# Eiropas Savienības C 28/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 28 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 27. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 28

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 27. janvāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2018.‒2019. GADA SESIJA2018. gada 11.–14. jūnija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 178, 23.5.2019 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2018.‒2019. GADA SESIJA2018. gada 11.–14. jūnija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 178, 23.5.2019 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 178, 23.5.2019 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| 2020/C 28/02 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija rezolūcija par atpūtas zvejas stāvokli Eiropas Savienībā (2017/2120(INI)) | 2 |
| | REZOLŪCIJAS |
| 2020/C 28/03 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija rezolūcija par izglītības modernizēšanu Eiropas Savienībā (2017/2224(INI)) | 8 |
| 2020/C 28/04 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija rezolūcija Virzība uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas akvakultūras nozari: pašreizējais stāvoklis un turpmāk risināmie jautājumi (2017/2118(INI)) | 26 |
| 2020/C 28/05 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija rezolūcija par kohēzijas politiku un aprites ekonomiku (2017/2211(INI)) | 40 |
| 2020/C 28/06 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija rezolūcija par ES un NATO attiecībām (2017/2276(INI)) | 49 |
| 2020/C 28/07 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija rezolūcija par kiberaizsardzību (2018/2004(INI)) | 57 |
| 2020/C 28/08 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par Krieviju, jo īpaši politieslodzītā Oļega Sencova lietu (2018/2754(RSP)) | 71 |
| 2020/C 28/09 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Bahreinā, jo īpaši Nabeel Rajab lietu (2018/2755(RSP)) | 76 |
| 2020/C 28/10 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par rohindžu bēgļu stāvokli, īpaši bērnu smago situāciju (2018/2756(RSP)) | 80 |
| 2020/C 28/11 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par strukturāliem un finansiāliem šķēršļiem kultūras pieejamībai (2017/2255(INI)) | 85 |
| 2020/C 28/12 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnijarezolūcija par okupētajām Gruzijas teritorijām desmit gadus pēc Krievijas iebrukuma (2018/2741(RSP)) | 97 |
| 2020/C 28/13 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par gaidāmajām sarunām par jauno partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu (2018/2634(RSP)) | 101 |
| 2020/C 28/14 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību 2016. gadā (2017/2273(INI)) | 108 |
| | IETEIKUMI |
| 2020/C 28/15 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par modernizētu ES un Čīles asociācijas nolīgumu (2018/2018(INI)) | 121 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

2020/C 28/02

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija rezolūcija par atpūtas zvejas stāvokli Eiropas Savienībā (2017/2120(INI))

2

REZOLŪCIJAS

2020/C 28/03

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija rezolūcija par izglītības modernizēšanu Eiropas Savienībā (2017/2224(INI))

8

2020/C 28/04

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija rezolūcija Virzība uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas akvakultūras nozari: pašreizējais stāvoklis un turpmāk risināmie jautājumi (2017/2118(INI))

26

2020/C 28/05

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija rezolūcija par kohēzijas politiku un aprites ekonomiku (2017/2211(INI))

40

2020/C 28/06

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija rezolūcija par ES un NATO attiecībām (2017/2276(INI))

49

2020/C 28/07

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija rezolūcija par kiberaizsardzību (2018/2004(INI))

57

2020/C 28/08

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par Krieviju, jo īpaši politieslodzītā Oļega Sencova lietu (2018/2754(RSP))

71

2020/C 28/09

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Bahreinā, jo īpaši Nabeel Rajab lietu (2018/2755(RSP))

Nabeel Rajab

76

2020/C 28/10

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par rohindžu bēgļu stāvokli, īpaši bērnu smago situāciju (2018/2756(RSP))

80

2020/C 28/11

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par strukturāliem un finansiāliem šķēršļiem kultūras pieejamībai (2017/2255(INI))

85

2020/C 28/12

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnijarezolūcija par okupētajām Gruzijas teritorijām desmit gadus pēc Krievijas iebrukuma (2018/2741(RSP))

97

2020/C 28/13

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par gaidāmajām sarunām par jauno partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu (2018/2634(RSP))

101

2020/C 28/14

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību 2016. gadā (2017/2273(INI))

108

IETEIKUMI

2020/C 28/15

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par modernizētu ES un Čīles asociācijas nolīgumu (2018/2018(INI))

121

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| 2020/C 28/16 | P8_TA(2018)0244Tīrvērtes pienākums, pārskatu iesniegšanas prasības un risku mazināšanas paņēmieni attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem un darījumu reģistri ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, pārskatu iesniegšanas prasībām, risku mazināšanas paņēmieniem attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis neviens centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrēšanu un uzraudzību un darījumu reģistru pienākumiem (COM(2017)0208 – C8-0147/2017 – 2017/0090(COD)) 1 1 | 126 |
| PriekšlikumsEiropas Parlamenta un Padomes Regulai,ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, pārskatu iesniegšanas prasībām, risku mazināšanas paņēmieniem attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis neviens centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrēšanu un uzraudzību un darījumu reģistru pienākumiem | 127 |
| 2020/C 28/17 | P8_TA(2018)0245Kopīgi noteikumi civilās aviācijas jomā un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā, par Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras izveidi un par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 atcelšanu (COM(2015)0613 – C8-0389/2015 – 2015/0277(COD)) | 149 |
| P8_TC1-COD(2015)0277Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 | 150 |
| 2020/C 28/18 | P8_TA(2018)0246Jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisijas un degvielas patēriņš ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu (COM(2017)0279 – C8-0168/2017 – 2017/0111(COD)) | 151 |
| P8_TC1-COD(2017)0111Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu | 152 |
| 2020/C 28/19 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropadomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu (00007/2018 – C8-0216/2018 – 2017/0900(NLE)) (Piekrišana) | 154 |
| 2020/C 28/20 | P8_TA(2018)0250Maksātnespējas procedūras: regulas pielikumu atjaunināšana ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko aizstāj Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A pielikumu (COM(2017)0422 – C8-0238/2017 – 2017/0189(COD)) | 155 |
| P8_TC1-COD(2017)0189Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko aizstāj Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A un B pielikumu | 156 |
| 2020/C 28/21 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (09228/2017 – C8-0101/2018 – 2017/0088(NLE)) (Piekrišana) | 157 |
| 2020/C 28/22 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (06222/2018 – C8-0119/2018 – 2018/0032(NLE))(Piekrišana) | 158 |
| 2020/C 28/23 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (15820/1/2017 – C8-0017/2018 – 2018/0802(CNS))(Apspriešanās) | 159 |
| 2020/C 28/24 | P8_TA(2018)0255Turpmāka makrofinansiālā palīdzība Ukrainai ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (COM(2018)0127 – C8-0108/2018 – 2018/0058(COD)) | 160 |
| P8_TC1-COD(2018)0058Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2018/..., ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Ukrainai | 161 |
| 2020/C 28/25 | P8_TA(2018)0263Samērības novērtējums pirms jauna profesiju regulējuma pieņemšanas ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par samērības novērtējumu pirms jauna profesiju regulējuma pieņemšanas (COM(2016)0822 – C8-0012/2017 – 2016/0404(COD)) | 163 |
| P8_TC1-COD(2016)0404Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 14. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/... par samērīguma novērtēšanu pirms jaunas profesiju reglamentācijas pieņemšanas | 164 |
| 2020/C 28/26 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD)) 11 | 165 |
| 2020/C 28/27 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par Komisijas 2018. gada 2. marta deleģēto regulu par grozījumiem Deleģētajā regulā (ES) 2017/118, ar ko nosaka zvejniecībā piemērojamus saglabāšanas pasākumus jūras vides aizsargāšanai Ziemeļjūrā (C(2018)01194 – 2018/2614(DEA)) | 172 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

2020/C 28/16

P8_TA(2018)0244Tīrvērtes pienākums, pārskatu iesniegšanas prasības un risku mazināšanas paņēmieni attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem un darījumu reģistri ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, pārskatu iesniegšanas prasībām, risku mazināšanas paņēmieniem attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis neviens centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrēšanu un uzraudzību un darījumu reģistru pienākumiem (COM(2017)0208 – C8-0147/2017 – 2017/0090(COD)) 1 1

1 1

126

PriekšlikumsEiropas Parlamenta un Padomes Regulai,ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, pārskatu iesniegšanas prasībām, risku mazināšanas paņēmieniem attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis neviens centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrēšanu un uzraudzību un darījumu reģistru pienākumiem

127

2020/C 28/17

P8_TA(2018)0245Kopīgi noteikumi civilās aviācijas jomā un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā, par Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras izveidi un par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 atcelšanu (COM(2015)0613 – C8-0389/2015 – 2015/0277(COD))

149

P8_TC1-COD(2015)0277Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91

150

2020/C 28/18

P8_TA(2018)0246Jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisijas un degvielas patēriņš ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu (COM(2017)0279 – C8-0168/2017 – 2017/0111(COD))

2

2

151

P8_TC1-COD(2017)0111Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu

2

152

2020/C 28/19

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropadomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu (00007/2018 – C8-0216/2018 – 2017/0900(NLE)) (Piekrišana)

154

2020/C 28/20

P8_TA(2018)0250Maksātnespējas procedūras: regulas pielikumu atjaunināšana ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko aizstāj Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A pielikumu (COM(2017)0422 – C8-0238/2017 – 2017/0189(COD))

155

P8_TC1-COD(2017)0189Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko aizstāj Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A un B pielikumu

156

2020/C 28/21

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (09228/2017 – C8-0101/2018 – 2017/0088(NLE)) (Piekrišana)

157

2020/C 28/22

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (06222/2018 – C8-0119/2018 – 2018/0032(NLE))(Piekrišana)

158

2020/C 28/23

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (15820/1/2017 – C8-0017/2018 – 2018/0802(CNS))(Apspriešanās)

acquis

159

2020/C 28/24

P8_TA(2018)0255Turpmāka makrofinansiālā palīdzība Ukrainai ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (COM(2018)0127 – C8-0108/2018 – 2018/0058(COD))

160

P8_TC1-COD(2018)0058Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2018/..., ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Ukrainai

161

2020/C 28/25

P8_TA(2018)0263Samērības novērtējums pirms jauna profesiju regulējuma pieņemšanas ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par samērības novērtējumu pirms jauna profesiju regulējuma pieņemšanas (COM(2016)0822 – C8-0012/2017 – 2016/0404(COD))

163

P8_TC1-COD(2016)0404Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 14. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/... par samērīguma novērtēšanu pirms jaunas profesiju reglamentācijas pieņemšanas

164

2020/C 28/26

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD)) 11

11

165

2020/C 28/27

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par Komisijas 2018. gada 2. marta deleģēto regulu par grozījumiem Deleģētajā regulā (ES) 2017/118, ar ko nosaka zvejniecībā piemērojamus saglabāšanas pasākumus jūras vides aizsargāšanai Ziemeļjūrā (C(2018)01194 – 2018/2614(DEA))

172

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

27.1.2020

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2018.‒2019. GADA SESIJA

2018. gada 11.–14. jūnija sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 178, 23.5.2019.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/2

---

P8_TA(2018)0243

Atpūtas zvejas stāvoklis Eiropas Savienībā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija rezolūcija par atpūtas zvejas stāvokli Eiropas Savienībā (2017/2120(INI))

(2020/C 28/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 43. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 43. pantu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par kohēzijas un attīstības veicināšanu ES tālākajos reģionos: LESD 349. panta īstenošana (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par kohēzijas un attīstības veicināšanu ES tālākajos reģionos: LESD 349. panta īstenošana (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (4), jo īpaši tās 77. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (4), jo īpaši tās 77. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/1004 par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (5), jo īpaši tās 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/1004 par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (5), jo īpaši tās 5. pantu,

| — | ņemot vērā pētījumu "Atpūtas un daļēja pašnodrošinājuma jūras zveja: tās nozīme un ietekme uz zivju krājumiem", ko publicējis Strukturālās un kohēzijas politikas departaments 2017. gada jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu "Atpūtas un daļēja pašnodrošinājuma jūras zveja: tās nozīme un ietekme uz zivju krājumiem", ko publicējis Strukturālās un kohēzijas politikas departaments 2017. gada jūlijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0191/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0191/2018),

| A. | tā kā Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 2013. gadā sniegtajā definīcijā atpūtas zveja ir aprakstīta kā "ūdeņu dzīvo resursu zveja vai zvejas mēģinājumi galvenokārt atpūtas nolūkā un/vai personīgam patēriņam. Tas ietver aktīvas zvejas metodes, tostarp zveju ar makšķeri, žebērkļiem un lasīšanu ar rokām, un pasīvas zvejas metodes, tostarp zveju ar tīkliem, lamatām, murdiem un āķu rindām"; tā kā ir vajadzīga atpūtas zvejas un jūras atpūtas zvejas skaidra definīcija, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1224/2009 55. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka "atpūtas zvejā iegūtas nozvejas tirdzniecība ir aizliegta"; |
| --- | --- |

A.

tā kā Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 2013. gadā sniegtajā definīcijā atpūtas zveja ir aprakstīta kā "ūdeņu dzīvo resursu zveja vai zvejas mēģinājumi galvenokārt atpūtas nolūkā un/vai personīgam patēriņam. Tas ietver aktīvas zvejas metodes, tostarp zveju ar makšķeri, žebērkļiem un lasīšanu ar rokām, un pasīvas zvejas metodes, tostarp zveju ar tīkliem, lamatām, murdiem un āķu rindām"; tā kā ir vajadzīga atpūtas zvejas un jūras atpūtas zvejas skaidra definīcija, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1224/2009 55. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka "atpūtas zvejā iegūtas nozvejas tirdzniecība ir aizliegta";

| B. | tā kā ir svarīgi saprast atšķirību starp atpūtas zveju un daļēja pašnodrošinājuma zveju, jo šie abi zvejas veidi būtu jāvērtē un jāregulē atsevišķi, kā arī būtu skaidri jānosaka, ka atpūtas zveja nav daļēja pašnodrošinājuma zveja; tā kā regulā par kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) daļēja pašnodrošinājuma zveja nav minēta; tā kā šie abi zvejas veidi attiecīgi būtu jāvērtē un jāregulē atsevišķi; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir svarīgi saprast atšķirību starp atpūtas zveju un daļēja pašnodrošinājuma zveju, jo šie abi zvejas veidi būtu jāvērtē un jāregulē atsevišķi, kā arī būtu skaidri jānosaka, ka atpūtas zveja nav daļēja pašnodrošinājuma zveja; tā kā regulā par kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) daļēja pašnodrošinājuma zveja nav minēta; tā kā šie abi zvejas veidi attiecīgi būtu jāvērtē un jāregulē atsevišķi;

| C. | tā kā ES tiesību akti paredz tikai divu zvejas kategoriju sistēmu, aptverot atpūtas zveju un komerciālo zveju, un tādējādi neatzīst daļēja pašnodrošinājuma zveju un daļēji komerciālu zveju; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES tiesību akti paredz tikai divu zvejas kategoriju sistēmu, aptverot atpūtas zveju un komerciālo zveju, un tādējādi neatzīst daļēja pašnodrošinājuma zveju un daļēji komerciālu zveju;

| D. | tā kā atpūtas zveja, ņemot vērā tās lielo apmēru, var būtiski ietekmēt zivju krājumus, taču šīs jomas regulēšana ir galvenokārt dalībvalstu kompetencē; |
| --- | --- |

D.

tā kā atpūtas zveja, ņemot vērā tās lielo apmēru, var būtiski ietekmēt zivju krājumus, taču šīs jomas regulēšana ir galvenokārt dalībvalstu kompetencē;

| E. | tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija ir definējusi pašnodrošinājuma zveju kā "ūdensdzīvnieku zveju, kas lielā mērā nodrošina personas uztura vajadzības"; |
| --- | --- |

E.

tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija ir definējusi pašnodrošinājuma zveju kā "ūdensdzīvnieku zveju, kas lielā mērā nodrošina personas uztura vajadzības";

| F. | tā kā nav skaidra juridiska nošķīruma starp atpūtas zveju, daļēja pašnodrošinājuma zveju un daļēji komerciālu zveju, nelegāla, nereģistrēta un neregulēta (NNN) zveja var palikt nepamanīta, jo tā netiek uzskaitīta vai pienācīgi regulēta; |
| --- | --- |

F.

tā kā nav skaidra juridiska nošķīruma starp atpūtas zveju, daļēja pašnodrošinājuma zveju un daļēji komerciālu zveju, nelegāla, nereģistrēta un neregulēta (NNN) zveja var palikt nepamanīta, jo tā netiek uzskaitīta vai pienācīgi regulēta;

| G. | tā kā ES līmenī nav vienotas saskaņotas un skaidras atpūtas zvejas definīcijas un tādēļ ir ļoti sarežģīti kontrolēt atpūtas zveju, vākt datus par atpūtas zveju un novērtēt tās ietekmi uz zivju krājumiem un vidi vai tās ekonomisko nozīmi; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES līmenī nav vienotas saskaņotas un skaidras atpūtas zvejas definīcijas un tādēļ ir ļoti sarežģīti kontrolēt atpūtas zveju, vākt datus par atpūtas zveju un novērtēt tās ietekmi uz zivju krājumiem un vidi vai tās ekonomisko nozīmi;

| H. | tā kā, lai pareizi pārvaldītu jebkādas zvejas darbības, tostarp atpūtas zveju, ir vajadzīga regulāra un pamatota datu vākšana un laikrindas nolūkā novērtēt ietekmi uz zivju krājumiem vai citiem jūras organismiem un vidi; tā kā patlaban šādu datu nav vai tie ir nepilnīgi; tā kā nepietiekami pētīta ir ne tikai atpūtas zvejas tiešā ietekme uz zivju krājumiem, bet arī plašāka ietekme uz vidi; |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai pareizi pārvaldītu jebkādas zvejas darbības, tostarp atpūtas zveju, ir vajadzīga regulāra un pamatota datu vākšana un laikrindas nolūkā novērtēt ietekmi uz zivju krājumiem vai citiem jūras organismiem un vidi; tā kā patlaban šādu datu nav vai tie ir nepilnīgi; tā kā nepietiekami pētīta ir ne tikai atpūtas zvejas tiešā ietekme uz zivju krājumiem, bet arī plašāka ietekme uz vidi;

| I. | tā kā pētījumu rezultāti uzskatāmi parādījuši, ka ievērojamu daudzumu izsekojamu plastmasas atkritumu jūrās, ezeros un upēs rada atpūta pie ūdens un uz ūdens, piemēram, kuģošana, tūrisms un zveja; tā kā tādi atkritumi kā nozaudēti atpūtas zvejas rīki var būtiski pasliktināt situāciju dzīvotnēs un radīt ekoloģisku kaitējumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā pētījumu rezultāti uzskatāmi parādījuši, ka ievērojamu daudzumu izsekojamu plastmasas atkritumu jūrās, ezeros un upēs rada atpūta pie ūdens un uz ūdens, piemēram, kuģošana, tūrisms un zveja; tā kā tādi atkritumi kā nozaudēti atpūtas zvejas rīki var būtiski pasliktināt situāciju dzīvotnēs un radīt ekoloģisku kaitējumu;

| J. | tā kā Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) sniedz finansiālu atbalstu datu vākšanai, tostarp attiecībā uz atpūtas zveju; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) sniedz finansiālu atbalstu datu vākšanai, tostarp attiecībā uz atpūtas zveju;

| K. | tā kā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā uzskaitītie mērķi attiecas uz vajadzību panākt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un zivju un citu jūras organismu krājumu atjaunošanu un uzturēšanu virs līmeņiem, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā uzskaitītie mērķi attiecas uz vajadzību panākt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un zivju un citu jūras organismu krājumu atjaunošanu un uzturēšanu virs līmeņiem, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu;

| L. | tā kā saskaņā ar nesen veiktu Parlamenta pasūtītu pētījumu atpūtas zvejas ietekme uz zivju krājumiem var būt atšķirīga, proti, 2 % (makrele) – 43 % (pollaks) no kopējās nozvejas; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar nesen veiktu Parlamenta pasūtītu pētījumu atpūtas zvejas ietekme uz zivju krājumiem var būt atšķirīga, proti, 2 % (makrele) – 43 % (pollaks) no kopējās nozvejas;

| M. | tā kā, lai sasniegtu KZP mērķus, zivju krājumi un zvejas darbības būtu jāpārvalda un jālīdzsvaro; tā kā šos mērķus nevar sasniegt, ja trūkst daļa no datiem par nozveju un par zvejas darbību, tostarp atpūtas zvejas, ekonomisko nozīmi; |
| --- | --- |

M.

tā kā, lai sasniegtu KZP mērķus, zivju krājumi un zvejas darbības būtu jāpārvalda un jālīdzsvaro; tā kā šos mērķus nevar sasniegt, ja trūkst daļa no datiem par nozveju un par zvejas darbību, tostarp atpūtas zvejas, ekonomisko nozīmi;

| N. | tā kā dalībvalstīm ir pienākums vākt datus, tostarp aplēses par atpūtas zvejas nozvejas apjomu un Regulā (ES) 2017/1004 uzskaitīto sugu izmetumiem, un tos galu galā varētu iekļaut daudzgadu pārvaldības plānos; tā kā šai sakarā tikai dažas dalībvalstis ir ieguvušas visaptverošus datus par atpūtas zveju to teritorijā; |
| --- | --- |

N.

tā kā dalībvalstīm ir pienākums vākt datus, tostarp aplēses par atpūtas zvejas nozvejas apjomu un Regulā (ES) 2017/1004 uzskaitīto sugu izmetumiem, un tos galu galā varētu iekļaut daudzgadu pārvaldības plānos; tā kā šai sakarā tikai dažas dalībvalstis ir ieguvušas visaptverošus datus par atpūtas zveju to teritorijā;

| O. | tā kā, lai gan daudzas sugas tiek nozvejotas jūras atpūtas zvejā, obligāta datu vākšana attiecas tikai uz dažām sugām, līdz ar to ir nepieciešams uz vairākām valstīm attiecināms vairāksugu apsekojums un analīze; tā kā atpūtas zvejas nozveja būtu jāiekļauj kopējās zvejas izraisītas zivju mirstības un biomasas aplēsēs; |
| --- | --- |

O.

tā kā, lai gan daudzas sugas tiek nozvejotas jūras atpūtas zvejā, obligāta datu vākšana attiecas tikai uz dažām sugām, līdz ar to ir nepieciešams uz vairākām valstīm attiecināms vairāksugu apsekojums un analīze; tā kā atpūtas zvejas nozveja būtu jāiekļauj kopējās zvejas izraisītas zivju mirstības un biomasas aplēsēs;

| P. | tā kā pieejamie dati par atpūtas zveju reģionos ir atšķirīgi un labāka informācija ir pieejama par jūras atpūtas zveju Ziemeļjūrā un Baltijas jūrā, nevis Vidusjūrā, Melnajā jūrā un Atlantijas okeānā; |
| --- | --- |

P.

tā kā pieejamie dati par atpūtas zveju reģionos ir atšķirīgi un labāka informācija ir pieejama par jūras atpūtas zveju Ziemeļjūrā un Baltijas jūrā, nevis Vidusjūrā, Melnajā jūrā un Atlantijas okeānā;

| Q. | tā kā tiek lēsts, ka jūras atpūtas zvejnieku skaits Eiropas Savienībā ir no 8,7 līdz 9 miljoniem cilvēku jeb 1,6 % no Eiropas iedzīvotājiem, kuri zvejo aptuveni 77 miljonus dienu katru gadu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tiek lēsts, ka jūras atpūtas zvejnieku skaits Eiropas Savienībā ir no 8,7 līdz 9 miljoniem cilvēku jeb 1,6 % no Eiropas iedzīvotājiem, kuri zvejo aptuveni 77 miljonus dienu katru gadu;

| R. | tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 EJZF 3. panta 2. punkta 6. apakšpunktu "zvejnieks"ir ikviena persona, kas veic komerciālas zvejas darbības, kā to atzinusi attiecīgā dalībvalsts, un tāpēc ir jānosaka cita definīcija, kas attiektos uz personām, kuras iesaistītas atpūtas zvejā, kā noteikt A apsvērumā; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 EJZF 3. panta 2. punkta 6. apakšpunktu "zvejnieks"ir ikviena persona, kas veic komerciālas zvejas darbības, kā to atzinusi attiecīgā dalībvalsts, un tāpēc ir jānosaka cita definīcija, kas attiektos uz personām, kuras iesaistītas atpūtas zvejā, kā noteikt A apsvērumā;

| S. | tā kā tiek lēsts, ka Eiropas jūras atpūtas zvejas (neņemot vērā tūrisma zvejas vērtību) ekonomiskā ietekme ir 10,5 miljardi EUR, no kuriem 5,1 miljards EUR ir tiešie izdevumi, 2,3 miljardi EUR —netiešie izdevumi, bet 3,2 miljardi EUR — inducētie izdevumi; tā kā tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā vien jūras atpūtas zvejas ekonomiskā ietekme ir 8,4 miljardi EUR (4,2 miljardi EUR ir tiešie izdevumi, 1,8 miljardi EUR — netiešie izdevumi, bet 2,5 miljardi EUR — inducētie izdevumi); |
| --- | --- |

S.

tā kā tiek lēsts, ka Eiropas jūras atpūtas zvejas (neņemot vērā tūrisma zvejas vērtību) ekonomiskā ietekme ir 10,5 miljardi EUR, no kuriem 5,1 miljards EUR ir tiešie izdevumi, 2,3 miljardi EUR —netiešie izdevumi, bet 3,2 miljardi EUR — inducētie izdevumi; tā kā tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā vien jūras atpūtas zvejas ekonomiskā ietekme ir 8,4 miljardi EUR (4,2 miljardi EUR ir tiešie izdevumi, 1,8 miljardi EUR — netiešie izdevumi, bet 2,5 miljardi EUR — inducētie izdevumi);

| T. | tā kā pastāv tieša saistība starp zivju krājumu lielumu/struktūru, piekļuvi zvejas iespējām un zvejas nodrošināto nodarbinātību un tās ekonomisko un sociāli ekonomisko ietekmi; tā kā ir svarīgi novērtēt visu veidu zvejas ietekmi uz konkrētu krājumu, kā arī tā ekonomisko vērtību, lai pieņemtu pārvaldības pasākumus, kas palīdzētu sasniegt gan vides, gan arī ekonomiskos mērķus; |
| --- | --- |

T.

tā kā pastāv tieša saistība starp zivju krājumu lielumu/struktūru, piekļuvi zvejas iespējām un zvejas nodrošināto nodarbinātību un tās ekonomisko un sociāli ekonomisko ietekmi; tā kā ir svarīgi novērtēt visu veidu zvejas ietekmi uz konkrētu krājumu, kā arī tā ekonomisko vērtību, lai pieņemtu pārvaldības pasākumus, kas palīdzētu sasniegt gan vides, gan arī ekonomiskos mērķus;

| U. | tā kā jūras atpūtas zveja nodrošina aptuveni 99 000 pilna laika ekvivalenta darbvietu Eiropā, no kurām 57 000 ir tiešas, 18 000 — netiešas, bet 24 000 — inducētas darbvietas, kas rada saimniecisko vērtību vidēji 49 000 EUR apmērā gadā uz vienu pilna laika ekvivalenta darbvietu; tā kā tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā vien šis rādītājs ir 84 000 pilna laika ekvivalenta darbvietu (no tām 50 000 ir tiešas, 15 000 — netiešas, bet 20 000 — inducētas darbvietas); |
| --- | --- |

U.

tā kā jūras atpūtas zveja nodrošina aptuveni 99 000 pilna laika ekvivalenta darbvietu Eiropā, no kurām 57 000 ir tiešas, 18 000 — netiešas, bet 24 000 — inducētas darbvietas, kas rada saimniecisko vērtību vidēji 49 000 EUR apmērā gadā uz vienu pilna laika ekvivalenta darbvietu; tā kā tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā vien šis rādītājs ir 84 000 pilna laika ekvivalenta darbvietu (no tām 50 000 ir tiešas, 15 000 — netiešas, bet 20 000 — inducētas darbvietas);

| V. | tā kā atpūtas jūras tūrisma zveja, kā arī cita veida tūrisma zveja ir ļoti nozīmīga daudzu reģionu un valstu ekonomikai un tādēļ jāveic tūrisma zvejas analīze, lai labāk novērtētu tās vērtību, ietekmi un attīstības potenciālu; |
| --- | --- |

V.

tā kā atpūtas jūras tūrisma zveja, kā arī cita veida tūrisma zveja ir ļoti nozīmīga daudzu reģionu un valstu ekonomikai un tādēļ jāveic tūrisma zvejas analīze, lai labāk novērtētu tās vērtību, ietekmi un attīstības potenciālu;

| W. | tā kā visu veidu atpūtas zvejai lielāka ekonomiskā un sociālā ietekme ir vietējā un reģionālā līmenī, nevis valsts līmenī, jo tā nodrošina atbalstu vietējām un piekrastes kopienām, kuras nodarbojas ar tūrismu, ražošanu, mazumtirdzniecību un aprīkojuma īri, kā arī piedāvā citus ar atpūtas zveju saistītus pakalpojumus; |
| --- | --- |

W.

tā kā visu veidu atpūtas zvejai lielāka ekonomiskā un sociālā ietekme ir vietējā un reģionālā līmenī, nevis valsts līmenī, jo tā nodrošina atbalstu vietējām un piekrastes kopienām, kuras nodarbojas ar tūrismu, ražošanu, mazumtirdzniecību un aprīkojuma īri, kā arī piedāvā citus ar atpūtas zveju saistītus pakalpojumus;

| X. | tā kā dažos gadījumos atpūtas nozveja veido ievērojamu daļu no kopējās krājuma zivju mirstības, un tādēļ tā būtu jāņem vērā, nosakot zvejas iespējas; tā kā saskaņā ar Parlamenta pasūtītu nesen veiktu pētījumu aplēstais jūras atpūtas zvejas procentuālais apjoms kopējā nozvejā var būt ļoti atšķirīgs atkarībā no konkrētās sugas — no 2 % attiecībā uz makrelēm līdz 43 % pollaka gadījumā; |
| --- | --- |

X.

tā kā dažos gadījumos atpūtas nozveja veido ievērojamu daļu no kopējās krājuma zivju mirstības, un tādēļ tā būtu jāņem vērā, nosakot zvejas iespējas; tā kā saskaņā ar Parlamenta pasūtītu nesen veiktu pētījumu aplēstais jūras atpūtas zvejas procentuālais apjoms kopējā nozvejā var būt ļoti atšķirīgs atkarībā no konkrētās sugas — no 2 % attiecībā uz makrelēm līdz 43 % pollaka gadījumā;

| Y. | tā kā ir svarīgi individuāli novērtēt dažādās atpūtas zvejas metodes vai segmentus, kas aprakstīti ICES 2013. gada definīcijā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ir svarīgi individuāli novērtēt dažādās atpūtas zvejas metodes vai segmentus, kas aprakstīti ICES 2013. gada definīcijā;

| Z. | tā kā atpūtas zvejas ietekmes uz zivju krājumiem novērtējums ietver paturēto nozveju un ūdenī atlaisto zivju mirstības rādītājus; tā kā ar āķu rindu vai makšķerrīku (noķeršana un atlaišana) nozvejoto zivju izdzīvošanas rādītājs lielākoties ir augstāks nekā līdzvērtīgi rādītāji attiecībā uz zivīm, ko zvejo ar citiem zvejas rīkiem un citām metodēm, un tādējādi tie šajos gadījumos būtu jāņem vērā; tā kā vajadzīga plašāka informācija par galvenajiem zvejas rīkiem, ko izmanto jūras atpūtas zvejā, lai varētu salīdzināt, kādas ir izdzīvošanas iespējas izmestajām zivīm komerciālajā zvejā un atlaistajām zivīm atpūtas zvejā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā atpūtas zvejas ietekmes uz zivju krājumiem novērtējums ietver paturēto nozveju un ūdenī atlaisto zivju mirstības rādītājus; tā kā ar āķu rindu vai makšķerrīku (noķeršana un atlaišana) nozvejoto zivju izdzīvošanas rādītājs lielākoties ir augstāks nekā līdzvērtīgi rādītāji attiecībā uz zivīm, ko zvejo ar citiem zvejas rīkiem un citām metodēm, un tādējādi tie šajos gadījumos būtu jāņem vērā; tā kā vajadzīga plašāka informācija par galvenajiem zvejas rīkiem, ko izmanto jūras atpūtas zvejā, lai varētu salīdzināt, kādas ir izdzīvošanas iespējas izmestajām zivīm komerciālajā zvejā un atlaistajām zivīm atpūtas zvejā;

| AA. | tā kā atpūtas zvejā izmanto dažādus zvejas rīkus un metodes, kam ir atšķirīga ietekme uz krājumiem un vidi, un tādēļ tās būtu atbilstīgi jāvērtē un jāregulē; |
| --- | --- |

AA.

tā kā atpūtas zvejā izmanto dažādus zvejas rīkus un metodes, kam ir atšķirīga ietekme uz krājumiem un vidi, un tādēļ tās būtu atbilstīgi jāvērtē un jāregulē;

| AB. | tā kā jūrasasara krājumu sliktā stāvokļa Ziemeļjūrā un mencu krājumu sliktā stāvokļa Baltijas jūras rietumdaļā dēļ Eiropas Savienības līmenī ir ieviesti atpūtas zvejas ierobežojumi, nosakot nozvejas limitus vai aizliedzot paturēt nozveju (jūrasasaris), lai palīdzētu atjaunot šos krājumus; tā kā ārkārtas pārvaldības pasākumi, ko veic, ja tiek uzskatīts, ka krājuma stāvokli ietekmē atpūtas zveja, nenodrošina nozarē vajadzīgo pārredzamību; |
| --- | --- |

AB.

tā kā jūrasasara krājumu sliktā stāvokļa Ziemeļjūrā un mencu krājumu sliktā stāvokļa Baltijas jūras rietumdaļā dēļ Eiropas Savienības līmenī ir ieviesti atpūtas zvejas ierobežojumi, nosakot nozvejas limitus vai aizliedzot paturēt nozveju (jūrasasaris), lai palīdzētu atjaunot šos krājumus; tā kā ārkārtas pārvaldības pasākumi, ko veic, ja tiek uzskatīts, ka krājuma stāvokli ietekmē atpūtas zveja, nenodrošina nozarē vajadzīgo pārredzamību;

| AC. | tā kā atsevišķi atpūtas zvejnieki zvejo tādas diadromās sugas kā, piemēram, lašus, foreles un zušus; tā kā datu vākšana par šīm sugām būtu jāveic gan attiecībā uz saldūdeni, gan sālsūdeni, lai novērtētu, kā zivju krājumi mainās laika gaitā; |
| --- | --- |

AC.

tā kā atsevišķi atpūtas zvejnieki zvejo tādas diadromās sugas kā, piemēram, lašus, foreles un zušus; tā kā datu vākšana par šīm sugām būtu jāveic gan attiecībā uz saldūdeni, gan sālsūdeni, lai novērtētu, kā zivju krājumi mainās laika gaitā;

| AD. | tā kā teritorijas, kuras ir pieejamākās lielākajai daļai atpūtas zvejnieku, ir piekrastes teritorijas, kur kopā ar dažādu sugu zivīm tiek nozvejoti arī bezmugurkaulnieki un jūraszāles; tā kā tiem ir būtiska nozīme šādu teritoriju ekoloģijā; tā kā būs jāizvērtē arī šādu sugu nozvejas ietekme ne tikai saistībā ar attiecīgajiem krājumiem, bet arī ar ekosistēmām, kuru daļa tās ir; |
| --- | --- |

AD.

tā kā teritorijas, kuras ir pieejamākās lielākajai daļai atpūtas zvejnieku, ir piekrastes teritorijas, kur kopā ar dažādu sugu zivīm tiek nozvejoti arī bezmugurkaulnieki un jūraszāles; tā kā tiem ir būtiska nozīme šādu teritoriju ekoloģijā; tā kā būs jāizvērtē arī šādu sugu nozvejas ietekme ne tikai saistībā ar attiecīgajiem krājumiem, bet arī ar ekosistēmām, kuru daļa tās ir;

| AE. | tā kā laši atgriežas ūdeņos, kur tie izšķīlušies, un tā kā ideālā gadījumā tie būtu jāzvejo tikai upju sistēmās, kur iespējams veikt efektīvu kontroli un izpildi; tā kā, veicot lašu neizvēlīgu zveju jūrā, tie tiek iegūti gan no veselīgām, gan arī sliktākā situācijā esošām populācijām; |
| --- | --- |

AE.

tā kā laši atgriežas ūdeņos, kur tie izšķīlušies, un tā kā ideālā gadījumā tie būtu jāzvejo tikai upju sistēmās, kur iespējams veikt efektīvu kontroli un izpildi; tā kā, veicot lašu neizvēlīgu zveju jūrā, tie tiek iegūti gan no veselīgām, gan arī sliktākā situācijā esošām populācijām;

| AF. | tā kā atpūtas zveja varētu būt nozīmīgs zivju mirstības iemels — tiek lēsts, ka saldūdens atpūtas zvejas būtiskākā ietekme uz vidi ir saistīta ar svešu sugu iespējamu ieviešanu ekosistēmā, savukārt jūras atpūtas zvejas radītā šāda veida ietekme ir neliela; |
| --- | --- |

AF.

tā kā atpūtas zveja varētu būt nozīmīgs zivju mirstības iemels — tiek lēsts, ka saldūdens atpūtas zvejas būtiskākā ietekme uz vidi ir saistīta ar svešu sugu iespējamu ieviešanu ekosistēmā, savukārt jūras atpūtas zvejas radītā šāda veida ietekme ir neliela;

| AG. | tā kā KZP tika ieviesta, lai pārvaldītu komerciālo zveju, neņemot vērā atpūtas zveju, tās īpatnības un vajadzību pēc īpašiem pārvaldības instrumentiem un plānošanas; |
| --- | --- |

AG.

tā kā KZP tika ieviesta, lai pārvaldītu komerciālo zveju, neņemot vērā atpūtas zveju, tās īpatnības un vajadzību pēc īpašiem pārvaldības instrumentiem un plānošanas;

| AH. | tā kā atpūtas zvejas ietekme uz vidi ietver arī tādus ietekmes veidus, kuri nav saistīti ar zivju ieguvi, taču skaidru datu trūkums apgrūtina to nodalīšanu no citiem antropogēniem avotiem; |
| --- | --- |

AH.

tā kā atpūtas zvejas ietekme uz vidi ietver arī tādus ietekmes veidus, kuri nav saistīti ar zivju ieguvi, taču skaidru datu trūkums apgrūtina to nodalīšanu no citiem antropogēniem avotiem;

| AI. | tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības būtu jāņem vērā jūras atpūtas zvejas pārvaldībā nākotnē, ņemot vērā šīs darbības nozīmi Apvienotajā Karalistē un attiecībā uz kopīgiem zivju krājumiem, |
| --- | --- |

AI.

tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības būtu jāņem vērā jūras atpūtas zvejas pārvaldībā nākotnē, ņemot vērā šīs darbības nozīmi Apvienotajā Karalistē un attiecībā uz kopīgiem zivju krājumiem,

| AJ. | tā kā atpūtas zveja nodrošina daudzus ieguvumus sociālajā un sabiedrības veselības jomā, piemēram, tā uzlabo dalībnieku dzīves kvalitāti, veicina jauniešu sadarbību un izglīto iedzīvotājus par vidi un tās ilgtspējas nozīmi, |
| --- | --- |

AJ.

tā kā atpūtas zveja nodrošina daudzus ieguvumus sociālajā un sabiedrības veselības jomā, piemēram, tā uzlabo dalībnieku dzīves kvalitāti, veicina jauniešu sadarbību un izglīto iedzīvotājus par vidi un tās ilgtspējas nozīmi,

| 1. | uzsver to, cik liela nozīme ir pietiekamu datu vākšanai par atpūtas zveju un jo īpaši jūras atpūtas zveju, lai pienācīgi novērtētu zivju kopējo mirstības līmeni visos krājumos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka atpūtas zveja kļūst arvien izplatītāka lielākajā daļā Eiropas valstu un ka šis zvejas veids ir nozīmīga darbība, kas ietekmē sociālo jomu, ekonomiku, nodarbinātību un vidi un īpaši būtiski var ietekmēt zivju resursus; uzsver, ka tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai šādas darbības tiktu veiktas ilgtspējīgi un atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka jāaizsargā nerūpnieciskās zvejas flote un jānodrošina tās izdzīvošana un paaudžu maiņa, ņemot vērā atpūtas zvejas darbību paplašināšanos saistībā ar atpūtas ostām un sezonālo tūrismu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka vajadzētu vākt datus par atpūtas zvejnieku skaitu, viņu lomu lielumu un viņu sniegto pievienoto vērtību piekrastes kopienās; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju jaunajā Kontroles regulā iekļaut un uzlabot spēkā esošos noteikumus par atpūtas zveju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina Komisiju izvērtēt un, ja vajadzīgs, paplašināt datu par atpūtas zveju vākšanu, aptverot vairāk zivju krājumu un citus jūras organismus, lai veiktu priekšizpēti par to datu vienotu vākšanu, kas saistīti ar atpūtas zvejas sociālo ekonomisko ietekmi, un lai šādu datu vākšanu noteiktu par obligātu pienākumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka jāuzlabo ar atpūtas zveju saistītās nozvejas ziņošana un uzraudzība; atgādina, ka Parlaments, pieņemot Eiropas Savienības 2018. gada budžetu, apstiprināja izmēģinājuma projektu ar mērķi ieviest sistēmu, lai vienu reizi mēnesī ziņotu par jūrasasara nozveju, un mudina Komisiju un dalībvalstis finansēt arī citus projektus, lai uzraudzītu sugas, kuras vislielākajā mērā apdraud atpūtas zveja; atgādina par izsekojamības būtisko nozīmi un aicina Komisiju jaunajā Kontroles regulā iekļaut un uzlabot spēkā esošos noteikumus par atpūtas zveju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu par atpūtas zveju Eiropas Savienībā; uzskata, ka to pārvaldības plānu novērtējums, kuri ietver atpūtas zvejas noteikumus, būtu jāiekļauj arī Komisijas galīgajā ziņojumā par ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis veikt vajadzīgos tehniskos pasākumus nolūkā īstenot spēkā esošo regulējumu attiecībā uz datu vākšanu un paplašināt to tā, lai aptvertu vairāk krājumu un aspektu, kas saistīti ar atpūtas zveju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju nodrošināt, lai regulāri tiktu savākti visi vajadzīgie dati par atpūtas zveju ar mērķi veikt pilnīgu zivju krājumu un citu jūras organismu novērtējumu, lai nozarē nodrošinātu labāku pārredzamību; brīdina, ka, ja šāds visaptverošs novērtējums un uz to balstīti atbilstīgi pasākumi netiks veikti, zvejniecības pārvaldības plāni un tehniskie pasākumi, iespējams, nenodrošinās Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķu sasniegšanu, kā arī neizdosies panākt līdzsvaru starp atpūtas un komerciālo zveju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata — ja atpūtas nozveja būtiski ietekmē krājumu, tā būtu jānosaka par ekosistēmas daļu, kā arī jāņem vērā daudzgadu pārvaldības plānu sociālajos un ekonomiskajos apsvērumos, lai paredzētu zvejas iespējas un pieņemtu attiecīgos tehniskos pasākumus; tādēļ aicina Komisiju vajadzības gadījumā iekļaut atpūtas zveju jau pieņemtajos daudzgadu pārvaldības plānos vai šādos plānos, kurus plānots pieņemt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka datu vākšana ir dalībvalstu pienākums; taču norāda, ka atpūtas zvejas atbilstīga definīcija uzlabotu datu kvalitāti; aicina Komisiju ierosināt vienotu atpūtas zvejas definīciju Eiropas Savienības līmenī, kas skaidri nošķir atpūtas zveju no komerciālās zvejas un daļēja pašnodrošinājuma zvejas, pamatojoties uz principu, ka atpūtas zvejā gūto lomu nevar tirgot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka, pamatojoties uz datiem un ietekmes novērtējuma ziņojumu un ņemot vērā dalībvalstu kompetenci atpūtas zvejas jomā, Komisijai būtu jāizvērtē atpūtas zvejas nozīme turpmākajā KZP, lai abu veidu zveja — komerciālā un atpūtas zveja — varētu tikt pārvaldīta līdzsvarotā, taisnīgā un ilgtspējīgā veidā nolūkā sasniegt vēlamos mērķus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Komisiju nodrošināt atbalstu, tostarp finansiālu atbalstu, atpūtas zvejas attīstībai tūrisma nozarē kā svarīgu ieguldījumu jūras nozaru ekonomikas attīstībā mazās kopienās, piekrastes kopienās un salās, jo īpaši tālākos reģionos; uzskata, ka tas labvēlīgi ietekmētu centienus pagarināt tūrisma sezonu pēc vasaras mēnešiem; iesaka Komisijai atpūtas zveju noteikt par vienu no tēmām iniciatīvas "Eiropas izcilākie galamērķi (EDEN)"ilgtspējīga tūrisma projektu gadā un uzsākt projektus ar mērķi veicināt atpūtas zvejas tūrismu nelielās piekrastes kopienās saskaņā ar Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmu (COSME); |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka neatkarīgi no zvejas resursu parastās pārvaldības, kas balstīta uz būtiskiem zinātniskiem datiem, atpūtas zvejas darbību attīstība nedrīkst samazināt profesionālās zvejas iespējas vai paredzēt ierobežoto resursu dalīšanu profesionālajām un atpūtas darbībām, jo īpaši mazapjoma un nerūpnieciskās zvejas gadījumā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst, ka atpūtas zveja visā Eiropas Savienībā praktizēta jau gadsimtiem ilgi un ka tā ir daļa no ļoti daudzu piekrastes un salu kopienu kultūras, tradīcijām un mantojuma; norāda, ka dažādi atpūtas zvejas veidi ir tikpat daudzveidīgi, cik Eiropas Savienības kultūras, un ka tas jāatzīst, īstenojot jebkādus centienus ar mērķi pieņemt tiesību aktus šajā jomā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju ieviest atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka atpūtas zvejas regulējuma jaunie noteikumi ir atbilstoši un nekaitē profesionālajām zvejas darbībām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka jānosaka atpūtas zvejas pārvaldības pamatnoteikumi, un ierosina izveidot atpūtas zvejas darbību katalogu, kurā būtu jāiekļauj informācija par zvejas rīkiem un darbībām, kā arī apraksts par zvejas apgabaliem, mērķsugām un piezveju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka EJZF ir būtiska nozīme, lai palīdzētu attīstīt zinātnisko potenciālu un nodrošinātu jūras resursu pilnīgus un uzticamus novērtējumus atpūtas zvejas darbību vajadzībām; atgādina, ka EJZF nodrošina finansējumu datu vākšanai, un aicina Komisiju nākotnē paplašināt EJZF darbības jomu, lai nodrošinātu finansiālu atbalstu savākto datu pētniecībai un analīzei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir pamatoti un ļoti svarīgi apmainīties ar datiem, un norāda, ka EJZF atbalsta datu vākšanu, tostarp saistībā ar atpūtas zveju; tādēļ aicina dalībvalstis veikt datu vākšanai vajadzīgos pasākumus un mudina Komisiju turpināt attīstīt kopīgu datubāzi, kurā iekļauti visaptveroši un ticami dati, kas pieejami pētniekiem, lai viņi varētu uzraudzīt un novērtēt zvejas resursu stāvokli; iesaka apsvērt iespēju šādos pasākumos paredzēt EJZF finansējuma izmantošanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0316.

(2)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

(3)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

(4)  OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.

(5)  OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.

---

REZOLŪCIJAS

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/8

---

P8_TA(2018)0247

Izglītības modernizēšana Eiropas Savienībā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija rezolūcija par izglītības modernizēšanu Eiropas Savienībā (2017/2224(INI))

(2020/C 28/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu “Atbalsts izaugsmei un darbavietām — Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programma”(COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu “Atbalsts izaugsmei un darbavietām — Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programma”(COM(2011)0567),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14. pantā noteiktās tiesības uz izglītību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14. pantā noteiktās tiesības uz izglītību,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par skolotāju efektīvu izglītību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par skolotāju efektīvu izglītību (1),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 2. pantu (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 2. pantu (LESD),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par kvalitātes nodrošināšanu izglītības un apmācības atbalstam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par kvalitātes nodrošināšanu izglītības un apmācības atbalstam (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 18. un 19. maija secinājumus par agrīnās izglītības un sākumskolas izglītības lomu radošuma, inovāciju un digitālās kompetences attīstībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 18. un 19. maija secinājumus par agrīnās izglītības un sākumskolas izglītības lomu radošuma, inovāciju un digitālās kompetences attīstībā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai. Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai”(COM(2016)0381) un Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūciju par jauno Prasmju programmu Eiropai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai. Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai”(COM(2016)0381) un Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra rezolūciju par jauno Prasmju programmu Eiropai (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Protokola 2. pantu par tiesībām uz izglītību; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Protokola 2. pantu par tiesībām uz izglītību;

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2012. gada rezolūciju 1904 par tiesībām uz izvēles brīvību izglītībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2012. gada rezolūciju 1904 par tiesībām uz izvēles brīvību izglītībā,

| — | ņemot vērā Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgo ziņojumu par stratēģiskās sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu “Jaunas prioritātes Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgo ziņojumu par stratēģiskās sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu “Jaunas prioritātes Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā” (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+”un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+”un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (7),

| — | ņemot vērā 2015. gada 17. marta Parīzes deklarāciju par pilsoniskuma un kopēju brīvības, iecietības un nediskriminācijas vērtību sekmēšanu ar izglītības palīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 17. marta Parīzes deklarāciju par pilsoniskuma un kopēju brīvības, iecietības un nediskriminācijas vērtību sekmēšanu ar izglītības palīdzību,

| — | ņemot vērā 2015. gada 28. aprīļa rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Boloņas procesa īstenošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 28. aprīļa rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Boloņas procesa īstenošanu (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija dienestu darba dokumentu “Jaunā Prasmju programma Eiropai. Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai”(SWD(2016)0195), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija dienestu darba dokumentu “Jaunā Prasmju programma Eiropai. Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai”(SWD(2016)0195),

| — | ņemot vērā 2017. gada 2. februāra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulas (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+”un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK, īstenošanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 2. februāra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulas (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+”un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK, īstenošanu (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 19. decembra ieteikumu ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi — jaunas iespējas pieaugušajiem” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 19. decembra ieteikumu ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi — jaunas iespējas pieaugušajiem” (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. decembra paziņojumu “Izglītības uzlabošana un modernizēšana”(COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. decembra paziņojumu “Izglītības uzlabošana un modernizēšana”(COM(2016)0941),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 30. maija paziņojumu “Skolu attīstība un izcila mācīšana — lielisks pamats dzīvei”(COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 30. maija paziņojumu “Skolu attīstība un izcila mācīšana — lielisks pamats dzīvei”(COM(2017)0248),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 30. maija paziņojumu par atjauninātu ES augstākās izglītības programmu (COM(2017)0247), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 30. maija paziņojumu par atjauninātu ES augstākās izglītības programmu (COM(2017)0247),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 30. maija priekšlikumu Padomes ieteikumam par absolventu apzināšanu (COM(2017)0249), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 30. maija priekšlikumu Padomes ieteikumam par absolventu apzināšanu (COM(2017)0249),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 5. oktobra priekšlikumu Padomes ieteikumam par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (COM(2017)0563 – SWD(2017)0322), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 5. oktobra priekšlikumu Padomes ieteikumam par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (COM(2017)0563 – SWD(2017)0322),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 30. novembra atzinumu par skolu izglītības un augstākās izglītības modernizēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 30. novembra atzinumu par skolu izglītības un augstākās izglītības modernizēšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 19. oktobra atzinumu par jaunu ES izglītības stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 19. oktobra atzinumu par jaunu ES izglītības stratēģiju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par kopīgu vērtību, iekļaujošas izglītības un Eiropas dimensijas mācībās veicināšanu (COM(2018)0023), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par kopīgu vērtību, iekļaujošas izglītības un Eiropas dimensijas mācībās veicināšanu (COM(2018)0023),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par galvenajām kompetencēm mūžizglītībā (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par galvenajām kompetencēm mūžizglītībā (COM(2018)0024),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra paziņojumu par Digitālās izglītības rīcības plānu (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra paziņojumu par Digitālās izglītības rīcības plānu (COM(2018)0022),

| — | ņemot vērā Gēteborgā (Zviedrija) 2017. gada 17. novembrī notikušā taisnīgām darbvietām un izaugsmei veltītā sociālā samita noslēguma ziņojumu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Gēteborgā (Zviedrija) 2017. gada 17. novembrī notikušā taisnīgām darbvietām un izaugsmei veltītā sociālā samita noslēguma ziņojumu (12),

| — | ņemot vērā Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padomes 3090. sanāksmē 2011. gada 19. un 20. maijā pieņemtos Padomes secinājumus par agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi — kā mūsu bērniem nodrošināt vislabākos priekšnoteikumus nākotnei (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padomes 3090. sanāksmē 2011. gada 19. un 20. maijā pieņemtos Padomes secinājumus par agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi — kā mūsu bērniem nodrošināt vislabākos priekšnoteikumus nākotnei (13),

| — | ņemot vērā 1984. gada 14. marta rezolūciju par izglītības brīvību Eiropas Kopienā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1984. gada 14. marta rezolūciju par izglītības brīvību Eiropas Kopienā (14),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija secinājumus par augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija secinājumus par augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanu (15),

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija kopīgo Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana”(JOIN(2016)0029) un Parlamenta 2017. gada 5. jūlija rezolūciju attiecīgajā jautājumā (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija kopīgo Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana”(JOIN(2016)0029) un Parlamenta 2017. gada 5. jūlija rezolūciju attiecīgajā jautājumā (16),

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. pantu,

| — | ņemot vērā saistībā ar Ieteikumu CM/Rec(2010)7 pieņemto Eiropas Padomes Hartu par izglītību demokrātiska pilsoniskuma un cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saistībā ar Ieteikumu CM/Rec(2010)7 pieņemto Eiropas Padomes Hartu par izglītību demokrātiska pilsoniskuma un cilvēktiesību jomā,

| — | ņemot vērā 1979. gada Konvencijas par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada Konvencijas par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu 10. pantu,

| — | ņemot vērā 1995. gadā pieņemtās Pekinas deklarācijas un rīcības platformas stratēģisko mērķi B, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gadā pieņemtās Pekinas deklarācijas un rīcības platformas stratēģisko mērķi B,

| — | ņemot vērā ANO Konvencijas par bērna tiesībām 28. un 29. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvencijas par bērna tiesībām 28. un 29. pantu,

| — | ņemot vērā 2015. gada septembrī pieņemto ilgtspējīgas attīstības programmu “Agenda 2030”, kas stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, un jo īpaši tajā iekļautos ilgtspējīgas attīstības mērķus Nr. 4 un Nr. 5, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada septembrī pieņemto ilgtspējīgas attīstības programmu “Agenda 2030”, kas stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, un jo īpaši tajā iekļautos ilgtspējīgas attīstības mērķus Nr. 4 un Nr. 5,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0173/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0173/2018),

| A. | tā kā saskaņā ar LESD 6. panta e) punktu izglītība un apmācība ir dalībvalstu kompetencē esošas jomas, savukārt Eiropas Savienībai ir jāīsteno būtiska atbalstoša loma, izvirzot uzdevumus un mērķus un veicinot paraugpraksi un tās apmaiņu; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar LESD 6. panta e) punktu izglītība un apmācība ir dalībvalstu kompetencē esošas jomas, savukārt Eiropas Savienībai ir jāīsteno būtiska atbalstoša loma, izvirzot uzdevumus un mērķus un veicinot paraugpraksi un tās apmaiņu;

| B. | tā kā tiesības uz izglītību ir viena no cilvēku pamattiesībām un izglītībai visos tās veidos un visos līmeņos ir jāpiemīt turpmāk minētajām pazīmēm, kas ir būtiskas un savstarpēji saistītas: a) pieejamība; b) piekļūstamība; c) pieņemamība; d) pielāgojamība; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesības uz izglītību ir viena no cilvēku pamattiesībām un izglītībai visos tās veidos un visos līmeņos ir jāpiemīt turpmāk minētajām pazīmēm, kas ir būtiskas un savstarpēji saistītas: a) pieejamība; b) piekļūstamība; c) pieņemamība; d) pielāgojamība;

| C. | tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāra galvenā prioritāte ir kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības, apmācības un mūžizglītības īstenošana; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāra galvenā prioritāte ir kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības, apmācības un mūžizglītības īstenošana;

| D. | tā kā nozīmīga izglītības funkcija ir vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana, un tādēļ ir jāpanāk, lai piekļuve izglītībai būtu nediskriminējoša; tā kā, lai to panāktu, ir nepieciešami lielāki centieni nodrošināt, ka ikvienam cilvēkam — īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajiem cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti un īpašām vajadzībām, kā arī nelabvēlīgā situācijā esošām grupām — ir vienādas iespējas iesaistīties izglītībā, pabeigt mācības un apmācību un apgūt prasmes visos līmeņos; |
| --- | --- |

D.

tā kā nozīmīga izglītības funkcija ir vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana, un tādēļ ir jāpanāk, lai piekļuve izglītībai būtu nediskriminējoša; tā kā, lai to panāktu, ir nepieciešami lielāki centieni nodrošināt, ka ikvienam cilvēkam — īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajiem cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti un īpašām vajadzībām, kā arī nelabvēlīgā situācijā esošām grupām — ir vienādas iespējas iesaistīties izglītībā, pabeigt mācības un apmācību un apgūt prasmes visos līmeņos;

| E. | tā kā Eiropas izglītības sistēmām ir raksturīga neizmērojami bagātīga kultūras, sociālā un valodu daudzveidība un vienlaikus dalībvalstīm ir līdzīgi izglītības mērķi un problēmjautājumi, tostarp arī mērķis nodrošināt vienlīdzīgu izglītības pieejamību visiem cilvēkiem, un šo jautājumu ir iespējams risināt Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas izglītības sistēmām ir raksturīga neizmērojami bagātīga kultūras, sociālā un valodu daudzveidība un vienlaikus dalībvalstīm ir līdzīgi izglītības mērķi un problēmjautājumi, tostarp arī mērķis nodrošināt vienlīdzīgu izglītības pieejamību visiem cilvēkiem, un šo jautājumu ir iespējams risināt Eiropas līmenī;

| F. | tā kā izglītības sistēmu spēja apmierināt sociālās, ekonomiskās un personīgās vajadzības ir atkarīga no to kvalitātes, pieejamības, daudzveidības, efektivitātes un taisnīguma, kā arī no pietiekamu cilvēkresursu, finansiālo un materiālo resursu pieejamības; |
| --- | --- |

F.

tā kā izglītības sistēmu spēja apmierināt sociālās, ekonomiskās un personīgās vajadzības ir atkarīga no to kvalitātes, pieejamības, daudzveidības, efektivitātes un taisnīguma, kā arī no pietiekamu cilvēkresursu, finansiālo un materiālo resursu pieejamības;

| G. | tā kā ir svarīgi atgādināt, ka izglītību, tostarp skolotāju izglītību, ir ietekmējusi ekonomikas un finanšu krīze un ka publiskais finansējums izglītībai ir ārkārtīgi būtisks faktors ES izglītības sistēmās; tā kā tādēļ pastāvīgam un palielinātam publiskā sektora finansiālajam atbalstam izglītībai, tostarp skolotājiem un viņu darba apstākļiem, kā arī zinātniskiem pētījumiem ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu bezmaksas, iekļaujošu un pieejamu valsts izglītību; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir svarīgi atgādināt, ka izglītību, tostarp skolotāju izglītību, ir ietekmējusi ekonomikas un finanšu krīze un ka publiskais finansējums izglītībai ir ārkārtīgi būtisks faktors ES izglītības sistēmās; tā kā tādēļ pastāvīgam un palielinātam publiskā sektora finansiālajam atbalstam izglītībai, tostarp skolotājiem un viņu darba apstākļiem, kā arī zinātniskiem pētījumiem ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu bezmaksas, iekļaujošu un pieejamu valsts izglītību;

| H. | tā kā izglītībai un apmācībai būtu jāsekmē jauniešu personiskā attīstība un izaugsme, lai viņi kļūtu par proaktīviem un atbildīgiem pilsoņiem, kas ir gatavi dzīvot un strādāt tehnoloģiski attīstītā un globalizētā pasaulē, un apgūtu svarīgākās kompetences, kuras nepieciešamas mūžizglītībai un kuras definētas kā personiskajai pilnveidei un izaugsmei, aktīvam pilsoniskumam un nodarbinātībai vajadzīgo zināšanu, prasmju un attieksmes apvienojums; |
| --- | --- |

H.

tā kā izglītībai un apmācībai būtu jāsekmē jauniešu personiskā attīstība un izaugsme, lai viņi kļūtu par proaktīviem un atbildīgiem pilsoņiem, kas ir gatavi dzīvot un strādāt tehnoloģiski attīstītā un globalizētā pasaulē, un apgūtu svarīgākās kompetences, kuras nepieciešamas mūžizglītībai un kuras definētas kā personiskajai pilnveidei un izaugsmei, aktīvam pilsoniskumam un nodarbinātībai vajadzīgo zināšanu, prasmju un attieksmes apvienojums;

| I. | tā kā mācīšanas kvalitāte ir svarīgs faktors, no kā atkarīgas skolēnu un studentu sekmes, un līdz ar to viena no prioritātēm ES līmeņa sadarbībai izglītības un apmācības jomā ir stingrs atbalsts izcilībai mācīšanas un pedagoģiskā darba kontekstā; |
| --- | --- |

I.

tā kā mācīšanas kvalitāte ir svarīgs faktors, no kā atkarīgas skolēnu un studentu sekmes, un līdz ar to viena no prioritātēm ES līmeņa sadarbībai izglītības un apmācības jomā ir stingrs atbalsts izcilībai mācīšanas un pedagoģiskā darba kontekstā;

| J. | tā kā tiesības uz izglītību nozīmē arī brīvību dibināt izglītības iestādes, pienācīgi ievērojot demokrātijas principus, kā arī vecāku tiesības nodrošināt savu bērnu mācīšanu un izglītošanu atbilstoši savai reliģiskajai, filozofiskajai un pedagoģiskajai pārliecībai; |
| --- | --- |

J.

tā kā tiesības uz izglītību nozīmē arī brīvību dibināt izglītības iestādes, pienācīgi ievērojot demokrātijas principus, kā arī vecāku tiesības nodrošināt savu bērnu mācīšanu un izglītošanu atbilstoši savai reliģiskajai, filozofiskajai un pedagoģiskajai pārliecībai;

| K. | tā kā atvērtās koordinācijas metodes piemērošana izglītībā dod iespēju dalībvalstīm izstrādāt un īstenot kopīgu stratēģiju sadarbībai izglītības un apmācības jomā, tostarp arī tiešsaistes platformu “ET 2020”(“Izglītība un apmācība 2020”); tā kā šīs stratēģijas kritēriji ik gadu tiek analizēti un novērtēti publikācijā “Izglītības un apmācības pārskats”gan attiecībā uz dalībvalstīm, gan Eiropas Savienību kopumā; |
| --- | --- |

K.

tā kā atvērtās koordinācijas metodes piemērošana izglītībā dod iespēju dalībvalstīm izstrādāt un īstenot kopīgu stratēģiju sadarbībai izglītības un apmācības jomā, tostarp arī tiešsaistes platformu “ET 2020”(“Izglītība un apmācība 2020”); tā kā šīs stratēģijas kritēriji ik gadu tiek analizēti un novērtēti publikācijā “Izglītības un apmācības pārskats”gan attiecībā uz dalībvalstīm, gan Eiropas Savienību kopumā;

| L. | tā kā jaunākajā “Izglītības un apmācības pārskatā”, kas publicēts 2017. gadā, Komisija ir atzinusi, ka, neraugoties uz nepārtraukto progresu, kas gūts attiecībā uz jauniešu, kuri priekšlaicīgi pamet izglītošanos un mācības, skaita samazināšanu, šādu jauniešu skaits visā ES joprojām ir ļoti augsts; |
| --- | --- |

L.

tā kā jaunākajā “Izglītības un apmācības pārskatā”, kas publicēts 2017. gadā, Komisija ir atzinusi, ka, neraugoties uz nepārtraukto progresu, kas gūts attiecībā uz jauniešu, kuri priekšlaicīgi pamet izglītošanos un mācības, skaita samazināšanu, šādu jauniešu skaits visā ES joprojām ir ļoti augsts;

| M. | tā kā saskaņā ar pēdējiem Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) rezultātiem 20,6 % Eiropas skolēnu ir problēmas apgūt pamatprasmes tādās jomās kā lasīšana, matemātika un dabaszinātnes, un daudziem Eiropas iedzīvotājiem trūkst lasītprasmes un rakstītprasmes; tā kā tas liek nopietni bažīties par tālākizglītību, personisko izaugsmi un atbilstošu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē un darba tirgū; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar pēdējiem Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) rezultātiem 20,6 % Eiropas skolēnu ir problēmas apgūt pamatprasmes tādās jomās kā lasīšana, matemātika un dabaszinātnes, un daudziem Eiropas iedzīvotājiem trūkst lasītprasmes un rakstītprasmes; tā kā tas liek nopietni bažīties par tālākizglītību, personisko izaugsmi un atbilstošu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē un darba tirgū;

| N. | tā kā kvalitatīvas agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu pieejamības nodrošināšana visiem bērniem ir būtiska, lai ļautu bērniem baudīt labvēlīgu dzīves sākumu un izglītošanās uzsākšanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā kvalitatīvas agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu pieejamības nodrošināšana visiem bērniem ir būtiska, lai ļautu bērniem baudīt labvēlīgu dzīves sākumu un izglītošanās uzsākšanu;

| O. | tā kā darbinieku kvalitāte ir būtiski nozīmīgs agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu faktors; |
| --- | --- |

O.

tā kā darbinieku kvalitāte ir būtiski nozīmīgs agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu faktors;

| P. | tā kā studentu un darbinieku mobilitātes veicināšanai ir svarīga nozīme Eiropas augstākās izglītības sistēmās, tā veicina jauniešu attīstību un var stimulēt ekonomisko un sociālo progresu; tā kā ir nepieciešami kvalitatīvi uzlabojumi un lielāks finansiālais atbalsts, lai paplašinātu studentu un darbinieku mobilitāti programmas “Erasmus+”ietvaros; |
| --- | --- |

P.

tā kā studentu un darbinieku mobilitātes veicināšanai ir svarīga nozīme Eiropas augstākās izglītības sistēmās, tā veicina jauniešu attīstību un var stimulēt ekonomisko un sociālo progresu; tā kā ir nepieciešami kvalitatīvi uzlabojumi un lielāks finansiālais atbalsts, lai paplašinātu studentu un darbinieku mobilitāti programmas “Erasmus+”ietvaros;

| Q. | tā kā inovatīvas metodes un digitālā inovācija ir potenciāli instrumenti, kā paplašināt piekļuvi saturam un zināšanām, taču ar tiem nevar aizstāt personisku kontaktu un apmaiņas procesus starp skolēniem un starp skolēniem un skolotājiem, un tiem nevajadzētu kļūt par izglītības sistēmu prioritāti; |
| --- | --- |

Q.

tā kā inovatīvas metodes un digitālā inovācija ir potenciāli instrumenti, kā paplašināt piekļuvi saturam un zināšanām, taču ar tiem nevar aizstāt personisku kontaktu un apmaiņas procesus starp skolēniem un starp skolēniem un skolotājiem, un tiem nevajadzētu kļūt par izglītības sistēmu prioritāti;

| R. | tā kā dzimumu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem, kas ir nostiprināts Līgumos, un tā kā tam būtu jāatspoguļojas visu ES politikas virzienu īstenošanā, tostarp arī izglītības un kultūras jomā; |
| --- | --- |

R.

tā kā dzimumu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem, kas ir nostiprināts Līgumos, un tā kā tam būtu jāatspoguļojas visu ES politikas virzienu īstenošanā, tostarp arī izglītības un kultūras jomā;

| S. | tā kā izglītība ir spēcīgs dzimumu nevienlīdzības un diskriminācijas novēršanas instruments, taču bieži tas var arī reproducēt vai saasināt jau pastāvošu diskrimināciju; tā kā dzimumu nevienlīdzība izglītības jomā kaitē gan personiskajai izaugsmei, gan nodarbinātībai un ietekmē daudzas sociālās un kultūras jomas; |
| --- | --- |

S.

tā kā izglītība ir spēcīgs dzimumu nevienlīdzības un diskriminācijas novēršanas instruments, taču bieži tas var arī reproducēt vai saasināt jau pastāvošu diskrimināciju; tā kā dzimumu nevienlīdzība izglītības jomā kaitē gan personiskajai izaugsmei, gan nodarbinātībai un ietekmē daudzas sociālās un kultūras jomas;

| T. | tā kā, neraugoties uz to, ka visu augstākās izglītības absolventu vidū sieviešu īpatsvars ir trīs piektdaļas (57,6 %), nodarbinātības līmeņa atšķirība starp dzimumiem 2015. gadā sasniedza 11,6 procentpunktus (17), |
| --- | --- |

T.

tā kā, neraugoties uz to, ka visu augstākās izglītības absolventu vidū sieviešu īpatsvars ir trīs piektdaļas (57,6 %), nodarbinātības līmeņa atšķirība starp dzimumiem 2015. gadā sasniedza 11,6 procentpunktus (17),

Zināšanas — būtisks saimnieciskais resurss un iedzīvotāju labklājības avots

| 1. | apstiprina, ka vispārējai un kvalitatīvai izglītībai ir būtiska nozīme personīgajā, kultūras, sociālajā un profesionālajā attīstībā uz zināšanām balstītā sabiedrībā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Eiropas kopējo vērtību saglabāšana un ES ekonomisko un sociālo mērķu sasniegšana, kā arī konkurētspējas un ilgtspējīgas izaugsmes panākšana ir saistīta ar kvalitatīvu izglītību, kas veicina demokrātiskās vērtības, cilvēktiesības, sociālo kohēziju, integrāciju un individuālus panākumus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver izglītības izšķirīgo nozīmi Eiropas ekonomiskās un sociālās nākotnes veidošanā, vienlaikus nodrošinot ES iedzīvotāju vajadzības un veidojot dažādu iedzīvotāju kopienu, kurus vieno kopīgas pamatvērtības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka kvalitatīvas izglītības un apmācības sistēmas veicina aktīvu pilsoniskumu un kopējās vērtības, tādējādi palīdzot veidoties atklātai, iekļaujošai, plurālistiskai, demokrātiskai un iecietīgai sabiedrībai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka izglītībai ir svarīga nozīme, palīdzot izglītības guvējiem attīstīt ētiskās un pilsoniskās vērtības un kļūt par aktīviem, atbildīgiem un elastīgi domājošiem sabiedrības locekļiem, kuri ir spējīgi īstenot un aizstāvēt savas demokrātiskās tiesības un pienākumus, novērtēt dažādību, aktīvi piedalīties demokrātiskajā dzīvē un uzņemties atbildību par sevi un apkārtējo sabiedrību; šajā sakarībā uzsver pilsoniskuma un pilsoniskās izglītības, kā arī izglītošanas ētikas un vides jautājumos nozīmi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver — lai jaunieši spētu risināt sarežģītas situācijas, kļūt par aktīviem Eiropas pilsoņiem un gūt panākumus dzīvē un darba tirgū, vienlaikus veidojot pasaules nākotni, ir nepieciešama kvalitatīva un iekļaujoša izglītība, kas viņiem ļauj apgūt vajadzīgās zināšanas, prasmes, medijpratību un kritisku, autonomu domāšanu, kā arī veidot demokrātisku attieksmi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai ir būtisks faktors, lai panāktu turpmāku sociālo kohēziju, cīnoties pret nabadzību, nelabvēlīgā situācijā esošu un neaizsargātu cilvēku sociālo atstumtību un dzimumu stereotipiem, un tādēļ tā joprojām ir vislielākais atbalsts sociālajai mobilitātei; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka kvalitatīva izglītība var veicināt sabiedrībai nozīmīgu inovāciju un pētniecību, kas sabiedrībai nodrošina ieguvumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst, ka izglītībai ir svarīga nozīme kultūras kompetenču veidošanā un kultūras attīstības veicināšanā; mudina veidot ciešāku sinerģiju starp izglītības un kultūras jomu, kas panākams, atbalstot aktīvu kultūras un mākslas lomu formālajā, neformālajā un ikdienējā izglītībā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka izglītībai ir svarīga nozīme attieksmes pret mūžizglītību veidošanā, kas palīdz cilvēkiem pielāgoties mūsdienu pasaules mainīgajām prasībām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka skolām un izglītības iestādēm ir būtiska nozīme, veidojot un veicinot pozitīvu attieksmi pret mācīšanos, tostarp arī visas dzīves garumā; |
| --- | --- |

11.

Mainīgā izglītības realitāte un ar to saistīti problēmjautājumi

| 12. | uzskata, ka centrāls elements izglītības reformu procesā ir visaptveroša pieeja izglītības politikai un spēcīgs politiskais un sabiedrības atbalsts un ka, lai sasniegtu šos mērķus, ir ļoti svarīgi iesaistīt gan visu sabiedrību kopumā, gan visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp vecākus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka efektīva pārvaldība un atbilstošs finansējums visās izglītības situācijās, mūsdienīgi, kvalitatīvi izglītības resursi un mācību process, motivēti un kompetenti mācībspēki un mūžizglītība ir ārkārtīgi svarīgi aspekti taisnīguma, daudzveidības un izcilības panākšanai izglītībā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) un inovācijas potenciālu piedāvāt vairāk izglītības iespēju, efektīvāk apmierinot izglītības guvēju individuālās vajadzības (tostarp īpašas izglītības vajadzības) un palielināt elastīgumu mācīšanās un mācīšanas procesos, nodrošināt personalizēšanu un atbildību, kā arī veicināt interaktīvus sadarbības un saziņas veidus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver iespējas, ko digitalizācija un kopīgu izglītības platformu izveide paver mūsdienīgai izglītībai, īpaši raugoties uz neklātienes mācīšanos, tālmācību un jaukta tipa mācīšanos, kam izglītība būtu jāpadara elastīgāka, vairāk pielāgojot to individuālu izglītības guvēju attiecīgajai dzīves situācijai un tādējādi nākot par labu mūžizglītībai, izglītības kvalitātei, pieejamībai un nākotnes prasmju apguvei; vienlaikus uzsver nepieciešamību pēc vecumposmam piemērotām IKT un medijpratības apguves programmām, kurās ņemta vērā bērna attīstība un labsajūta, un uzsver, ka svarīga ir gan atbildīga lietošana, gan kritiskā domāšana; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka efektīviem mācīšanās un mācīšanas procesiem, kurus īsteno ar digitālo tehnoloģiju starpniecību, ir vajadzīga vienlīdzīga piekļuve, kompetents digitālo prasmju līmenis, augstas kvalitātes mācību resursi, apmācība par tehnoloģiju piemērošanu pedagoģiskajiem mērķiem un jēgpilnai digitālajai līdzdalībai nepieciešamās attieksmes un motivācijas veicināšana; uzskata, ka digitālajām prasmēm un medijpratībai vajadzētu būt būtiskai izglītības politikas daļai un cita starpā tajā būtu jāparedz pilsoniskās kompetences un kritiskā domāšana; uzsver, cik svarīgi ir kritiski novērtēt avotus un to ticamību, un šajā sakarībā uzsver medijpratības projektu nozīmi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzīst, ka pasaulē, kura kļūst arvien vairāk globalizēta un digitalizēta, ir nepieciešamas inovatīvas un būtiskas mācīšanās, mācīšanas un novērtēšanas metodes, kā arī adekvāta izglītības infrastruktūra, kas ļauj īstenot darbu grupās un skolotāju darbu komandā un stimulē radošo domāšanu un problēmu risināšanas prasmes, kā arī citas progresīvas izglītības metodes; atgādina, ka ir svarīgi iesaistīt skolēnus, skolotājus un pārējos skolas darbiniekus novērtēšanas procesā, kura gaitā tiek noskaidrots, vai un kādā mērā ir sasniegti mācību mērķi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka ir nepieciešami lielāki centieni pielāgot izglītības paradigmu, līdzsvarojot tajā izglītības guvējiem un viņu dzīves apstākļiem individuāli un specifiski pielāgotu pieeju, kuras centrā ir gan skolotājs, gan saturs un kurā izmantota uz izpratni vērsta pieeja un apvienotas gan tradicionālās mācīšanās, gan tiešsaistes mācīšanās modeļiem piemērotas mācību metodes, tādējādi stiprinot izglītības procesa personalizēšanu un uzlabojot mācību nepārtraukšanas un absolvēšanas rādītājus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka izglītības sistēmām būtu jāveicina un jāattīsta starpdisciplināra, sadarbīga un radoša pieeja un darbošanās komandā, tiecoties nodrošināt skolēniem un studentiem zināšanas un prasmes, tostarp caurviju un vispārējās prasmes, kā arī profesionālās, caurviju, sociālās un pilsoniskās kompetences; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka kvalitatīvas mācīšanas un mācīšanās nodrošināšana ir pastāvīgs process, kas ietver dialogu, dalīšanos un jautājumu uzdošanu, un tas būtu jāuzskata par izglītības modernizācijas prioritāti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka vienlīdzīgas piekļuves atvieglošana kvalitatīvai iekļaujošai izglītībai ir ārkārtīgi svarīga, lai izglītības guvēji ar invaliditāti varētu dzīvot neatkarīgi un integrēties sabiedrībā; aicina dalībvalstis atvieglot piekļuvi iekļaujošai, kvalitatīvai vispārējai izglītībai, ņemot vērā vajadzības, kas raksturīgas visiem izglītības guvējiem ar visu veidu invaliditāti, t. i., piemēram, iekļaujošas divvalodu izglītības nodrošināšanu nedzirdīgiem bērniem, ņemot vērā viņu īpašās vajadzības valodu jomā; aicina skolas sniegt gan formālus, gan neformālus diferencētus pakalpojumus un papildu atbalstu, izmantojot arī jauno tehnoloģiju sniegtās iespējas, lai apmierinātu visu izglītības guvēju individuālās vajadzības; aicina Komisiju uzraudzīt, kā skolas īsteno nenoraidošu politiku, un stratēģijā “Eiropa 2020”noteikt ar invaliditāti saistītus rādītājus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka Eiropas izglītības galvenajam mērķim ir jābūt loģiskas domāšanas, apdomāšanas spēju un zinātniskas zinātkāres attīstīšanai; ka tai ir jāspēj veidot pamatu mākslinieciskai, zinātniskai un tehniski humānistiskai kultūrai; un ka, ņemot vērā reālo situāciju vietējā, reģionālajā, valsts un Eiropas līmenī, ir jāparedz nepieciešamā apmācība, kas ļautu risināt valstu un Eiropas problēmas un palielinātu izpratni par problēmām starptautiskajā sabiedrībā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzīst, ka reālajā dzīvē pastāv individuālas kognitīvo spēju atšķirības un personības iezīmes, kas mijiedarbībā ar sociālajiem un vides faktoriem ietekmē izglītības rezultātus; šajā sakarībā uzsver, ka izglītība ir efektīvāka, vienlīdzīgāka un taisnīgāka, ja šīs atšķirības tiek ņemtas vērā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzīst, ka pasaulē, kurā valda konkurence, ir izšķirīgi svarīgi atklāt un atbalstīt Eiropas talantus, cik agri vien iespējams; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka vidējo izglītības rezultātu uzlabošana un izcilības veicināšana vistalantīgāko audzēkņu vidū savstarpēji neizslēdz viena otru; šajā sakarībā norāda, ka ir svarīgi izstrādāt piemērotas intervences programmas psiholoģisko īpašību pilnveidošanai, kas ir būtiski, lai maksimāli palielinātu cilvēku potenciālu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir svarīgi atzīt vizuālās pratības kā jaunas dzīvē nepieciešamas prasmes nozīmi, ņemot vērā, ka mūsdienās cilvēki attēlus saziņā izmanto daudz vairāk nekā tradicionālos saziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ar interesi pieņem zināšanai Gēteborgā 2017. gadā notikušajā sociālajā samitā, kas bija veltīts taisnīgām darbvietām un izaugsmei, pausto priekšlikumu izveidot Eiropas izglītības telpu; atgādina, ka šai iniciatīvai būtu jāveicina sadarbība, diplomu un kvalifikāciju savstarpēja atzīšana un plašāka mobilitāte un izaugsme; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atbalsta Padomes 2017. gada 14. decembra secinājumus, kuros ir aicināts uzlabot studentu mobilitāti un līdzdalību izglītības un kultūras pasākumos, tostarp izveidojot t. s. Eiropas studenta karti, kurai vajadzētu atvieglot citu dalībvalstu augstskolās iegūtu kredītpunktu atzīšanu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka “Erasmus+”ir nozīmīgākā ES programma izglītības jomā un ka gadu gaitā ir pilnībā apliecinājusies tās ietekme un popularitāte; tādēļ aicina būtiski palielināt šīs programmas finansējumu daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2021.–2027. gadam, lai padarītu to pieejamāku un iekļaujošāku un lai to varētu izmantot vēl lielāks skaits studentu un mācībspēku; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka jauniešu bezdarbs ir vērojams visā Savienībā un tā līmenis ir aptuveni divreiz augstāks par kopējā bezdarba līmeņa vidējo rādītāju; pauž bažas par satraucoši augstajiem rādītājiem Vidusjūras reģiona dalībvalstīs, no kurām visaugstākais jauniešu bezdarba līmenis ir Spānijā (44,4 %), Itālijā (37,8 %) un Grieķijā (47,3 % jauniešu bezdarbnieku un 30,5 % jauniešu, kuri nedz strādā, nedz mācās, nedz apgūst arodu (jaunieši NEET situācijā) (Eurostat dati); |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda — lai gan ES ir 2 miljoni brīvu darbvietu, vairāk nekā 30 % kvalificētu jauniešu, kas ieguvuši diplomu, veic darbu, kas neatbilst viņu prasmēm vai vēlmēm, savukārt 40 % darba devēju Eiropā ir grūtības atrast darbiniekus ar darba devējam nepieciešamajām prasmēm (18); |
| --- | --- |

31.

| 32. | apstiprina, ka izglītības sistēmās visos līmeņos ir nepieciešams saglabāt dzimumu perspektīvu, ņemot vērā to cilvēku vajadzības, kuri cieš no vairākiem diskriminācijas veidiem, tostarp cilvēku ar invaliditāti, cilvēku, kuri sevi uzskata par LGBTI, un marginalizētām kopienām piederīgu cilvēku vajadzības; |
| --- | --- |

32.

Agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe

| 33. | uzsver, ka kvalitatīva un pieejama agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe veido pamatu taisnīgākām un efektīvākām izglītības sistēmām, kā arī nodrošina cilvēka personisko izaugsmi, labklājību un turpmākas izglītošanās efektivitāti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes iestāžu apmeklēšana nodrošina lielus ieguvumus visiem bērniem, jo īpaši bērniem no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, un šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe būtu pieejama ikvienam bērnam; šajā sakarībā ar bažām norāda, ka vairākās dalībvalstīs agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes vietu pieprasījums pārsniedz piedāvājumu, īpaši jaunākajās vecuma grupās; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ir svarīgi uzraudzīt agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes kvalitāti, lai ļautu bērniem attīstīt kognitīvās prasmes un lai konstatētu, vai tiek nodrošināta bērna interešu prioritāte; |
| --- | --- |

35.

Skolu izglītība

| 36. | uzskata, ka skolas ir autonomi kritiskās un radošās domāšanas centri, kuros tiek veicinātas demokrātiskas vērtības un aktīvs pilsoniskums; uzskata, ka skolām būtu jākoncentrējas uz to, kā palīdzēt jauniešiem iegūt prasmes, kas nepieciešamas, lai izprastu un izmantotu pieejamo informāciju un attīstītu mācīšanās autonomiju un valodu prasmes; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka efektīvas skolu darbības pamatā vajadzētu būt visu skolēnu īpašajām vajadzībām un šajā nolūkā ir nepieciešams izveidot kopīgus mērķus un skaidru darba kārtību to īstenošanai, kā arī ciešu sadarbību starp visu skolas kopienu un attiecīgā gadījumā — ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka mūsdienīgu mācību programmu virzītājspēkam ir jābūt kompetencēm, šīm programmām ir jāpilnveido personīgās prasmes un cilvēka kompetence īstenot veselīgu un uz nākotni orientētu dzīvesveidu, un uzmanības centrā jābūt formatīvajai vērtēšanai un fiziskajai un emocionālajai labklājībai; uzskata, ka ikvienam audzēknim jābūt iespējai gūt sava intelektuālā potenciāla piepildījumu; uzsver, ka prasmju attīstīšana un nostiprināšana ir nepārtraukts process, kas norisinās visos izglītības līmeņos un turpinās darba tirgū, un ka prasmes un kompetences būtu jāņem vērā gan izglītības procesā, gan izglītības kvalifikāciju atzīšanā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka lasīšanas, rakstīšanas un rēķināšanas pamatprasmēm ir ārkārtīgi svarīga nozīme, lai nodrošinātu skolēnu turpmāku izglītošanos, personīgo attīstību un digitālās kompetences apguvi; uzsver, ka stratēģiskajai sistēmai Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) un Komisijas “Jaunajai Prasmju programmai”būtu jāpapildina valstu pasākumi un jāatbalsta dalībvalstis šajā jomā; aicina dalībvalstis un izglītības iestādes pastiprināt pamatprasmju apguvi, līdzās citiem risinājumiem izmantojot uz projektiem un problēmu risināšanu balstītu mācīšanos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka neviens nebeidz skolu, neieguvis pamatprasmes, tostarp digitālās pamatprasmes; uzsver, ka lielākajā daļā darbvietu jau tagad tiek prasīta labāka lasītprasme, rakstītprasme un rēķināšanas prasme, digitālās prasmes un citas izšķirīgi nozīmīgas prasmes un ka tādēļ mūsdienīgām izglītības sistēmām būtu jāapvieno visas astoņas pamatprasmes, kas uzskaitītas Komisijas priekšlikumā Padomes ieteikumam par pamatprasmēm mūžizglītībā un ietver arī zināšanas un attieksmi; atzinīgi vērtē to, ka šajā priekšlikumā pamatprasmju definīcijā ir iekļautas arī digitālās prasmes; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka, neraugoties uz jauno tehnoloģiju ietekmi uz izglītību, skolai vēl joprojām vajadzētu būt ārkārtīgi nozīmīgai mācīšanās videi, kurā notiek potenciāla attīstīšana un kurā ikviens indivīds var rast vietu un laiku personiskajai un sociālajai izaugsmei; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vērš uzmanību uz to, ka, piešķirot skolām lielāku autonomiju attiecībā uz mācību programmām, novērtējumu un finansējumu, ir apliecinājies, ka rezultātā uzlabojas skolēnu sekmes, pastāvot nosacījumam, ka skolā ir efektīva pārvaldība un pārskatatbildība par skolēnu mācīšanos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pieņem zināšanai, ka kultūru daudzveidība un daudzvalodība skolās pozitīvi ietekmē skolēnu valodas un kognitīvo attīstību, kā arī veicina kultūru apzināšanos, cieņu un plurālismu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka ir jāpilnveido valodu mācīšanās, tiecoties panākt, ka skolēni līdzās dzimtajai valodai prot vēl divas citas valodas, un veicināt to, lai vidusskolas līmenī vismaz divi mācību priekšmeti tiktu mācīti valodā, kas nav skolēnu dzimtā valoda; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka vidusskolu apmaiņām ir liela nozīme, gan mudinot skolēnus apgūt spējas, prasmes, attieksmi un vērtības, kas raksturīgas dinamiskam Eiropas pilsoniskumam, gan veidojot konstruktīvu kritisko domāšanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver nepieciešamību padarīt skolu vidi atvērtāku, lai dotu iespēju atzīt neformālo un ikdienējo izglītību un nodrošināt raitāku pāreju starp dažādiem izglītības virzieniem (piemēram, tehnisko un akadēmisko izglītību); |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka izglītības guvēji būtu jāmudina izmantot pašnovērtēšanas paņēmienus, lai novērtētu savu mācību progresu; aicina izglītības iestādes nodrošināt, ka atgriezeniskās saites instrumenti sniedz ticamu informāciju, izmantojot vairākus instrumentus, piemēram, skolēnu aptaujas, mērķa grupas un ierosinājumu kastītes; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka liela nozīme ir aktīvam dzīvesveidam, kas panākams, nodarbojoties ar sportu; šajā sakarībā uzsver, ka ir nepieciešams veicināt un paplašināt fizisko aktivitāšu un sporta izglītības lomu mācību programmās visos līmeņos, uzlabojot iespējas attīstīt sadarbību starp izglītības iestādēm un vietējām sporta organizācijām; turklāt mudina īstenot izglītības iniciatīvas un ārpusskolas nodarbības, lai atbalstītu skolēnu individuālo vajadzību un interešu piepildījumu, vienlaikus arī veidojot saiknes ar vietējām kopienām; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka kvalitatīvai izglītībai, profesionālajai apmācībai un sabiedriskām un brīvprātīgām aktivitātēm ir liela nozīme darba vidē apgūtu profesiju statusa paaugstināšanā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, ka ievērojams skaits jaunu darbvietu tiek izveidots ar atjaunojamo enerģiju saistītās nozarēs un ka līdz ar to skolu mācību programmās būtu attiecīgi jāpievēršas “zaļajām”nozarēm un profesijām; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka informācijas pārvaldības prasmes, kritiskās domāšanas spējas un prasme izmantot iegūtās zināšanas ir galvenie akadēmiskās izglītības mērķi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzīst, ka ir jānostiprina zināšanu trīsstūris un jāuzlabo saikne starp pētniecību un mācīšanu, atvēlot atbilstošus resursus attiecīgajām programmām un nodrošinot, ka pētniecības programmās iesaistītajiem studentiem tiek piešķirti attiecīgi finanšu līdzekļi pētījumu veikšanai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzskata, ka augstākās izglītības sistēmām vajadzētu būt elastīgākām un atvērtākām un ka universitātēs un tālākizglītības iestādēs vajadzētu veicināt duālās apmācības virzienus, jo īpaši rosinot piedalīties māceklībā, darot iespējamu neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanu un nodrošinot raitāku pāreju starp dažādiem izglītības līmeņiem, tostarp pāreju starp profesionālo izglītību un apmācību un augstāko izglītību, un dažādus programmu īstenošanas veidus; uzsver, ka, īstenojot iepriekš minēto, pamatā vajadzētu būt labākai izpratnei par absolventu sasniegumiem; |
| --- | --- |

53.

Augstākā izglītība

| 54. | uzsver, ka Eiropas izglītības telpas izveides kontekstā ir svarīgi atbalstīt visu Eiropas augstākās izglītības iestāžu un studentu sadarbību un izmantot to potenciālu, lai stimulētu tīklu veidošanu, starptautisko sadarbību un konkurētspēju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzskata, ka svarīgiem aspektiem Eiropas augstākās izglītības iestādēs vajadzētu būt visaptverošai pieejai gan attiecībā uz internacionalizāciju, tostarp lielāku personāla un studentu mobilitāti (arī stažēšanās un māceklības veidā) un starptautiskās dimensijas iekļaušanu studiju programmās, gan arī attiecībā uz studiju procesu, pētniecību, sadarbību un papildu aktivitātēm; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atbalsta pastiprinātas uzmanības pievēršanu starpdisciplinārām mācību programmām, un mudina veicināt dabaszinātņu, tehnisko zinātņu, inženierzinātņu, mākslas un matemātikas (STEAM), kā arī humanitāro un sociālo zinātņu apguvi; uzsver, ka ir jāveicina sieviešu un citu nepietiekami pārstāvētu grupu iesaistīšanās STEAM priekšmetu un attiecīgo profesiju apguvē; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzskata, ka augstākajai izglītībai ir jāstiprina saiknes ar visu sabiedrību kopumā, lai veicinātu inovatīvu izaugsmi un sociālo labklājību; uzskata, ka ir vēlams, lai augstākās izglītības iestādes sadarbotos ar ārējām ieinteresētajām personām, jo tās ar savām zināšanām un pieredzi varētu dot ieguldījumu augstākās izglītības programmu izstrādē un īstenošanā; tomēr uzsver, ka atbildīgiem par lēmumu pieņemšanu vienmēr ir jābūt studentiem un pedagoģijas ekspertiem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzīst akadēmisko mācībspēku un studentu izšķirīgo lomu zināšanu, empīrisku konstatējumu un faktu izplatīšanā plašākai sabiedrībai; šajā sakarībā mudina īstenot ekonomiski un politiski neatkarīgu pētniecību, kas ir būtiska un dod labumu sabiedrībai; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka aktīvas mācīšanās stimulēšanā, prasmju attīstīšanas pilnveidošanā un didaktisko metožu uzlabošanā liela nozīme ir pētniecībā balstītai izglītībai un pedagoģiskiem pētījumiem; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka izglītības guvēji būtu jāmudina izmantot pašnovērtēšanas paņēmienus, lai novērtētu savu mācību progresu; |
| --- | --- |

60.

Skolotāji — mācību kvalitātes garants

| 61. | uzskata, ka izglītības sistēmu pamats ir skolotāji un viņu prasmes, entuziasms un efektivitāte; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka darbam skolotāja profesijā ir nepieciešams piesaistīt lielāku skaitu motivētu kandidātu ar pārliecinošu akadēmisko vai profesionālo kvalifikāciju un pedagoģiskām kompetencēm; prasa ieviest piemērotas atlases procedūras un specifiskus pasākumus un iniciatīvas skolotāja profesijas statusa, skolotāju izglītības, profesionālo iespēju, darba apstākļu, tostarp atalgojuma, uzlabošanai, raugoties, lai netiktu pieļauti nestabilas nodarbinātības veidi, būtu nodrošinātas sociālās tiesības, drošība un aizsardzība, kā arī sniegt skolotājiem atbalstu, piedāvājot mentoru programmas, savstarpēju mācīšanos un paraugprakses apmaiņu; aicina Komisiju rosināt lielāku dzimumu vienlīdzību skolotāja profesijā; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, ka ir svarīgi pārveidot skolotāju izglītību un investēt tajā jau no paša sākuma un visā skolotāju profesionālās pilnveidošanās gaitā, lai nodrošinātu skolotājiem stabilas, aktuālas zināšanas, prasmes un kompetences, kas ir būtiskas augstu mācīšanas standartu panākšanai, tostarp ietverot daudzveidīgas mācīšanas metodes, piemēram, tālmācību, kam iespējas paver digitālās mācīšanās tehnoloģijas; uzsver, ka liela nozīme ir skolotāju pastāvīgas profesionālās pilnveidošanās iespējām visas profesionālās dzīves gaitā, tostarp mūžizglītībai un zināšanu atsvaidzināšanas programmām, pārkvalificēšanās un kvalifikācijas celšanas iespējām, kas piedāvā praktiskus risinājumus problēmām, ar kurām skolotāji saskaras, strādājot ar klasi, un iespējas piedalīties starptautiskās skolotāju apmaiņās, tā veicinot institucionālu mācīšanās kultūru; |
| --- | --- |

63.

| 64. | piekrīt, ka augstas kvalitātes pedagoģiskās, psiholoģiskās un metodiskās izglītības nodrošināšana skolotājiem un augstākās izglītības iestāžu pasniedzējiem un lektoriem ir būtisks nosacījums sekmīgai nākamo paaudžu izglītošanai; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir dalīties paraugpraksē un attīstīt prasmes un kompetences, izmantojot starptautiskās sadarbības un mobilitātes programmas, piemēram, “Erasmus+”un apmaksātu stažēšanos citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka skolotājiem ir galvenā nozīme iekļaujošas mācību vides nodrošināšanā, un šajā nolūkā ir vajadzīgs plašs metožu un pieeju klāsts, kas atbilst dažādām vajadzībām, tādējādi nodrošinot visiem skolēniem iespēju iesaistīties savu mācīšanās rezultātu plānošanā, īstenošanā un novērtēšanā; atzīst, ka izšķirīgi svarīgs skolotāju uzdevums ir sniegt proaktīvu orientāciju un būt mentoriem, kuri māca, kā novērtēt informāciju, ieņem atbalstošu lomu, saskaroties ar grūtībām, un sagatavo skolēnus dzīvei; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzskata, ka skolotāju un skolu vadītāju iesaistīšanai izglītības sistēmu modernizācijā ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu efektīvus reformu procesus un motivētu izglītības darbiniekus turpināt uzlabot skolu politiku; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzskata, ka vispārējai skolu politikai ir jāgarantē efektīvs atbalsts skolotājiem, lai nodrošinātu izglītības mērķu sasniegšanu, veicinošu skolu vidi, efektīvu skolu darbību un attīstību un sadarbībā balstītu pārvaldību; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atzīst izglītības darbinieku svarīgo nozīmi, kā arī to, cik nozīmīga ir sadarbība starp vecākiem, skolotājiem un skolu vadību formālās, neformālās vai ikdienējās izglītības ietvaros, lai atbalstītu tagadējās un nākamās paaudzes; šajā sakarībā mudina veidot ciešāku sadarbību starp visiem attiecīgajiem dalībniekiem formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās jomā; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzskata, ka ciešāka sadarbība starp skolotājiem, pētniekiem un zinātniekiem nāk par labu visām attiecīgajām personām un ka tās rezultātā tiek uzlabots un aktualizēts mācību saturs, mācīšanās paņēmieni un pedagoģiskā pieeja, kā arī veicināta inovācija, radošums un jaunas prasmes; |
| --- | --- |

69.

Ieteikumi

| 70. | uzskata, ka Eiropas izglītības telpā vajadzētu koncentrēties uz kopēju mērķu sasniegšanu, tostarp kvalitatīvas izglītības nodrošināšanu visiem, un ka tā ir jāveido saskaņā ar Eiropas Savienībā un ārpus tās jau pastāvošo politiku un izglītības tendencēm un skaitliskajiem rādītājiem, un kritiski izvērtējot iepriekš minēto, lai nodrošinātu saskaņotību, konsekvenci un sasniedzamus rezultātus, vienlaikus nodrošinot arī jaunu impulsu to attīstībai un ievērojot kompetences piešķiršanas, subsidiaritātes, brīvības un proporcionalitātes principus un institucionālo un izglītības autonomiju; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzskata, ka Eiropas izglītības telpa nedrīkstētu apdraudēt vai aizstāt Boloņas procesu — Boloņas process drīzāk būtu jāattīsta un jānostiprina; uzsver, cik svarīgi ir, lai starp Eiropas izglītības telpu un Eiropas augstākās izglītības telpu pastāvētu savstarpējas saiknes un lai tās papildinātu viena otru; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina dalībvalstis atbalstīt Eiropas izglītības telpas izveidi un pastiprināt sadarbību tās mērķu izstrādē un īstenošanā; šajā sakarībā aicina Komisiju nodrošināt ideju un labas prakses apmaiņu, lai sasniegtu šos mērķus; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kā pamatu sadarbības uzlabošanai starp augstākās izglītības iestādēm gan ES, gan ārpus tās atbalsta Eiropas universitāšu tīkla izveidi, kurš būtu balstīts augšupējā pieejā un pašu universitāšu iniciatīvās un kura devums cita starpā būtu tas, ka Eiropas izglītības telpa kļūst inovatīvāka, dzīvīgāka un pievilcīgāka telpa mācīšanās un pētniecības īstenošanai; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina dalībvalstis atzīt izglītību par investīcijām cilvēkkapitālā un nodrošināt lielāku un pārredzamu valsts finansējumu tādu iniciatīvu īstenošanai, kuras vērstas uz kvalitātes, iekļautības un vienlīdzības uzlabošanu mācīšanas un mācīšanās procesā; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzsver, ka būtisks sociālā un ekonomiskā progresa priekšnosacījums ir lielākas investīcijas izglītības un apmācības sistēmās, kā arī to modernizācija un pielāgošana; tāpēc uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai nākamajā 2020.–2026. gada DFS plānošanas periodā par prioritārām tiktu atzītas investīcijas sociālajā jomā un jo īpaši visiem pieejamā izglītībā un apmācībā; |
| --- | --- |

75.

| 76. | nolūkā palielināt iekļautību un izglītībā nodrošināt izvēles brīvību, mudina sniegt pienācīgu finansiālu atbalstu visu kategoriju un līmeņu skolām — gan valsts skolām, gan bezpeļņas privātskolām — ja piedāvātās mācību programmas pamatā ir Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ietvertie principi un tā atbilst attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajām juridiskajām sistēmām, kā arī noteikumiem un regulām, kas attiecas uz izglītības kvalitāti un šādu līdzekļu izlietojumu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzskata, ka ir pats pēdējais laiks veikt nepieciešamos ieguldījumus izglītības infrastruktūrā mazāk attīstītajos reģionos, vienmēr raugoties, lai ieguldījumi tiktu koordinēti un pielāgoti konkrētā reģiona teritoriālajām īpatnībām. uzsver, ka tāpēc ir īpaši svarīgi radīt iespēju pastiprināt Eiropas Investīciju bankas un ES fondu atbalstu reģionālajām iniciatīvām, kuru mērķis ir izglītības attīstība; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina Komisiju un dalībvalstis apmainīties ar pieredzi un paraugpraksi attiecībā uz publiskajiem finansēšanas mehānismiem un metodēm, tostarp uz sniegumu balstītu finansējumu un konkurences principos balstītu pētniecības finansēšanu, lai panāktu ilgtspējīgu un pārredzamu finansējuma dažādošanu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | prasa pastiprināt dalībvalstu sadarbību izglītības modernizēšanā, mudina dalībvalstis sākt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus, kas piedāvā līdzekļus nevienlīdzības samazināšanai Eiropā ar izglītības, apmācības un mūžizglītības palīdzību; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzsver Eiropas pusgada nozīmi valsts reformu veicināšanā, proti, nosakot konkrētai valstij adresētus ieteikumus saistībā ar izglītību; |
| --- | --- |

80.

| 81. | cer, ka Digitālās izglītības rīcības plāns sniegs atbalstu dalībvalstīm un izglītības iestādēm to centienos mācību procesā, mācību darbā un vērtēšanā vairāk un efektīvāk izmantot attiecīgajam vecumposmam un attīstībai piemērotas un kvalitātes nodrošināšanas standartiem atbilstošas modernās tehnoloģijas; uzskata, ka ikvienā digitālās izglītības plānā būtu jāparedz un regulāri jāizvērtē saikne starp digitālajiem izglītības līdzekļiem un mācību rezultātos balstītām kvalifikāciju sistēmām; |
| --- | --- |

81.

| 82. | iesaka dalībvalstīm un izglītības iestādēm veicināt uz izglītības guvēju vērstas un individualizētas mācību metodes, tostarp konkrētām vajadzībām pielāgotus kursus, kuri balstīti izglītības guvēja akadēmiskajā un profesionālajā pieredzē un apvieno abas šīs pieredzes, kā arī inovatīvas metodes un mijiedarbību starp skolotājiem un skolēniem, lai atbalstītu nepārtrauktu izglītošanos un iecerēto mācību rezultātu sasniegšanu, skolēniem pašiem aktīvi iesaistoties savā mācību procesā; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina dalībvalstis ieviest holistisku pieeju izglītībai un nodrošināt izglītības guvējiem specifiskas, elastīgas mācīšanās iespējas, kas var sniegt viņiem nepieciešamās pamatprasmes, lai sekmīgi iekļautos darba tirgū; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina visu līmeņu izglītības programmās pastiprināti iekļaut izzinošu, aktīvu, uz projektiem un problēmu risināšanu balstītu mācīšanos, tiecoties veicināt sadarbību un darbošanos komandā; iesaka vērst izglītības sistēmu darbību uz caurviju prasmju, vispārējo prasmju, kā arī dzīvē nepieciešamu prasmju nostiprināšanu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atgādina, ka tiesības uz izglītību ir jāgarantē ikvienam cilvēkam ar invaliditāti, no bērnudārza līdz universitātei, un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstošu pedagoģisko un tehnisko aprīkojumu, novērtēšanas pasākumus un kvalificētus speciālistus, lai nodrošinātu, ka cilvēki ar invaliditāti patiešām var izmantot šīs tiesības; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atbalsta un mudina īstenot pasākumus medijpratības un kritiskās domāšanas attīstīšanai izglītības un apmācības vidē; atgādina par šajā jomā spēkā esošo apņemšanos, kas izklāstīta Padomes 2016. gada 30. maija secinājumos; šajā sakarībā aicina Komisiju koordinēt politiskās norises ES līmenī medijpratības jomā, lai izplatītu aktualizētas zināšanas un paraugpraksi šajā jomā; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt konkrētus pasākumus, lai veicinātu un atbalstītu medijpratības un digitālo līdzekļu lietotprasmes projektus, kāds ir, piemēram, izmēģinājuma projekts “Plašsaziņas līdzekļu lietotprasme visiem”, un izstrādāt visaptverošu medijpratības un digitālo līdzekļu lietotprasmes politiku, īpaši pievēršoties skolu izglītībai; |
| --- | --- |

86.

| 87. | mudina dalībvalstis nodrošināt iespējas attīstīt pamatkompetences, lai saglabātu un apgūtu prasmes, īpašu uzmanību pievēršot pamatprasmēm, STEAM priekšmetiem, valodu zināšanām, uzņēmējdarbības prasmēm, digitālajām kompetencēm, radošumam, kritiskajai domāšanai un darbam komandā; mudina Komisiju un dalībvalstis sekmēt ES pamatprasmju sistēmas izmantošanu visās izglītības situācijās un radīt iespēju piemērot to formālajā, neformālajā un ikdienējā izglītībā, tādējādi maksimāli izmantojot tās kā izšķirīgi nozīmīga mūžizglītības instrumenta potenciālu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | mudina dalībvalstis vairot sabiedrības informētību par mūžizglītību un integrēt dzimumperspektīvu attiecīgo politikas virzienu un programmu izstrādē, īpašu uzmanību veltot sievietēm ar zemāku izglītības līmeni gan pilsētās, gan lauku teritorijās, lai piedāvātu viņām kvalifikācijas celšanas iespējas; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atbalsta ES kritērija paaugstināšanu attiecībā uz iesaistīšanos mūžizglītībā; šajā sakarībā aicina Komisiju ierosināt paraugprakses ieteikumus, lai sasniegtu šo vērienīgo mērķi; mudina likt lielāku uzsvaru uz mūžizglītību visos izglītības līmeņos; šajā sakarībā uzsver augstākās izglītības iestāžu lomu mūžizglītības stratēģijas īstenošanā, strādājošu cilvēku izglītošanā, kompetenču attīstīšanā un mācīšanās kultūras veidošanā dažāda vecuma cilvēkiem, kas nākuši no dažādām vidēm; |
| --- | --- |

89.

| 90. | mudina Komisiju sniegt atbalstu dalībvalstīm tādu apmācības un izglītības programmu izstrādē, popularizēšanā un nostiprināšanā, kuras veicina pieaugušo izglītību un aktīvu iekļaušanos izglītības sistēmā; atgādina, ka pieaugušo izglītībai būtu jāpiedāvā dažādi mācīšanās virzieni un elastīgas mācīšanās iespējas, tostarp atbalsts cilvēkiem visās mūžizglītības gaitās un otrās iespējas programmas cilvēkiem, kuri nekad nav gājuši skolā, mācības pārtraukuši priekšlaicīgi un nav pabeiguši skolu; aicina Komisiju īstenot ES jaunajā Prasmju programmā paredzētās saistības, piemēram, Prasmju garantiju, un rīkoties, lai uzlabotu mazprasmīgu pieaugušo nodarbinātības iespējas Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina dalībvalstis izstrādāt starppaaudžu projektus, lai veicinātu izpratni par problēmām, ar ko saskaras vecāka gadagājuma cilvēki, kā arī dotu viņiem iespēju dalīties ar savām prasmēm, zināšanām un pieredzi; |
| --- | --- |

91.

| 92. | mudina attīstīt sinerģiju un sadarbību starp formālo, neformālo un ikdienējo izglītību; atzinīgi vērtē progresu, kas pēdējos gados panākts, īstenojot Padomes ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu līdz 2018. gadam; tomēr aicina dalībvalstis arī pēc 2018. gada turpināt centienus vēl vairāk pilnveidot šo ieteikumu īstenošanu un izveidot attiecīgu tiesisko regulējumu un izstrādāt vispusīgas validēšanas stratēģijas, lai validēšana kļūtu iespējama; uzsver, ka ikdienējās un neformālās izglītības, tostarp bezmaksas tiešsaistes kursos gūtas izglītības, atzīšana ir īpaši būtiska, lai nodrošinātu izglītības pieejamību cilvēkiem, kas atrodas nelabvēlīgākos apstākļos; |
| --- | --- |

92.

| 93. | uzsver vecāku būtisko lomu izglītības trijstūri, atbalstot bērnu mācīšanos; uzsver ieguvumus, ko nodrošina vecāku iesaistīšanās bērnu izglītībā, proti, tas nāk par labu skolēnu sekmēm, skolēnu labklājībai un skolas attīstībai; |
| --- | --- |

93.

| 94. | aicina Komisiju atbalstīt pārrobežu iniciatīvas saistībā ar atvērtām mācībām tiešsaistē; |
| --- | --- |

94.

| 95. | uzsver, ka izglītības kvalitāte būtu jānovērtē, ņemot vērā ne tikai izglītības guvēja iegūto zināšanu un kompetenču pakāpi, bet arī viņa spēju īstenot un izvērst mūžizglītību un radošās ieceres; |
| --- | --- |

95.

| 96. | atbalsta Komisijas ieceri izveidot rezultātu pārskatu, lai tādējādi atbalstītu pamatprasmju attīstīšanu, kā arī kompetencēs balstītu izglītību, mācīšanos un apmācību; |
| --- | --- |

96.

| 97. | aicina dalībvalstis apkarot dzimumu stereotipus izglītībā, lai nodrošinātu, ka sievietēm no iecerētās profesionālās dzīves viedokļa būtu vienlīdzīgas iespējas un izvēles brīvība; šajā sakarībā pauž bažas, ka dažu dalībvalstu mācību materiālos joprojām ir konstatējami dzimumu stereotipi un skolotāji atšķirīgi prezumē, kā jāuzvedas meitenēm un zēniem; norāda uz nepieciešamību gan skolotāju sākotnējā sagatavošanā, gan kvalifikācijas celšanā, gan mācīšanas praksē integrēt dzimumu līdztiesības principu, lai likvidētu jebkādus šķēršļus, kas skolēniem liedz neatkarīgi no dzimuma pilnībā īstenot savu potenciālu; aicina dalībvalstis, nodrošinot dzimumu līdztiesību reģionālo izglītības sistēmu mācību programmās un plānos, īpašu uzmanību pievērst tālākajiem reģioniem, jo tajos tiek reģistrēts augsts pret sievietēm vērstas vardarbības līmenis; uzsver, ka visu līmeņu izglītības sistēmās ir jāiekļauj dzimumperspektīva un jāņem vērā diskriminēto cilvēku vajadzības; |
| --- | --- |

97.

| 98. | mudina dalībvalstis sekmēt vienlīdzības un nediskriminācijas principus izglītības iestādēs gan formālajā, gan ikdienējā izglītībā; |
| --- | --- |

98.

| 99. | iesaka Komisijai un/vai dalībvalstīm izveidot un popularizēt Eiropas/valsts līmeņa balvu, kuru galvenokārt piešķirtu par sasniegumiem dzimumu līdztiesības nodrošināšanā izglītības iestādēs nolūkā atbalstīt paraugpraksi; |
| --- | --- |

99.

| 100. | uzsver, ka izglītība ir ļoti svarīgs līdzeklis sociālās iekļautības sekmēšanai un prasmju un kvalifikāciju līmeņa uzlabošanai migrantu un bēgļu vidū un tas attiecas gan uz bērniem, gan pieaugušajiem; šajā sakarībā mudina apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz to, kā panākt integrāciju ar izglītības un kopīgu vērtību palīdzību un uzlabojot un sekmējot diplomu un kvalifikāciju atzīšanu, nodrošinot stipendijas un izveidojot partnerības ar universitātēm izcelsmes valstīs, kā arī balstoties uz vērtīgo pieredzi, kas gūta saistībā ar t. s. izglītības koridoriem; |
| --- | --- |

100.

| 101. | uzsver, ka jāpieliek lielākas pūles, lai nodrošinātu visu līmeņu izglītības un apmācības pieejamību autohtono minoritāšu skolēniem un atbalstītu izglītības iestādes, kuras piedāvā pakalpojumus autohtono etnisko vai lingvistisko minoritāšu dzimtajā valodā; aicina Komisiju vairāk popularizēt programmas, kas vērstas uz pieredzes un paraugprakses apmaiņu attiecībā uz izglītību Eiropas reģionālajās un mazākumtautību valodās; mudina dalībvalstis veicināt mācību piedāvājuma attīstīšanu skolēnu un studentu dzimtajā valodā; |
| --- | --- |

101.

| 102. | mudina dalībvalstis paaugstināt valodu kompetences līmeni, izmantojot labu praksi, piemēram, oficiāli sertificējot līdz noteiktam vecumam apgūtas svešvalodas prasmi; |
| --- | --- |

102.

| 103. | aicina dalībvalstis un Komisiju izveidot inovatīvu un elastīgu dotāciju sistēmu talantu un māksliniecisko un sportisko spēju izkopšanai izglītības un apmācības jomā; atbalsta dalībvalstis, kuras cenšas ieviest stipendiju programmas audzēkņiem, kuriem ir izteiktas spējas izglītības, sporta un mākslinieciskajā jomā; |
| --- | --- |

103.

| 104. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Jaunā Prasmju programma Eiropai”(COM(2016)0381), kurā ierosināti risinājumi prasmju neatbilstības un prasmju deficīta jautājumam un līdzekļi, kā rast pareizo sistēmu prasmju atzīšanai; šajā kontekstā mudina dalībvalstis izveidot kvalitatīvas duālās izglītības un profesionālās apmācības sistēmas (ārkārtīgi vērtīgas, raugoties no vispusīgas personiskās izaugsmes un mūžizglītībai nepieciešamo prasmju attīstīšanas viedokļa), koordinējot to ar vietējā un reģionālā līmeņa dalībniekiem un ievērojot atbilstību katras izglītības sistēmas īpašajām iezīmēm; norāda uz hibrīdas profesionālās izglītības un apmācības sistēmas, ko vienādā mērā veido izglītības iestādē un darbavietā īstenota mācīšanās, priekšrocībām un arvien lielāko pievilcīgumu; |
| --- | --- |

104.

| 105. | iesaka nostiprināt izglītības konsultācijas kā būtisku instrumentu, kas elastīgi aptver dažādas izglītības sistēmas, vienlaikus bagātinot un aktualizējot zināšanas un prasmes; |
| --- | --- |

105.

| 106. | atbalsta un rosina izglītības un karjeras konsultācijas, jo tas ir būtisks izglītības uzdevums jaunās paaudzes individuālās un sociālās attīstības labad; |
| --- | --- |

106.

| 107. | uzskata, ka uzņēmējdarbība ir izaugsmes un darbvietu radīšanas virzītājspēks un arī līdzeklis, kas ļauj padarīt ekonomiku konkurētspējīgāku un inovatīvāku, un tas savukārt palīdz nodrošināt pilnvērtīgas iespējas sievietēm; |
| --- | --- |

107.

| 108. | uzsver, ka sociālā uzņēmējdarbība ir augoša nozare, kas var stimulēt ekonomiku un vienlaikus mazināt trūkumu, sociālo atstumtību un citas sabiedrības problēmas; tādēļ uzskata — lai panāktu sociālāku, iekļaujošāku un ilgtspējīgāku ekonomiku, izglītībai uzņēmējdarbības jomā būtu jāietver sociālā dimensija un ka ar tās palīdzību būtu jārisina tādi jautājumi kā taisnīga tirdzniecība, sociālie uzņēmumi, uzņēmumu sociālā atbildība un alternatīvi uzņēmējdarbības modeļi, piemēram, kooperatīvi; |
| --- | --- |

108.

| 109. | aicina dalībvalstis izglītībā galvenokārt pievērsties uzņēmējdarbības un finanšu izglītībai, brīvprātīgajam darbam un svešvalodu prasmei un piešķirt šīm prasmēm prioritāru nozīmi profesionālās izglītības un apmācības programmās; |
| --- | --- |

109.

| 110. | aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt konkrētās darba iespējas, kas saistītas ar profesionālo izglītību un apmācību, un izcelt to nozīmīgumu darba tirgū; |
| --- | --- |

110.

| 111. | aicina dalībvalstis attīstīt profesionālās ievirzes konsultācijas, kas veicinātu skolēnu un studentu spēju un interešu apzināšanu un nostiprinātu personalizētu mācīšanas procesu; |
| --- | --- |

111.

| 112. | uzsver, ka izglītības jomā īpašā situācijā atrodas bērni un jaunieši, kuru vecāki profesionālos nolūkos ceļo pa Eiropu, un aicina Komisiju veikt pētījumu, lai vērstu uzmanību uz šo bērnu un jauniešu īpašo situāciju, proti, sarežģījumiem, ar ko viņi saskaras pirmsskolas un skolas izglītības kontekstā; |
| --- | --- |

112.

| 113. | iesaka Komisijai, rīkojoties saskaņā ar LESD 349. pantu, sniegt lielāku atbalstu dalībvalstīm, kurām ir tālākie reģioni, lai uzlabotu to izglītības sistēmas visos līmeņos; |
| --- | --- |

113.

| 114. | mudina dalībvalstis un reģionālās iestādes regulāri novērtēt un uzraudzīt izglītības politikas, stratēģiju un programmu būtiskumu, ņemot vērā arī atsauksmes no skolotājiem un izglītības guvējiem, lai nodrošinātu, ka izglītības sistēmas arī turpmāk atbilst mainīgajām vajadzībām un attiecīgās valsts sociālekonomiskās situācijas attīstībai; iesaka uzlabot saikni starp izglītības politiku un citām politikas jomām, lai veicinātu un izvērtētu izglītības reformu efektivitāti un sniegumu; |
| --- | --- |

114.

| 115. | atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi uzraudzīt uz jauniešu nodarbinātību vērsto ES programmu rezultātus un novērtēt to ietekmi; uzsver, ka liela nozīme ir efektīvām un ilgtspējīgām investīcijām; |
| --- | --- |

115.

| 116. | atzinīgi vērtē Komisijas veikumu izglītības sistēmu modernizēšanas jomā un šajā sakarībā aicina dalībvalstis vairāk iesaistīties un apņemties īstenot ierosinātos uzlabojumus; |
| --- | --- |

116.

| 117. | mudina dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju atbalstīt izglītības iestādes modernizācijas reformu procesā, piesaistot specializētus kontaktpunktus valsts un/vai reģionālā līmenī, lai tie sniegtu attiecīgu informāciju, norādes un palīdzību; |
| --- | --- |

117.

| 118. | atkārtoti uzsver nepieciešamību radīt izglītības vidi, kurā tiktu ievērotas visu audzēkņu tiesības un ņemti vērā dzimumu līdztiesības aspekti, lai viņi varētu apgūt un aizsargāt cilvēktiesības, tostarp sieviešu un bērnu tiesības, pamatvērtības un iedzīvotāju pilsonisko dalību, tiesības un atbildību, demokrātiju un tiesiskumu, iegūt pārliecību par savu identitāti un pārliecību, ka viņu viedoklis ir sadzirdēts, un sajūtu, ka viņi tiek novērtēti savās kopienās; |
| --- | --- |

118.

Agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe

| 119. | aicina dalībvalstis nodrošināt bezmaksas un taisnīgu piekļuvi augstas kvalitātes agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei un mudina tās veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu materiālo un finansiālo nosacījumu izpildi, lai tādējādi ikvienam bērnam būtu nediskriminējoši pieejama agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe, un paredzēt bērnu vajadzībām vairāk vietu mazbērnu novietnēs un bērnudārzos; |
| --- | --- |

119.

| 120. | aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot kopēju Eiropas agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmu, pamatojoties uz kvalitātes sistēmā ierosinātajiem principiem; atbalsta Eiropas kritērija noteikšanu agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes kvalitātes novērtēšanai, kurš tiktu izstrādāts sadarbībā ar skolotājiem un nozares speciālistiem saskaņā ar valsts vai reģionālajiem kvalitātes rādītājiem; |
| --- | --- |

120.

| 121. | uzskata, ka dalībvalstīm būtu jādara vairāk, lai mudinātu agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes iestāžu pārvaldības struktūras izpētīt iespēju īstenot Eiropas mēroga projektus; norāda, ka profesionāļi tādējādi varētu sekot līdzi didaktiskām inovācijām un padarīt pirmsskolas izglītību nozīmīgāku; |
| --- | --- |

121.

| 122. | uzskata, ka pirmsskolas izglītības un aprūpes iestādes nevajadzētu izslēgt no Eiropas izglītības telpas; uzskata, ka arī šīm iestādēm tieši tāpat vajadzētu veicināt zināšanu apmaiņu starp dalībvalstīm, īpaši nolūkā apmainīties ar informāciju, īstenojot inovatīvus projektus; |
| --- | --- |

122.

| 123. | iesaka palielināt sadarbību starp agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes darbiniekiem un pirmsskolas izglītības pedagogiem, lai uzlabotu izglītības kvalitāti un saikni starp dažādiem izglītības līmeņiem, sagatavotu pirmsskolas izglītības iestāžu audzēkņus skolas gaitu uzsākšanai sākumskolā un koncentrētos uz bērnu attīstību; uzsver, cik svarīgas ir attiecības starp agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu īstenotājiem un bērnu vecākiem un aizbildņiem, starp skolu darbiniekiem un bērniem un starp pašiem bērniem; |
| --- | --- |

123.

| 124. | mudina dalībvalstis palielināt agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes finansējumu, kā arī ekonomisko atbalstu un iniciatīvas (piemēram, nodokļu atlaides, subsīdijas vai atbrīvošana no maksām) vecākiem un aizbildņiem, īpaši tiem, kuri nāk no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides, lai dotu viņiem iespēju un mudinātu viņus izmantot agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumus; |
| --- | --- |

124.

| 125. | aicina dalībvalstis turpināt investēt darbiniekos, lai piesaistītu attiecīgajai profesionālajai karjerai vairāk cilvēku un tādējādi nodrošinātu augsti kvalificētu darbinieku pieejamību agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes jomā; |
| --- | --- |

125.

| 126. | aicina dalībvalstis reformēt un uzlabot savas sistēmas, tiecoties sasniegt Barselonas mērķi, kas paredz, ka vismaz 33 % bērnu vecumā līdz 3 gadiem būtu jāpiedalās agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes programmās; |
| --- | --- |

126.

Skolu izglītība

| 127. | iesaka īstenot t. s. visas skolas pieeju (whole school approach), lai palielinātu sociālo iekļautību, izglītības pieejamību, demokrātisku pārvaldību, kvalitāti un izglītības daudzveidību, kā arī pievērstos priekšlaicīgas mācību pamešanas un NEET situācijā esošu jauniešu problēmai, vienlaikus cenšoties panākt, lai visu pasākumu centrā būtu mācību rezultāti, skolēnu vajadzības, labklājība un iesaistīšanās skolas dzīvē; iestājas par demokrātisku skolēnu pārstāvības struktūru veicināšanu un atbalstīšanu; |
| --- | --- |

127.

| 128. | uzsver, ka NEET situācijā esošo jauniešu (kuri nedz mācās, nedz strādā, nedz apgūst arodu) lielo skaitu — gandrīz 6,3 miljoni jauniešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem — būtu iespējams samazināt, novēršot priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un padarot skolas praktiskākas un saistītas ar vietējo vidi, kā arī veidojot saikni ar vietējiem uzņēmumiem, vietējām pašvaldībām, sociālajām iestādēm un NVO; uzskata, ka pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, kas ir viens no iemesliem, kāpēc jaunieši pēcāk nokļūst NEET situācijā, varētu cīnīties, risinot nabadzības un sociālās atstumtības problēmu; uzskata, ka svarīgi ir arī atbalstīt audzēkņu centienus atrast pašiem savas mācīšanās metodes, tostarp arī mācību kursu apguvi tiešsaistē un jaukta tipa mācīšanos; atzinīgi vērtē aktuālu un saistošu mācību programmu un spēcīgu, labi izstrādātu konsultēšanas sistēmu īstenošanu, kuru ietvaros visiem audzēkņiem tiek piedāvātas augstas kvalitātes konsultācijas un orientācijas pakalpojumi; |
| --- | --- |

128.

| 129. | uzsver, ka ir nepieciešams nostiprināt iespējas un struktūras skolu iekšējai un ārējai sadarbībai, tostarp starpdisciplināro sadarbību, skolotāju darbu komandā, skolu klasterus un mijiedarbību ar dalībniekiem, kas iesaistīti mācību virzienu izstrādē un īstenošanā, tostarp ar vecākiem; norāda uz starptautisko apmaiņu un skolu partnerību nozīmi, kuras tiek īstenotas, izmantojot tādas programmas kā “Erasmus+”un “e-Twinning”; |
| --- | --- |

129.

| 130. | uzsver, ka skolu izglītība arī būtu jāpadara elastīgāka, lai uzlabotu reakciju uz faktiskajiem skolēnu dzīves apstākļiem studentiem, piemēram, plašāk izmantojot tiešsaistes pakalpojumus, lai būtu iespējams uzlabot, piemēram, jaukta tipa mācīšanās iespējas; |
| --- | --- |

130.

| 131. | uzskata — jo agrāk cilvēki apgūs STEAM prasmes, jo lielākas būs viņu izredzes nākotnē gūt panākumus izglītībā un profesionālajā dzīvē; tādēļ mudina skolās īstenot vairāk STEAM iniciatīvu un vienlaikus veicināt arī sociālo un humanitāro priekšmetu apguvi, cita starpā veidojot ciešāku un diferencētāku sadarbību ar augstākās izglītības un zinātniskās pētniecības iestādēm; |
| --- | --- |

131.

| 132. | mudina Komisiju atbalstīt Eiropas jauniešu valodu prasmju pilnveidošanu formālās un neformālās izglītības situācijās, attīstot inovatīvu daudzvalodu pedagoģiju, apmainoties ar daudzvalodu pedagoģisko paraugpraksi un uzlabojot skolotāju valodu prasmes; |
| --- | --- |

132.

| 133. | mudina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt pašreizējās iniciatīvas un izstrādāt un īstenot visaptverošu iekļaujošas izglītības politiku un stratēģijas konkrētu vajadzību apmierināšanai, visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu tiesību veicināšanai, iekļaujošākas mācību vides veidošanai un atvērtības un iesaistīšanās veicināšanai; aicina Komisiju kopā ar Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūru izstrādāt inovatīvas metodes un mācību līdzekļus iekļautības veicināšanai un skolēnu individuālo vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

133.

| 134. | iesaka dalībvalstīm iekļaut vidusskolu mācību programmās mācīšanos par Eiropas Savienību, lai iepazīstinātu skolēnus ar Savienības darbību, vēsturi un Eiropas pilsonības vērtībām; |
| --- | --- |

134.

| 135. | uzsver, ka skolu mācību programmās un izglītības materiālos ir svarīgi iekļaut un popularizēt zināšanas par sieviešu emancipācijas vēsturi, īpaši zināšanas par sieviešu vēlēšanu tiesībām, tostarp atzīmējot simboliskas gadadienas (piemēram, 2018. gadā aprit 100 gadi, kopš sievietes Polijā un Vācijā ieguva balsošanas tiesības), lai uzlabotu informētību šajā jautājumā un veicinātu sieviešu tiesības izglītības kontekstā; |
| --- | --- |

135.

| 136. | uzsver, cik svarīga ir veselības mācība un izglītošana attiecību jautājumos, kuras ietvaros jāparedz bērnu un jauniešu izglītošana par attiecībām, kas balstītas uz vienlīdzību, piekrišanu, cieņu un savstarpīgumu, kā arī izglītošana par sieviešu un meiteņu tiesībām, tostarp par reproduktīvo un seksuālo veselību un tiesībām, jo tas ir līdzeklis, lai cīnītos pret stereotipiem, novērstu uz dzimumu balstītu vardarbību un sekmētu labklājību; |
| --- | --- |

136.

| 137. | mudina skolās piedāvāt skolēniem, skolotājiem un citiem skolu darbiniekiem Sarkanā Krusta apmācību, lai iemācītu būtiskas pirmās palīdzības sniegšanas iemaņas un to, kā rīkoties ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

137.

| 138. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt vidusskolēnu apmaiņas izmēģinājuma programmu, kurā piedaloties, skolēni vismaz pusi no mācību gada pavadītu citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

138.

| 139. | aicina dalībvalstis līdz nepieciešamajam minimumam ierobežot standartizētu testu izmantošanu iegūto zināšanu un prasmju novērtēšanai; |
| --- | --- |

139.

| 140. | mudina dalībvalstis apsvērt iespēju pieņemt pasākumus, kas ļautu atzīt tādus ārvalstīs pavadītus studiju periodus, kuru noslēgumā netiek saņemts diploms vai iegūta kvalifikācija; aicina Komisiju šajā sakarībā ierosināt pamatnostādnes ārvalstīs pavadīto studiju periodu atzīšanai, ņemot vērā dalībvalstīs pastāvošo paraugpraksi, izglītības sistēmu savstarpējo novērtēšanu un pamatkompetencēs balstītu pieeju, kā arī valstu izglītības sistēmu un kultūru specifiskās iezīmes; |
| --- | --- |

140.

| 141. | aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās iestādes cīnīties pret iebiedēšanu, kiberiebiedēšanu, aizskarošu izturēšanos, atkarībām un vardarbību, skolās sadarbībā ar tiešajiem labuma guvējiem un visām ieinteresētajām personām (it īpaši skolotājiem, vecāku apvienībām un specializētām NVO) izstrādājot skolu profilakses programmas un izpratnes veicināšanas kampaņas, paredzot iekļautības veicināšanu; |
| --- | --- |

141.

| 142. | iesaka dalībvalstīm, dalībvalstu izglītības iestādēm un Komisijai aktīvāk popularizēt skolēnu vidū nodarbošanos ar sportu; |
| --- | --- |

142.

Augstākā izglītība

| 143. | aicina veidot Eiropas izglītības telpu, pamatojoties uz jau pastāvošo sistēmu potenciālu, piemēram, Eiropas pētniecības telpu, Inovācijas savienību un Eiropas augstākās izglītības telpu, lai tās varētu stiprināt un papildināt cita citu; |
| --- | --- |

143.

| 144. | mudina dalībvalstis investēt augstākajā izglītībā vismaz 2 % no valsts IKP un ievērot ES kritēriju līdz 2020. gadam panākt, lai pētniecībā un izstrādē (R&D) tiktu investēti 3 % no ES IKP; |
| --- | --- |

144.

| 145. | ierosina dalībvalstīm un reģionālajām iestādēm, izmantojot valsts un reģionālos resursus un piešķirot Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļus, dot priekšroku izglītības programmām, kā arī sadarbības veicināšanai starp augstākās izglītības vidi, darba vidi, rūpniecības un pētniecības aprindām un sabiedrību kopumā; |
| --- | --- |

145.

| 146. | aicina dalībvalstis veicināt iekļaujošāku un pieejamāku mobilitāti studentiem, praktikantiem, mācekļiem pasniedzējiem, pētniekiem un administratīvajam personālam, jo mobilitāte gan veicina personīgo un profesionālo attīstību, gan uzlabo mācīšanās, mācīšanas, pētniecības un administrēšanas kvalitāti; uzstājīgi atbalsta visiem paredzētas mobilitātes veicināšanu, šajā nolūkā cita starpā nodrošinot raitu kredītpunktu un ārvalstīs iegūtu akadēmisko un profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, pienācīgu finansējumu un personisku atbalstu, sociālo tiesību garantijas un attiecīgā gadījumā — izglītības mobilitātes iekļaušanu izglītības programmās kā šo programmu elementu; šajā sakarībā pieņem zināšanai Komisijas jaunās iniciatīvas, tostarp eCard, kas paredzētas studentu pārrobežu mobilitātes veicināšanai; |
| --- | --- |

146.

| 147. | uzskata, ka finansējums pasniedzēju un pētnieku mobilitātei būtu jāpalielina, līdzās izdevumu atlīdzināšanai nodrošinot mācību/pētniecības stipendijas, pagarinot uzturēšanās ilgumu ārzemēs, vienkāršojot atļauju piešķiršanas procedūras, kā arī veicinot mācībspēku/pētnieku savstarpējas konsultējošas palīdzības veidus; |
| --- | --- |

147.

| 148. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis pastiprināt mobilitāti pieaugušo izglītībā, kā tas jau notiek programmā “Erasmus+”; |
| --- | --- |

148.

| 149. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt kvalifikāciju un akadēmisko grādu savstarpēju atzīšanu un saderīgumu pārrobežu mērogā, lai nostiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu Eiropas Savienības līmenī un visās valstīs, kas pievienojušās Eiropas augstākās izglītības telpai; |
| --- | --- |

149.

| 150. | uzsver, ka ir nepieciešams izstrādāt vispusīgas stratēģijas un piemērotus instrumentus jaunu mācīšanas un mācīšanās veidu kvalitātes noteikšanai, piemēram, attiecībā uz e-mācībām, masveida atvērtajiem tiešsaistes kursiem (MOOC) un atvērtās piekļuves resursiem; šajā kontekstā atzinīgi vērtē Eiropas asociācijas kvalitātes nodrošināšanai augstākajā izglītībā (ENQA) un citu nozīmīgu Eiropas tīklu ieguldījumu kvalitātes nodrošināšanas ieviešanā; |
| --- | --- |

150.

| 151. | aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt atjaunināto ES augstākās izglītības programmu augstākās izglītības iestāžu, reģionālo un vietējo pašvaldību un darba devēju vidū, lai risinātu augstākās izglītības iestāžu un studentu vajadzības un grūtības, veidotu sadarbību ar vietējiem un reģionāliem dalībniekiem, iesaistītu vietējās kopienas, veicinātu vietējo un reģionālo attīstību un inovāciju, veidotu iekļaujošas un savstarpēji saistītas augstākās izglītības sistēmas, stiprinātu sadarbību ar darba devējiem un apmierinātu prasmju vajadzības reģionos; turklāt mudina augstākās izglītības iestādes vairāk iesaistīties vietējā un reģionālajā attīstībā, cita starpā piedaloties kopienu sadarbības projektos; |
| --- | --- |

151.

| 152. | prasa pildīt jaunajā Prasmju programmā iekļautās apņemšanās, tostarp atbalstīt dalībvalstu centienus sniegt vairāk informācijas par augstskolu absolventu panākumiem darba tirgū; šajā sakarībā atzinīgi vērtē priekšlikumu līdz 2020. gadam izveidot Eiropas absolventu gaitu apzināšanas sistēmu; uzskata, ka absolventu gaitu apzināšanai un precīzu un attiecīgu datu vākšanai — ne tikai valstu, bet arī ES līmenī — ir būtiska nozīme kvalitātes nodrošināšanā un kvalitatīvas izglītības izstrādāšanā; |
| --- | --- |

152.

| 153. | mudina Komisiju pastiprināt centienus mazināt plaisu pētniecības un inovācijas jomā starp dalībvalstīm un reģioniem, ierosinot jaunas iniciatīvas Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību ietvaros, un atbalstīt pētniecības un mācīšanas pasākumu apvienošanu Marijas Sklodovskas-Kirī programmas stipendiātiem, kuri gatavojas akadēmiskai karjerai; |
| --- | --- |

153.

| 154. | ierosina paredzēt ES STE(A)M koalīcijā plašu disciplīnu klāstu, lai sagatavotu skolēnus dzīvei un darbam dinamiski mainīgā realitātē; |
| --- | --- |

154.

| 155. | atbalsta Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmas (ECTS) kredītpunktu piešķiršanu studentiem par sabiedrības labā veiktu brīvprātīgo darbu, lai tādējādi veicinātu studentu profesionālo un personisko attīstību; |
| --- | --- |

155.

| 156. | uzsver, ka starptautiskās sadarbības programmas, kultūras diplomātija un politiski dialogi ar trešām valstīm augstākās izglītības jomā ne tikai rada brīvāku zināšanu apriti, bet arī palīdz uzlabot Eiropas augstākās izglītības kvalitāti un starptautiskās pozīcijas, vienlaikus veicinot pētniecību un inovāciju, sekmējot mobilitāti un starpkultūru dialogu un veicinot starptautisko attīstību saskaņā ar ES ārējās darbības mērķiem; |
| --- | --- |

156.

| 157. | uzskata, ka nākotnes prasībām atbilstošās izglītības sistēmās būtu jāiekļauj mācīšanās par ilgtspējību un miera veidošanu, un tām vajadzētu būt daļai no plašākām pārdomām par darbam nepieciešamajām prasmēm brīdī, kad Eiropas sabiedrībā aug digitalizācijas un robotizācijas līmenis, galveno uzmanību pievēršot ne tikai ekonomikas izaugsmei, bet arī izglītības guvēju personīgajai attīstībai, veselības uzlabošanai un labklājībai; |
| --- | --- |

157.

| 158. | aicina dalībvalstis veicināt sadarbību starp izglītības iestādēm un darba pasauli, lai labāk sagatavotu studentus darba tirgum, kā arī veikt pasākumus, lai novērstu prasmju neatbilstību un prasmju deficītu; šajā sakarībā mudina iekļaut augstākās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības programmās kvalitatīvas un būtiskas darba prakses, kas tiktu atzītas ar ECTS kredītpunktiem, un paredzēt sadarbību starp augstākās izglītības iestādēm, darba tirgu, pētniecības sektoru un vietējiem un reģionālajiem ekonomikas dalībniekiem kvalitatīvas duālās izglītības un profesionālās apmācības sistēmu, profesionālās orientācijas, māceklības un stažēšanās izstrādē un paredzēt arī reālajā dzīvē balstītu apmācību, kas būtu jāiekļauj profesionālās un augstākās izglītības programmās; turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt ikvienam ES jaunietim tiesības saņemt darba piedāvājumu, kļūt par mācekli, saņemt papildu apmācību vai apvienot darbu un apmācību; |
| --- | --- |

158.

| 159. | uzskata — lai nodrošinātu kvalitatīvu mācekļa vietu vai prakses vietu piedāvājumu, būtiska nozīme ir līgumiem, kuros skaidri noteikti visu pušu pienākumi un atbildība un norādīts prakses vai māceklības ilgums, mācīšanās mērķi un uzdevumi, kas atbilst skaidri noteiktām apgūstamajām prasmēm, nodarbinātības statuss, adekvāta kompensācija/atalgojums, tostarp par virsstundu darbu, sociālā aizsardzība un nodrošinājuma sistēmas saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem un/vai piemērojamie koplīgumi; |
| --- | --- |

159.

| 160. | uzsver, ka mācekļiem un praktikantiem ir jāpiedāvā pienācīgs mācīšanās un apmācības saturs un pienācīgi darba apstākļi, lai nodrošinātu viņu izšķirīgo lomu pārejā no izglītības uz profesionālo dzīvi; norāda, ka stažēšanos un māceklību nekad nedrīkst izmantot, lai aizstātu pilnvērtīgas amata vietas, un pret stažieriem un mācekļiem nedrīkst attiekties kā pret lētu vai pat neatalgotu darbaspēku; |
| --- | --- |

160.

| 161. | ierosina augstskolām un mācību centriem piedāvāt profesionālās izglītības skolotāju sākotnējo sagatavošanu un tālākizglītību, piesaistot ekspertus, kas strādā specializētās jomās, uz kurām attiecas attiecīgie profesionālās izglītības kursi; |
| --- | --- |

161.

Skolotāji — mācību kvalitātes garants

| 162. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt skolotājus saistībā ar inovācijas un tehnoloģiju integrēšanu mācību procesā, nostiprinot viņu digitālās prasmes, kā arī nodrošinot viņiem attiecīgos resursus un atbalstu, piemēram, palielinot prasmju atsvaidzināšanas piedāvājumu un attīstot tiešsaistes kopienas un atvērtos izglītības resursus un kursus; |
| --- | --- |

162.

| 163. | atbalsta Mācīšanas un mācīšanās akadēmijas izveidi, kas varētu būt papildu instruments, kuru skolotāji varētu izmantot, lai mācītos un apmainītos ar labāko praksi Eiropas līmenī, proti, tā būtu tiešsaistes apmaiņas, pieredzes apmaiņas un savstarpējas mācīšanās centrs, kā arī vieta, kur regulāri notiktu sanāksmes — darbsemināri, semināri un konferences, kas būtu veltītas skolotāju sadarbības veicināšanai, mācīšanas kvalitātes uzlabošanai un skolotāju profesionālās attīstības sekmēšanai; aicina Komisiju ierosināt projektu šādas akadēmijas izveidei, pamatojoties arī uz European Schoolnet Academy zinātību; |
| --- | --- |

163.

| 164. | atgādina par pedagoģiskās izglītības nozīmi augstākās izglītības iestāžu mācībspēku sagatavošanā, kā arī to, ka, pieņemot darbā pasniedzējus, pedagoģiskajām kompetencēm būtu jāpiešķir vismaz tikpat liela nozīme kā pētniecības kompetencēm; uzsver uz pētniecību balstītas izglītības un pedagoģisko pētījumu lomu uz studentiem orientētas pieejas stimulēšanā mācīšanās un mācīšanas procesā, aktīvas mācīšanās veicināšanā, prasmju attīstības pilnveidošanā un mācīšanas metožu uzlabošanā; |
| --- | --- |

164.

| 165. | aicina dalībvalstis ieviest stimulus jauniešu un kvalificētu mācībspēku piesaistīšanai un motivēšanai iesaistīties un strādāt izglītības sistēmā; |
| --- | --- |

165.

| 166. | uzsver, ka ir jāatzīst agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes darbinieku profesionālais statuss; |
| --- | --- |

166.

| 167. | prasa sniegt atbalstu skolotājiem, kuri pasniedz mācību priekšmetus vairākās valodās, jo tas ir svarīgs izglītības internacionalizācijas faktors; |
| --- | --- |

167.

| 168. | uzsver starpkultūru mācīšanās nozīmi skolotāju izglītībā nolūkā uzlabot skolotāju starpkultūru kompetences, lai veicinātu Eiropas kultūru un kopējas vērtības, kā arī Eiropas dimensiju mācību procesā; atzīmē, ka starpkultūru prasmes ir būtiskas darbam arvien daudzveidīgākā sabiedrībā, kā arī internacionalizācijas veicināšanai skolās; |
| --- | --- |

168.

| 169. | apzinās, ka ir nepieciešams radīt sinerģiju starp skolotāju zināšanām un skolēnu potenciālu tehnoloģiju jomā, lai gūtu maksimālus mācību rezultātus; |
| --- | --- |

169.

| 170. | iesaka iekļaut visos skolotāju sagatavošanas posmos mācību praksi, kuru vadītu īpaši apmācīti mentori; |
| --- | --- |

170.

| 171. | mudina skolotājus un skolu vadītājus veicināt inovācijas ieviešanu skolu vidē un sekmēt tās attīstību, un uzņemties vadošo lomu šajā jomā; |
| --- | --- |

171.

| 172. | mudina augstākās izglītības iestādes piešķirt prioritāru nozīmi augstākās izglītības mācībspēku un pētnieku pedagoģisko zināšanu pilnveidošanai un aktualizēšanai un to atbalstīt un atzinīgi novērtēt, tostarp attiecībā uz mūsdienu tehnoloģiju piedāvātajām izglītības iespējām, raugoties uz to kā veidu, kā vairot studentu panākumus un mācību procesa efektivitāti; |
| --- | --- |

172.

| 173. | atbalsta jaunu, inovatīvu un vērienīgu mācību metožu un izglītības standartu izstrādi, lai labāk apmierinātu studentu un augstākās izglītības iestāžu vajadzības, kā arī labāk reaģētu uz problēmjautājumiem strauji mainīgajā pasaulē; |
| --- | --- |

173.

o

o o

| 174. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

174.

---

(1)  OV C 183, 14.6.2014., 22. lpp.

(2)  OV C 183, 14.6.2014., 30. lpp.

(3)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

(4)  OV C 172, 27.5.2015., 17. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0360.

(6)  OV C 417, 15.12.2015., 25. lpp.

(7)  OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.

(8)  OV C 346, 21.9.2016., 2. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0018.

(10)  OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.

(11)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

(12)  http://www.socialsummit17.se/wp-content/uploads/2017/11/Concluding-report-Gothenburg-summit.pdf

(13)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/122123.pdf

(14)  OV C 104, 16.4.1984., 69. lpp.

(15)  OV C 135, 26.5.2010., 12. lpp.

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0303.

(17)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Gender_statistics

(18)  http://www.cedefop.europa.eu/lv/publications-and-resources/publications/3072, https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1502en_0.pdf

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/26

---

P8_TA(2018)0248

Virzība uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas akvakultūras nozari

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija rezolūcija Virzība uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu Eiropas akvakultūras nozari: pašreizējais stāvoklis un turpmāk risināmie jautājumi (2017/2118(INI))

(2020/C 28/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stratēģiskās vadlīnijas ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai”(COM(2013)0229), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stratēģiskās vadlīnijas ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai”(COM(2013)0229),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regulu (ES) Nr. 304/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 708/2007 par svešzemju un vietējā areālā nesastopamu sugu izmantošanu akvakultūrā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regulu (ES) Nr. 304/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 708/2007 par svešzemju un vietējā areālā nesastopamu sugu izmantošanu akvakultūrā (1),

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/58/EK par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/58/EK par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 5. augusta Regulu (EK) Nr. 710/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007, attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par akvakultūras dzīvnieku un jūras aļģu bioloģisko ražošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 5. augusta Regulu (EK) Nr. 710/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007, attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par akvakultūras dzīvnieku un jūras aļģu bioloģisko ražošanu (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. septembra Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. septembra Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1379/2013 par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1379/2013 par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu Nr. (ES) 2017/1004 par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu Nr. (ES) 2017/1004 par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (10),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 4. decembra rezolūciju par Eiropas jūraskraukļu populācijas pārvaldības plāna izstrādi, lai mazinātu jūraskraukļu pieaugošo ietekmi uz zivju krājumiem, zivsaimniecību un akvakultūru (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 4. decembra rezolūciju par Eiropas jūraskraukļu populācijas pārvaldības plāna izstrādi, lai mazinātu jūraskraukļu pieaugošo ietekmi uz zivju krājumiem, zivsaimniecību un akvakultūru (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par jaunu impulsu Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģijai (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par jaunu impulsu Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģijai (12),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par zivsaimniecības un akvakultūras produktu importa režīmu ES saistībā ar gaidāmo KZP reformu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par zivsaimniecības un akvakultūras produktu importa režīmu ES saistībā ar gaidāmo KZP reformu (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 23. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 708/2007 par svešzemju un vietējā areālā nesastopamu sugu izmantošanu akvakultūrā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 23. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 708/2007 par svešzemju un vietējā areālā nesastopamu sugu izmantošanu akvakultūrā (14),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. septembra rezolūciju par pētniecības un inovācijas potenciāla izmantošanu jūras nozaru ekonomikā, lai radītu darbvietas un izaugsmi (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. septembra rezolūciju par pētniecības un inovācijas potenciāla izmantošanu jūras nozaru ekonomikā, lai radītu darbvietas un izaugsmi (15),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūciju par zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību sabiedriskās ēdināšanas un mazumtirdzniecības sektorā (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūciju par zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību sabiedriskās ēdināšanas un mazumtirdzniecības sektorā (16),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par Ūdens pamatdirektīvas un Jūras stratēģijas pamatdirektīvas piemērošanu saistībā ar akvakultūru (SWD(2016)0178), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par Ūdens pamatdirektīvas un Jūras stratēģijas pamatdirektīvas piemērošanu saistībā ar akvakultūru (SWD(2016)0178),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada dokumentu “Pārskata ziņojums: zivju akvakultūras noteikumu īstenošana”(DG SANTE, 2015–7406 — MR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada dokumentu “Pārskata ziņojums: zivju akvakultūras noteikumu īstenošana”(DG SANTE, 2015–7406 — MR),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. jūnija paziņojumu “Eiropas “Viena veselība”rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai”(COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. jūnija paziņojumu “Eiropas “Viena veselība”rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai”(COM(2017)0339),

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) 2016. gada ekonomikas ziņojumu par ES akvakultūras nozari, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) 2016. gada ekonomikas ziņojumu par ES akvakultūras nozari,

| — | ņemot vērā Eirobarometra ziņojumu “Patērētāju paradumi attiecībā uz zivsaimniecības un akvakultūras produktiem”(2017) un Eiropas zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgus novērošanas centra (EUMOFA) veikto papildu analīzi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra ziņojumu “Patērētāju paradumi attiecībā uz zivsaimniecības un akvakultūras produktiem”(2017) un Eiropas zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgus novērošanas centra (EUMOFA) veikto papildu analīzi,

| — | ņemot vērā zinātnisko atzinumu “Pārtika no okeāniem”, ko 2017. gada novembrī izstrādāja augsta līmeņa zinātnisko konsultantu grupa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā zinātnisko atzinumu “Pārtika no okeāniem”, ko 2017. gada novembrī izstrādāja augsta līmeņa zinātnisko konsultantu grupa,

| — | ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu,

| — | ņemot vērā OIE izstrādāto Ūdensdzīvnieku veselības kodeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OIE izstrādāto Ūdensdzīvnieku veselības kodeksu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 42. pantu un 43. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 42. pantu un 43. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par kohēzijas un attīstības veicināšanu ES tālākajos reģionos: LESD 349. panta īstenošana (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par kohēzijas un attīstības veicināšanu ES tālākajos reģionos: LESD 349. panta īstenošana (17),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0186/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0186/2018),

| A. | tā kā akvakultūras nozare, tostarp jūras un saldūdens zivkopība, kā arī gliemju, vēžveidīgo, jūraszāļu un adatādaiņu audzēšana, ir inovatīva ekonomikas nozare, kas ir visstraujāk augošais pārtikas ražošanas sektors un, iespējams, augstās tehnoloģijas nozare, kurai nepieciešami strukturāli ieguldījumi un ieguldījumi pētniecībā, kā arī ilgtermiņa darbības un finanšu plānošana; |
| --- | --- |

A.

tā kā akvakultūras nozare, tostarp jūras un saldūdens zivkopība, kā arī gliemju, vēžveidīgo, jūraszāļu un adatādaiņu audzēšana, ir inovatīva ekonomikas nozare, kas ir visstraujāk augošais pārtikas ražošanas sektors un, iespējams, augstās tehnoloģijas nozare, kurai nepieciešami strukturāli ieguldījumi un ieguldījumi pētniecībā, kā arī ilgtermiņa darbības un finanšu plānošana;

| B. | tā kā zivkopībai un gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšanas nozarei ir liela un būtiska loma ekonomikas, nodarbinātības un sociālo un vidisko jautājumu risināšanā, kas uzlabo dzīves kvalitāti Savienības piekrastes un iekšzemes apgabalos un tālākos reģionos, kā arī sekmē eiropiešu nodrošināšanu ar pārtiku un veicina uzturdrošību; tā kā atsevišķi faktori nelabvēlīgi ietekmē akvakultūras produktu ražošanu, tādi kā vidiskie un ar klimatu saistītie faktori, taču vislielāko ietekmi atstāj plēsīgie dzīvnieki; tā kā saskaņā ar vairākiem pētījumiem ražošanu būtiski ietekmē šī plēsīgo dzīvnieku problēma; |
| --- | --- |

B.

tā kā zivkopībai un gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšanas nozarei ir liela un būtiska loma ekonomikas, nodarbinātības un sociālo un vidisko jautājumu risināšanā, kas uzlabo dzīves kvalitāti Savienības piekrastes un iekšzemes apgabalos un tālākos reģionos, kā arī sekmē eiropiešu nodrošināšanu ar pārtiku un veicina uzturdrošību; tā kā atsevišķi faktori nelabvēlīgi ietekmē akvakultūras produktu ražošanu, tādi kā vidiskie un ar klimatu saistītie faktori, taču vislielāko ietekmi atstāj plēsīgie dzīvnieki; tā kā saskaņā ar vairākiem pētījumiem ražošanu būtiski ietekmē šī plēsīgo dzīvnieku problēma;

| C. | tā kā Komisijas paziņojumā “Stratēģiskās vadlīnijas ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai”ir uzsvērtas četras prioritārās jomas, kam jāpievēršas, lai atraisītu ES akvakultūras potenciālu: administratīvās procedūras, koordinēta telpiskā plānošana, konkurētspēja un jo īpaši nozares sasaiste ar zinātni, kā arī vienlīdzīgi konkurences apstākļi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas paziņojumā “Stratēģiskās vadlīnijas ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai”ir uzsvērtas četras prioritārās jomas, kam jāpievēršas, lai atraisītu ES akvakultūras potenciālu: administratīvās procedūras, koordinēta telpiskā plānošana, konkurētspēja un jo īpaši nozares sasaiste ar zinātni, kā arī vienlīdzīgi konkurences apstākļi;

| D. | tā kā tajā pašā paziņojumā dalībvalstīm ir ieteikts izstrādāt daudzgadu valsts stratēģiskos plānus akvakultūras jomā, tajos ietverot būtiskāko trūkumu analīzi un problēmas, kuras jāatrisina, kā arī šajos plānos ir jāizvirza kopīgi mērķi un, ja iespējams, jānosaka rādītāji, ar kuriem novērtēt panākto progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā tajā pašā paziņojumā dalībvalstīm ir ieteikts izstrādāt daudzgadu valsts stratēģiskos plānus akvakultūras jomā, tajos ietverot būtiskāko trūkumu analīzi un problēmas, kuras jāatrisina, kā arī šajos plānos ir jāizvirza kopīgi mērķi un, ja iespējams, jānosaka rādītāji, ar kuriem novērtēt panākto progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā;

| E. | tā kā par vienu no prioritārajiem mērķiem ir jānosaka vietējo ekosistēmu un krājumu uzturēšana, novēršot vietējo zvejniecību un saimniecību pārvietošanu un likvidāciju; |
| --- | --- |

E.

tā kā par vienu no prioritārajiem mērķiem ir jānosaka vietējo ekosistēmu un krājumu uzturēšana, novēršot vietējo zvejniecību un saimniecību pārvietošanu un likvidāciju;

| F. | tā kā, neraugoties uz labajiem nodomiem un centieniem, ES akvakultūras nozarē ir vērojama stagnācija, kas ir krasā pretstatā tās aizvien lielākajai izaugsmei citos pasaules reģionos; |
| --- | --- |

F.

tā kā, neraugoties uz labajiem nodomiem un centieniem, ES akvakultūras nozarē ir vērojama stagnācija, kas ir krasā pretstatā tās aizvien lielākajai izaugsmei citos pasaules reģionos;

| G. | tā kā ir aplēsts, ka ES akvakultūras produkcija apmierina tikai 10 % no iekšzemes pieprasījuma pēc zivīm, un tā kā vairāk nekā puse no pieprasītajiem zvejas produktiem ir imports no trešām valstīm; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir aplēsts, ka ES akvakultūras produkcija apmierina tikai 10 % no iekšzemes pieprasījuma pēc zivīm, un tā kā vairāk nekā puse no pieprasītajiem zvejas produktiem ir imports no trešām valstīm;

| H. | tā kā akvakultūra būtu jāuztver un jāpārvalda kā lauksaimniecības joma, jo īpaši saistībā ar audzēšanu dīķos; |
| --- | --- |

H.

tā kā akvakultūra būtu jāuztver un jāpārvalda kā lauksaimniecības joma, jo īpaši saistībā ar audzēšanu dīķos;

| I. | tā kā sevišķi smaga ir akvakultūras nozares atpalicība tālākos reģionos; |
| --- | --- |

I.

tā kā sevišķi smaga ir akvakultūras nozares atpalicība tālākos reģionos;

| J. | tā kā nesenajā augsta līmeņa zinātnisko konsultantu grupas atzinumā par komisāra K. Vella šai grupai uzdoto jautājumu, proti, “kā iegūt vairāk pārtikas un biomasas no okeāna tā, lai nākamajām paaudzēm neatņemtu okeāna nodrošinātos labumus?”ir ietverti šādi ieteikumi: “iekļaut “pārtikas no okeāna”atbildīgas kultūras paradigmu .. plašās ES un pasaules līmeņa sistēmu politikas programmās”; un: “nodrošināt marikultūras attīstību Eiropā augstākā un stratēģiskākā līmenī, izmantojot visaptverošu un saskaņotu politikas satvaru — tas ietver norādījumu sniegšanu par marikultūras prasību iekļaušanu, īstenojot 2014. gada ES direktīvu par jūras telpisko plānošanu un paplašinot tehnoloģisko sadarbību, kurā būtu ietverta arī akvakultūra, saskaņā ar ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem (SFPA) starp ES un dienvidu partnervalstīm”; |
| --- | --- |

J.

tā kā nesenajā augsta līmeņa zinātnisko konsultantu grupas atzinumā par komisāra K. Vella šai grupai uzdoto jautājumu, proti, “kā iegūt vairāk pārtikas un biomasas no okeāna tā, lai nākamajām paaudzēm neatņemtu okeāna nodrošinātos labumus?”ir ietverti šādi ieteikumi: “iekļaut “pārtikas no okeāna”atbildīgas kultūras paradigmu .. plašās ES un pasaules līmeņa sistēmu politikas programmās”; un: “nodrošināt marikultūras attīstību Eiropā augstākā un stratēģiskākā līmenī, izmantojot visaptverošu un saskaņotu politikas satvaru — tas ietver norādījumu sniegšanu par marikultūras prasību iekļaušanu, īstenojot 2014. gada ES direktīvu par jūras telpisko plānošanu un paplašinot tehnoloģisko sadarbību, kurā būtu ietverta arī akvakultūra, saskaņā ar ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem (SFPA) starp ES un dienvidu partnervalstīm”;

| K. | tā kā darba sākšanai akvakultūras audzētavā vai tās paplašināšanai Eiropas Savienībā ir jāsaņem dažādas atļaujas un licences un tā kā šo oficiālo dokumentu saņemšanas procedūra ES līmenī nav saskaņota un kopumā ir lēna, sarežģīta un tai trūkst juridiskās noteiktības un ekonomiskās paredzamības; tā kā šādā situācijā pastāv risks, ka nozares attīstība tiks kavēta un nozarē varētu samazināties ieguldījumi, kā rezultātā pieaugtu nozares izmaksas, kā arī netieši tiktu stimulēts imports no trešām valstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā darba sākšanai akvakultūras audzētavā vai tās paplašināšanai Eiropas Savienībā ir jāsaņem dažādas atļaujas un licences un tā kā šo oficiālo dokumentu saņemšanas procedūra ES līmenī nav saskaņota un kopumā ir lēna, sarežģīta un tai trūkst juridiskās noteiktības un ekonomiskās paredzamības; tā kā šādā situācijā pastāv risks, ka nozares attīstība tiks kavēta un nozarē varētu samazināties ieguldījumi, kā rezultātā pieaugtu nozares izmaksas, kā arī netieši tiktu stimulēts imports no trešām valstīm;

| L. | tā kā akvakultūrā vissarežģītākās ir procedūras, kas saistītas ar vides prasībām (ietekmes uz vidi novērtējumi, stratēģiskie vides novērtējumi un uzraudzības procedūras), taču, lai cik tas nebūtu parodoksāli, šo administratīvo procedūru lēnums un sarežģītība ne vienmēr nodrošina vides aizsardzību, bet gan gluži pretēji — dažkārt apgrūtina sociālekonomisku, vidiski ilgtspējīgu un kvalitatīvu akvakultūras audzētavu izveidi; tā kā pastāv atšķirības starp saldūdens akvakultūru un marikultūru; tā kā akvakultūras apakšnozaru atšķirības liek īstenot atšķirīgu praksi saistībā ar krājumu pārvaldību, barošanu un reproducēšanu; tā kā šīs atšķirības ir pienācīgi jāņem vērā, izstrādājot ES akvakultūras regulējumu un jo īpaši ilgtspējīgus vidiskos standartus; |
| --- | --- |

L.

tā kā akvakultūrā vissarežģītākās ir procedūras, kas saistītas ar vides prasībām (ietekmes uz vidi novērtējumi, stratēģiskie vides novērtējumi un uzraudzības procedūras), taču, lai cik tas nebūtu parodoksāli, šo administratīvo procedūru lēnums un sarežģītība ne vienmēr nodrošina vides aizsardzību, bet gan gluži pretēji — dažkārt apgrūtina sociālekonomisku, vidiski ilgtspējīgu un kvalitatīvu akvakultūras audzētavu izveidi; tā kā pastāv atšķirības starp saldūdens akvakultūru un marikultūru; tā kā akvakultūras apakšnozaru atšķirības liek īstenot atšķirīgu praksi saistībā ar krājumu pārvaldību, barošanu un reproducēšanu; tā kā šīs atšķirības ir pienācīgi jāņem vērā, izstrādājot ES akvakultūras regulējumu un jo īpaši ilgtspējīgus vidiskos standartus;

| M. | tā kā birokrātiskā sarežģītība un lēnums, jo īpaši saistībā ar licencēšanu un plānošanu, rada bezdarbību, kas potenciālajiem investoriem neglābjami palielina ekonomiskās un darbaspēka izmaksas jomās, kurās tiek veidotas akvakultūras dzīvnieku audzētavas, un jo īpaši tiek ietekmēta sieviešu un jauniešu nodarbinātība; |
| --- | --- |

M.

tā kā birokrātiskā sarežģītība un lēnums, jo īpaši saistībā ar licencēšanu un plānošanu, rada bezdarbību, kas potenciālajiem investoriem neglābjami palielina ekonomiskās un darbaspēka izmaksas jomās, kurās tiek veidotas akvakultūras dzīvnieku audzētavas, un jo īpaši tiek ietekmēta sieviešu un jauniešu nodarbinātība;

| N. | tā kā nolūkā realizēt adekvātu telpisko plānošanu ir jāņem vērā dažādo lietotāju atšķirīgās vajadzības, kā arī jānodrošina dabas aizsardzība, un ir jācenšas šīs jomas saskaņot; tā kā atsevišķos reģionos telpu trūkums, slikta telpiskā plānošana un konfliktējošas attiecības ar citām ekonomikas darbībām būtiski ietekmē ES akvakultūras attīstību, jo akvakultūras nozare var būt mazāk svarīga, ja salīdzina ar citām ietekmīgākām nozarēm; |
| --- | --- |

N.

tā kā nolūkā realizēt adekvātu telpisko plānošanu ir jāņem vērā dažādo lietotāju atšķirīgās vajadzības, kā arī jānodrošina dabas aizsardzība, un ir jācenšas šīs jomas saskaņot; tā kā atsevišķos reģionos telpu trūkums, slikta telpiskā plānošana un konfliktējošas attiecības ar citām ekonomikas darbībām būtiski ietekmē ES akvakultūras attīstību, jo akvakultūras nozare var būt mazāk svarīga, ja salīdzina ar citām ietekmīgākām nozarēm;

| O. | tā kā telpiskā plānošana ir viens no akvakultūras ilgtermiņa attīstības priekšnoteikumiem un nepieciešams līdzeklis, ar ko nodrošināt akvakultūras darbībām atvēlētās telpas atbilstīgu plānošanu, ņemot vērā citas darbības attiecīgajos reģionos; |
| --- | --- |

O.

tā kā telpiskā plānošana ir viens no akvakultūras ilgtermiņa attīstības priekšnoteikumiem un nepieciešams līdzeklis, ar ko nodrošināt akvakultūras darbībām atvēlētās telpas atbilstīgu plānošanu, ņemot vērā citas darbības attiecīgajos reģionos;

| P. | tā kā ES vides tiesību aktu pamatā ir direktīvas (Jūras stratēģijas direktīva, Putnu direktīva un Dzīvotņu direktīva) un tā kā līdz ar to minēto direktīvu transponēšana un piemērošana ir atstāta dalībvalstu un vietējo un reģionālo iestāžu ziņā; tā kā tādēļ trūkst vienveidīgas īstenošanas visā ES, kas rada juridisko nenoteiktību uzņēmumiem un audzētavām, kā arī investori nesaņem vajadzīgo paredzamību un tiek radīti nevienlīdzīgi konkurences apstākļi; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES vides tiesību aktu pamatā ir direktīvas (Jūras stratēģijas direktīva, Putnu direktīva un Dzīvotņu direktīva) un tā kā līdz ar to minēto direktīvu transponēšana un piemērošana ir atstāta dalībvalstu un vietējo un reģionālo iestāžu ziņā; tā kā tādēļ trūkst vienveidīgas īstenošanas visā ES, kas rada juridisko nenoteiktību uzņēmumiem un audzētavām, kā arī investori nesaņem vajadzīgo paredzamību un tiek radīti nevienlīdzīgi konkurences apstākļi;

| Q. | tā kā saskaņā ar zinātnisko atzinumu “Pārtika no okeāniem”vienīgais veids, kā no okeāna īstermiņā iegūt ievērojami vairāk pārtikas un biomasas, ir zvejot organismus, kas atrodas barības ķēdes apakšā, piemēram, makroaļģes un divvākgliemjus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar zinātnisko atzinumu “Pārtika no okeāniem”vienīgais veids, kā no okeāna īstermiņā iegūt ievērojami vairāk pārtikas un biomasas, ir zvejot organismus, kas atrodas barības ķēdes apakšā, piemēram, makroaļģes un divvākgliemjus;

| R. | tā kā akvakultūras dažādie valsts vai reģionālie tiesiskie regulējumi var novest pie tā, ka uzņēmumiem tiek noteiktas atšķirīgas tiesiskās prasības, pat ja tie darbojas vienā un tajā pašā jūras baseinā, kas savukārt var izkropļot konkurenci; |
| --- | --- |

R.

tā kā akvakultūras dažādie valsts vai reģionālie tiesiskie regulējumi var novest pie tā, ka uzņēmumiem tiek noteiktas atšķirīgas tiesiskās prasības, pat ja tie darbojas vienā un tajā pašā jūras baseinā, kas savukārt var izkropļot konkurenci;

| S. | tā kā atzinīgi ir jāvērtē veiksmīgas sadarbības piemēri, par kuriem liecina brīvprātīgas vienošanās un citas vienošanās starp vides aizsardzības aktīvistiem un nozari; tā kā — lai gan atzinīgi ir jāvērtē pozitīvie akvakultūras rezultāti labas ūdens kvalitātes un ūdens ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanā, ir svarīgi arī atzīt un censties mazināt negatīvo ietekmi uz vietējo vidi un ūdens kvalitāti, kāda varētu būt akvakultūrai; tādēļ mudina turpināt inovāciju un īstenot iniciatīvas, lai nozare būtu ilgtspējīga un ienesīga ilgtermiņā; |
| --- | --- |

S.

tā kā atzinīgi ir jāvērtē veiksmīgas sadarbības piemēri, par kuriem liecina brīvprātīgas vienošanās un citas vienošanās starp vides aizsardzības aktīvistiem un nozari; tā kā — lai gan atzinīgi ir jāvērtē pozitīvie akvakultūras rezultāti labas ūdens kvalitātes un ūdens ekosistēmu pakalpojumu saglabāšanā, ir svarīgi arī atzīt un censties mazināt negatīvo ietekmi uz vietējo vidi un ūdens kvalitāti, kāda varētu būt akvakultūrai; tādēļ mudina turpināt inovāciju un īstenot iniciatīvas, lai nozare būtu ilgtspējīga un ienesīga ilgtermiņā;

| T. | tā kā divvākgliemju un makroaļģu audzēšanai ir nepieciešama līdzsvarota barojošo sāļu novadīšana vidē; |
| --- | --- |

T.

tā kā divvākgliemju un makroaļģu audzēšanai ir nepieciešama līdzsvarota barojošo sāļu novadīšana vidē;

| U. | tā kā, ņemot vērā iepriekš minēto, šāda veida saldūdens zivaudzētava sniedz arī vides aizsardzības pakalpojumus, saglabājot ūdens kvalitāti un kvantitāti, un ES lēmumu pieņēmējiem šis aspekts ir jāatzīst un jāatbalsta vairāk nekā tas notiek pašlaik; |
| --- | --- |

U.

tā kā, ņemot vērā iepriekš minēto, šāda veida saldūdens zivaudzētava sniedz arī vides aizsardzības pakalpojumus, saglabājot ūdens kvalitāti un kvantitāti, un ES lēmumu pieņēmējiem šis aspekts ir jāatzīst un jāatbalsta vairāk nekā tas notiek pašlaik;

| V. | tā kā ES produktiem ir jāatbilst daudziem stingriem vides, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un patērētāju tiesību aizsardzības noteikumiem un standartiem, kas attiecas uz ražošanas darbībām, barību, transportēšanu, apstrādi un nodarbināto sociālajiem apstākļiem un tieši ietekmē ražošanas izmaksas; tā kā šo prasību rezultātā tiek radīti izcilas kvalitātes un ilgtspējīgi produkti, kas var būt dārgāki un līdz ar to bieži vien mazāk konkurētspējīgi salīdzinājumā ar importētajiem produktiem, kuru ražošanā piemēroti zemāki vides, sociālie un darba standarti un kuri līdz ar to ES tirgū nereti nonāk par zemāku cenu, turklāt kuru ražošanā nav ievēroti dzīvnieku labturības un veselības standarti; |
| --- | --- |

V.

tā kā ES produktiem ir jāatbilst daudziem stingriem vides, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un patērētāju tiesību aizsardzības noteikumiem un standartiem, kas attiecas uz ražošanas darbībām, barību, transportēšanu, apstrādi un nodarbināto sociālajiem apstākļiem un tieši ietekmē ražošanas izmaksas; tā kā šo prasību rezultātā tiek radīti izcilas kvalitātes un ilgtspējīgi produkti, kas var būt dārgāki un līdz ar to bieži vien mazāk konkurētspējīgi salīdzinājumā ar importētajiem produktiem, kuru ražošanā piemēroti zemāki vides, sociālie un darba standarti un kuri līdz ar to ES tirgū nereti nonāk par zemāku cenu, turklāt kuru ražošanā nav ievēroti dzīvnieku labturības un veselības standarti;

| W. | tā kā atsevišķi akvakultūras uzņēmumi lielā mērā ir atkarīgi no energoresursiem, kas sadārdzina akvakultūras produktu ražošanu; |
| --- | --- |

W.

tā kā atsevišķi akvakultūras uzņēmumi lielā mērā ir atkarīgi no energoresursiem, kas sadārdzina akvakultūras produktu ražošanu;

| X. | tā kā zivju — cilvēka veselībai vēlamas pārtikas, kas satur olbaltumvielas, taukskābes, vitamīnus, minerālvielas un būtiskākos mikroelementus, — patēriņš ir jāpalielina un tā kā ES jūrasvelšu izcilajai kvalitātei ir jābūt būtiskai ES akvakultūras iezīmei, kas palielina tās konkurētspēju; |
| --- | --- |

X.

tā kā zivju — cilvēka veselībai vēlamas pārtikas, kas satur olbaltumvielas, taukskābes, vitamīnus, minerālvielas un būtiskākos mikroelementus, — patēriņš ir jāpalielina un tā kā ES jūrasvelšu izcilajai kvalitātei ir jābūt būtiskai ES akvakultūras iezīmei, kas palielina tās konkurētspēju;

| Y. | tā kā līdz ar iedzīvotāju skaita pieaugumu pasaulē pastāvīgi pieaug arī zivju patēriņš; |
| --- | --- |

Y.

tā kā līdz ar iedzīvotāju skaita pieaugumu pasaulē pastāvīgi pieaug arī zivju patēriņš;

| Z. | turklāt tā kā ne vienmēr tiek saskaņotas ES tirdzniecības, sociālās un vides rīcībpolitikas: piemēram, ES piešķir vispārējās preferenču shēmas (VPS un VPS +) statusu neaizsargātām jaunattīstības valstīm, lai tās varētu maksāt mazākas nodevas par eksportu uz ES vai šādas nodevas nemaksāt vispār, tādējādi nodrošinot šīm valstīm tik nozīmīgo piekļuvi ES tirgum un veicinot to izaugsmi; tā kā tajā pašā laikā atsevišķas no šīm valstīm, piemēram, vairākas Āzijas valstis, ražo akvakultūras produktus, kas neatbilst vides, dzīvnieku labturības, veselības, sociālajiem un darba standartiem, kādi ir jāievēro ES uzņēmējiem, turklāt atsevišķos gadījumos šo trešo valstu uzņēmumos tiek pārkāptas cilvēktiesības; |
| --- | --- |

Z.

turklāt tā kā ne vienmēr tiek saskaņotas ES tirdzniecības, sociālās un vides rīcībpolitikas: piemēram, ES piešķir vispārējās preferenču shēmas (VPS un VPS +) statusu neaizsargātām jaunattīstības valstīm, lai tās varētu maksāt mazākas nodevas par eksportu uz ES vai šādas nodevas nemaksāt vispār, tādējādi nodrošinot šīm valstīm tik nozīmīgo piekļuvi ES tirgum un veicinot to izaugsmi; tā kā tajā pašā laikā atsevišķas no šīm valstīm, piemēram, vairākas Āzijas valstis, ražo akvakultūras produktus, kas neatbilst vides, dzīvnieku labturības, veselības, sociālajiem un darba standartiem, kādi ir jāievēro ES uzņēmējiem, turklāt atsevišķos gadījumos šo trešo valstu uzņēmumos tiek pārkāptas cilvēktiesības;

| AA. | turklāt tā kā ES ir ļoti atkarīga no tādu zvejas produktu importa no trešām valstīm, ko varētu izmantot akvakultūras dzīvnieku barībā, un tā kā līdz šim nav pietiekami pētīti un nav pietiekami popularizēti ilgtspējīgāki alternatīvas barības risinājumi; |
| --- | --- |

AA.

turklāt tā kā ES ir ļoti atkarīga no tādu zvejas produktu importa no trešām valstīm, ko varētu izmantot akvakultūras dzīvnieku barībā, un tā kā līdz šim nav pietiekami pētīti un nav pietiekami popularizēti ilgtspējīgāki alternatīvas barības risinājumi;

| AB. | tā kā ES ārējā tirdzniecībā akvakultūras jomā pastāv deficīts un notiek negodīga konkurence starp akvakultūras produktiem, kas importēti no trešām valstīm, un produktiem, kas ražoti ES, kā rezultātā pasliktinās pārtikas kvalitāte un tiek nodarīts kaitējums patērētāju veselībai; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ES ārējā tirdzniecībā akvakultūras jomā pastāv deficīts un notiek negodīga konkurence starp akvakultūras produktiem, kas importēti no trešām valstīm, un produktiem, kas ražoti ES, kā rezultātā pasliktinās pārtikas kvalitāte un tiek nodarīts kaitējums patērētāju veselībai;

| AC. | tā kā akvakultūra trešās valstīs rada iespējas ES ieguldījumiem; |
| --- | --- |

AC.

tā kā akvakultūra trešās valstīs rada iespējas ES ieguldījumiem;

| AD. | tā kā Eiropas patērētāji nespēj uztvert Eiropas un trešo valstu akvakultūras produktu atšķirības kvalitātes, ietekmes uz vidi, sociālās uzvedības un dzīvnieku labturības ievērošanas ziņā, jo patērētāju saņemtā informācija ir nepietiekama vai neprecīza (jo īpaši informācija par izcelsmes valsti, atkausēšanu vai sugas norādīšanu); |
| --- | --- |

AD.

tā kā Eiropas patērētāji nespēj uztvert Eiropas un trešo valstu akvakultūras produktu atšķirības kvalitātes, ietekmes uz vidi, sociālās uzvedības un dzīvnieku labturības ievērošanas ziņā, jo patērētāju saņemtā informācija ir nepietiekama vai neprecīza (jo īpaši informācija par izcelsmes valsti, atkausēšanu vai sugas norādīšanu);

| AE. | tā kā ES spēkā ir skaidri tiesību akti par patērētajiem sniedzamo informāciju par akvakultūras produktiem un tā kā līdz ar to par šīs informācijas kontroli atbild dalībvalstu iestādes; tomēr tā kā šīs būtiskās informācijas nesniegšana patērētājiem ir ļoti izplatīts pārkāpums, ko piekopj gan zivju tirgotāji, gan restorāni; tā kā šāda nepilnīgas īstenošanas situācija apdraud ES akvakultūras konkurētspēju; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ES spēkā ir skaidri tiesību akti par patērētajiem sniedzamo informāciju par akvakultūras produktiem un tā kā līdz ar to par šīs informācijas kontroli atbild dalībvalstu iestādes; tomēr tā kā šīs būtiskās informācijas nesniegšana patērētājiem ir ļoti izplatīts pārkāpums, ko piekopj gan zivju tirgotāji, gan restorāni; tā kā šāda nepilnīgas īstenošanas situācija apdraud ES akvakultūras konkurētspēju;

| AF. | tā kā ilgtspējīga zivkopība ir balstīta uz veselīgu dzīvnieku audzēšanu, un šajā nolūkā ir būtiski izstrādāt specifiskus un inovatīvus veterinārijas līdzekļus, jo īpaši vakcīnas un antibiotikas, ko atbildīgā un ierobežotā veidā varētu izmantot, lai nodrošinātu dzīvnieku un patērētāju veselību un labjutību, kā arī ražotu drošus un uzturvērtīgus akvakultūras produktus, kas nekaitē videi un savvaļas sugām; tā kā saistībā ar infekciju un slimību ārstēšanu un ietekmi uz produktu kvalitāti ES dzīvnieku veselības noteikumos ir jāņem vērā arī akvakultūras īpatnības un zivju sugu specifiskums; |
| --- | --- |

AF.

tā kā ilgtspējīga zivkopība ir balstīta uz veselīgu dzīvnieku audzēšanu, un šajā nolūkā ir būtiski izstrādāt specifiskus un inovatīvus veterinārijas līdzekļus, jo īpaši vakcīnas un antibiotikas, ko atbildīgā un ierobežotā veidā varētu izmantot, lai nodrošinātu dzīvnieku un patērētāju veselību un labjutību, kā arī ražotu drošus un uzturvērtīgus akvakultūras produktus, kas nekaitē videi un savvaļas sugām; tā kā saistībā ar infekciju un slimību ārstēšanu un ietekmi uz produktu kvalitāti ES dzīvnieku veselības noteikumos ir jāņem vērā arī akvakultūras īpatnības un zivju sugu specifiskums;

| AG. | tā kā Eiropas “Viena veselība”rīcības plānā pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai ir norādīts, ka imunizācija ar vakcinācijas starpniecību ir izmaksu ziņā efektīvs sabiedrības veselības pasākums, ar ko apkarot pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušos rezistenci (18), kas vienlīdz attiecas arī uz akvakultūru; |
| --- | --- |

AG.

tā kā Eiropas “Viena veselība”rīcības plānā pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai ir norādīts, ka imunizācija ar vakcinācijas starpniecību ir izmaksu ziņā efektīvs sabiedrības veselības pasākums, ar ko apkarot pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušos rezistenci (18), kas vienlīdz attiecas arī uz akvakultūru;

| AH. | tā kā Eiropas sabiedrības un patērētāju priekšstati par akvakultūru dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi, tomēr kopumā ir skaidrs, ka ir vajadzīgi uzlabojumi; |
| --- | --- |

AH.

tā kā Eiropas sabiedrības un patērētāju priekšstati par akvakultūru dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgi, tomēr kopumā ir skaidrs, ka ir vajadzīgi uzlabojumi;

| AI. | tā kā — lai gan vienmēr ir iespējams panākt uzlabojumus, īstenojot labāko praksi, negatīvajai attieksmei pret šo nozari pamatā ir nevis reālas problēmas (vides, kvalitātes vai drošības aspekti), bet gan aizspriedumaini patērētāju priekšstati par akvakultūru; tā kā lielā mērā šī situācija ir saistīta ar priekšstatu, ka akvakultūras reālā ietekme dažās trešās valstīs (jaunattīstības valstīs) izpaužas arī ES, kas neatbilst patiesībai; |
| --- | --- |

AI.

tā kā — lai gan vienmēr ir iespējams panākt uzlabojumus, īstenojot labāko praksi, negatīvajai attieksmei pret šo nozari pamatā ir nevis reālas problēmas (vides, kvalitātes vai drošības aspekti), bet gan aizspriedumaini patērētāju priekšstati par akvakultūru; tā kā lielā mērā šī situācija ir saistīta ar priekšstatu, ka akvakultūras reālā ietekme dažās trešās valstīs (jaunattīstības valstīs) izpaužas arī ES, kas neatbilst patiesībai;

| AJ. | tā kā ļoti dažādā prakse, kāda pastāv akvakultūras nozarē, cita starpā ir radījusi ievērojamas produktu kvalitātes, vides ietekmējuma un sanitāro apstākļu atšķirības, un līdz ar to patērētāji bieži vien apšauba attiecīgā produkta vērtību; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā ļoti dažādā prakse, kāda pastāv akvakultūras nozarē, cita starpā ir radījusi ievērojamas produktu kvalitātes, vides ietekmējuma un sanitāro apstākļu atšķirības, un līdz ar to patērētāji bieži vien apšauba attiecīgā produkta vērtību;

| AK. | tā kā sliktais priekšstats par akvakultūru ietekmē ne tikai to, kā valsts administratīvās iestādes šo nozari pārvalda (licencēšana, plānošana u. c.), bet arī akvakultūras tirdzniecības nosacījumus; |
| --- | --- |

AK.

tā kā sliktais priekšstats par akvakultūru ietekmē ne tikai to, kā valsts administratīvās iestādes šo nozari pārvalda (licencēšana, plānošana u. c.), bet arī akvakultūras tirdzniecības nosacījumus;

| AL. | tā kā ir svarīgi norādīt uz potenciālu, kāds piemīt saldūdens akvakultūrai, slēgtu ūdenstilpņu akvakultūrai uz sauszemes, integrētām multitrofiskām akvakultūras un recirkulācijas sistēmām jeb akvaponikai urbānos apgabalos, jo ar šiem pasākumiem var uzlabot pārtikas nodrošinājumu un attīstīt lauku apvidus; |
| --- | --- |

AL.

tā kā ir svarīgi norādīt uz potenciālu, kāds piemīt saldūdens akvakultūrai, slēgtu ūdenstilpņu akvakultūrai uz sauszemes, integrētām multitrofiskām akvakultūras un recirkulācijas sistēmām jeb akvaponikai urbānos apgabalos, jo ar šiem pasākumiem var uzlabot pārtikas nodrošinājumu un attīstīt lauku apvidus;

| AM. | tā kā vēžveidīgie, mīkstmieši un ūdensaugi, piemēram, aļģes, arī ir nozīmīgi akvakultūras resursi; |
| --- | --- |

AM.

tā kā vēžveidīgie, mīkstmieši un ūdensaugi, piemēram, aļģes, arī ir nozīmīgi akvakultūras resursi;

| AN. | tā kā pētniecībai un inovācijai ir būtiska nozīme ilgtspējīgas akvakultūras potenciāla atraisīšanā; tā kā ražošanu var ilgtspējīgi palielināt ar inovācijā balstītu paplašināšanos, ūdeņu reģenerāciju un attīrīšanu, atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu, energoefektivitāti un resursefektivitāti, vienlaikus samazinot ietekmi uz vidi un nodrošinot vides pakalpojumus; |
| --- | --- |

AN.

tā kā pētniecībai un inovācijai ir būtiska nozīme ilgtspējīgas akvakultūras potenciāla atraisīšanā; tā kā ražošanu var ilgtspējīgi palielināt ar inovācijā balstītu paplašināšanos, ūdeņu reģenerāciju un attīrīšanu, atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu, energoefektivitāti un resursefektivitāti, vienlaikus samazinot ietekmi uz vidi un nodrošinot vides pakalpojumus;

| AO. | tā kā liela nozīme ir zinātnisko datu ES līmeņa standarta protokolam, ar ko būtu iespējams uzraudzīt un uzlabot pārvaldības un ražošanas praksi, kā arī ietekmi uz vidi un veselību; |
| --- | --- |

AO.

tā kā liela nozīme ir zinātnisko datu ES līmeņa standarta protokolam, ar ko būtu iespējams uzraudzīt un uzlabot pārvaldības un ražošanas praksi, kā arī ietekmi uz vidi un veselību;

| AP. | tā kā priekšroka būtu jādod vietējo vai endēmisko sugu audzēšanai, lai samazinātu ietekmi uz vidi un padarītu akvakultūru ilgtspējīgāku; |
| --- | --- |

AP.

tā kā priekšroka būtu jādod vietējo vai endēmisko sugu audzēšanai, lai samazinātu ietekmi uz vidi un padarītu akvakultūru ilgtspējīgāku;

| AQ. | tā kā grūtības saņemt kredītu un ilgais laiks starp ieguldīšanu un pirmo pārdošanu (parasti 3 gadi vai vairāk) var aizbaidīt investorus; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā grūtības saņemt kredītu un ilgais laiks starp ieguldīšanu un pirmo pārdošanu (parasti 3 gadi vai vairāk) var aizbaidīt investorus;

| AR. | tā kā nosacījumi priekšfinansējuma saņemšanai, kurus piedāvā bankas un finanšu iestādes, kļūst aizvien stingrāki; |
| --- | --- |

AR.

tā kā nosacījumi priekšfinansējuma saņemšanai, kurus piedāvā bankas un finanšu iestādes, kļūst aizvien stingrāki;

| AS. | tā kā procedūras, kas vairumā gadījumu interesantiem nav pietiekami skaidras, un daudzie dokumenti, kas ir jāiesniedz, lai saņemtu finansējumu no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF), attur no pieteikumu iesniegšanas; tā kā aptuveni EUR 1280 miljoni, kas ir pieejami pašreizējā (2014–2020) plānošanas periodā, nav pietiekami, lai attīstītu Eiropas akvakultūras nozari; turklāt tā kā līdzekļu apgūšanas spēja dalībvalstīs ir ārkārtīgi zema; |
| --- | --- |

AS.

tā kā procedūras, kas vairumā gadījumu interesantiem nav pietiekami skaidras, un daudzie dokumenti, kas ir jāiesniedz, lai saņemtu finansējumu no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF), attur no pieteikumu iesniegšanas; tā kā aptuveni EUR 1280 miljoni, kas ir pieejami pašreizējā (2014–2020) plānošanas periodā, nav pietiekami, lai attīstītu Eiropas akvakultūras nozari; turklāt tā kā līdzekļu apgūšanas spēja dalībvalstīs ir ārkārtīgi zema;

| AT. | tā kā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu akvakultūru, ir jāņem vērā potenciālā ietekme uz savvaļas zivju krājumiem un ūdens kvalitāti, un vienlaikus ir vajadzīgi arī veselīgi zivju krājumi un izcila ūdens kvalitāte; |
| --- | --- |

AT.

tā kā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu akvakultūru, ir jāņem vērā potenciālā ietekme uz savvaļas zivju krājumiem un ūdens kvalitāti, un vienlaikus ir vajadzīgi arī veselīgi zivju krājumi un izcila ūdens kvalitāte;

| AU. | tā kā pieejamie dati liecina, ka palielinās starpība — šobrīd tā ir ap 8 miljoniem tonnu — starp jūras produktu patēriņu ES un zvejniecībā gūto lomu apmēru; tā kā ilgtspējīga akvakultūra kopā ar ilgtspējīgām zivsaimniecībām var nodrošināt ilgtermiņa pārtikas un uztura drošību, tostarp pārtikas piegādi, kā arī izaugsmi un nodarbinātību Savienības iedzīvotājiem un palīdzēt apmierināt pasaulē pieaugošo pieprasījumu pēc akvakultūras produktiem, ja vien akvakultūras darbībām tiek izmantoti ilgtspējīgi avoti un netiek pieļauta vides degradācija; tā kā līdz ar to varētu tikt sekmēta vispārējā mērķa sasniegšana, proti, likvidēt starpību starp jūras produktu patēriņu un ražošanu ES; |
| --- | --- |

AU.

tā kā pieejamie dati liecina, ka palielinās starpība — šobrīd tā ir ap 8 miljoniem tonnu — starp jūras produktu patēriņu ES un zvejniecībā gūto lomu apmēru; tā kā ilgtspējīga akvakultūra kopā ar ilgtspējīgām zivsaimniecībām var nodrošināt ilgtermiņa pārtikas un uztura drošību, tostarp pārtikas piegādi, kā arī izaugsmi un nodarbinātību Savienības iedzīvotājiem un palīdzēt apmierināt pasaulē pieaugošo pieprasījumu pēc akvakultūras produktiem, ja vien akvakultūras darbībām tiek izmantoti ilgtspējīgi avoti un netiek pieļauta vides degradācija; tā kā līdz ar to varētu tikt sekmēta vispārējā mērķa sasniegšana, proti, likvidēt starpību starp jūras produktu patēriņu un ražošanu ES;

| AV. | tā kā akvakultūrā vienu kilogramu mazvērtīgu zivju var pārstrādāt vienā kilogramā augstvērtīgu zivju (kā tas ir, piemēram, saistībā ar moivu–akmeņplekstu aprites ķēdi, kurā vērtība no EUR 0,10 kg palielinās līdz EUR 7 kg); |
| --- | --- |

AV.

tā kā akvakultūrā vienu kilogramu mazvērtīgu zivju var pārstrādāt vienā kilogramā augstvērtīgu zivju (kā tas ir, piemēram, saistībā ar moivu–akmeņplekstu aprites ķēdi, kurā vērtība no EUR 0,10 kg palielinās līdz EUR 7 kg);

| AW. | tā kā jaunieši ir mazāk ieinteresēti strādāt akvakultūras nozarē vai tās finansēšanā un attīstīšanā, jo nav nodrošināta pietiekama komunikācija, nozarē ir vājas finansiālās izredzes un trūkst stabilitātes, kas šo nozari padara nepievilcīgu jauniešiem; |
| --- | --- |

AW.

tā kā jaunieši ir mazāk ieinteresēti strādāt akvakultūras nozarē vai tās finansēšanā un attīstīšanā, jo nav nodrošināta pietiekama komunikācija, nozarē ir vājas finansiālās izredzes un trūkst stabilitātes, kas šo nozari padara nepievilcīgu jauniešiem;

| AX. | tā kā ilgtspējīga akvakultūra, kura pieder kopienai un kuru kopiena pati pārvalda, var būt sociālekonomisks ieguvums nomaļajos piekrastes reģionos un labvēlīgi ietekmēt zilo ekonomiku; |
| --- | --- |

AX.

tā kā ilgtspējīga akvakultūra, kura pieder kopienai un kuru kopiena pati pārvalda, var būt sociālekonomisks ieguvums nomaļajos piekrastes reģionos un labvēlīgi ietekmēt zilo ekonomiku;

| AY. | tā kā visā Eiropas akvakultūras nozarē saldūdens akvakultūras īpatsvars ir 20 % un tā kā ES atbalstam vajadzētu būt proporcionālam šim rādītājam; tā kā saldūdens akvakultūras īpatnības nozīmē, ka tai ir vajadzīgi īpaši noteikumi un atsevišķa sadaļa likumdošanā par ES kopējo zivsaimniecības politiku; |
| --- | --- |

AY.

tā kā visā Eiropas akvakultūras nozarē saldūdens akvakultūras īpatsvars ir 20 % un tā kā ES atbalstam vajadzētu būt proporcionālam šim rādītājam; tā kā saldūdens akvakultūras īpatnības nozīmē, ka tai ir vajadzīgi īpaši noteikumi un atsevišķa sadaļa likumdošanā par ES kopējo zivsaimniecības politiku;

| AZ. | tā kā pētniecībai un inovācijai ir izšķirīga nozīme, lai ES tirgū uzlabotu akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā pētniecībai un inovācijai ir izšķirīga nozīme, lai ES tirgū uzlabotu akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju;

| BA. | tā kā saldūdens akvakultūras projektus var īstenot arī, finansējumu saņemot ex post, un tā kā šādos gadījumos investoriem bieži vien ir jāpieliek nesamērīgas pūles, un līdz ar to zivkopji bieži vien neuzdrošinās šādus projektus uzsākt; tā kā atbalsta apmērs vairumā gadījumu ir neatbilstīgs, |
| --- | --- |

BA.

tā kā saldūdens akvakultūras projektus var īstenot arī, finansējumu saņemot ex post, un tā kā šādos gadījumos investoriem bieži vien ir jāpieliek nesamērīgas pūles, un līdz ar to zivkopji bieži vien neuzdrošinās šādus projektus uzsākt; tā kā atbalsta apmērs vairumā gadījumu ir neatbilstīgs,

ES akvakultūras potenciāla pilnīga izmantošana

| 1. | atzīst, ka ilgtspējīga akvakultūra, kas ietver gan jūras, gan saldūdens akvakultūru, var labvēlīgi ietekmēt nodarbinātību un ekonomiku Savienībā kopumā, uzlabojot produktivitāti un dzīves kvalitāti Savienības piekrastes un iekšzemes reģionos; uzsver, ka ir jāpaātrina izstrāde, diversifikācija un inovācija, palielinot no akvakultūras iegūto zivju, vēžveidīgo, gliemju, aļģu un adatādaiņu apjomus, uzlabojot šo produktu konkurētspēju (lai ES saražoto akvakultūras produktu apjoms būtu vismaz tāds pats kā tagadējais globālais akvakultūras izaugsmes līmenis piecos gados un lai mudinātu ieguldīšanu energoefektīvākā un ekonomiskākā aprīkojumā) un palielinot šo produktu patēriņu, kas sekmētu ES iedzīvotāju uzturdrošību un apgādi ar pārtiku; prasa šos mērķus īstenot tā, lai saglabātu jūras ekosistēmu pienācīgu funkcionēšanu, kas ļautu turpināt ienesīgu akvakultūras un komerczvejas praksi, kā arī citos ilgtspējīgos veidos izmantot jūras vidi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka ES ir jāpalielina ražošanas apjoms akvakultūras nozarē, jo īpaši ar mērķi samazināt spiedienu uz dabiskajām zvejas vietām; uzskata, ka dzīvnieku barības iegūšanai no zivīm ir jābūt ilgtspējīgai un tā nedrīkstētu apdraudēt kopējā zivsaimniecības politikā noteiktos maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma mērķus, turklāt būtu jākontrolē dzīvnieku barības kravas; uzsver, cik būtiska ir sadarbība starp pētniekiem, akvakultūras nozari, dzīvnieku barības ražotājiem un vides organizācijām un administratīvajām iestādēm; uzsver, ka ES akvakultūras nozarē ir jāņem vērā kvalitātes, ilgtspējas, pārtikas nekaitīguma, vides un dzīvnieku un cilvēku veselības apsvērumi, un šajā ziņā akvakultūras nozarei ir jākļūst par paraugu; atzinīgi vērtē jaunās iniciatīvas sauszemes akvakultūras jomā, jo īpaši jutīgās jūras zonās un ES teritorijās ar slēgtiem ūdeņiem, un uzskata, ka ir vajadzīgi stingrāki pasākumi, lai akvakultūra kļūtu efektīvāka, ekonomiski dzīvotspējīgāka, sociāli atbildīgāka un videi draudzīgāka nozare, kas procentuāli lielākā mērā apmierinātu Eiropas pieprasījumu pēc zivīm un samazinātu Eiropas atkarību no importa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Stratēģiskās vadlīnijas ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai”un to, ka Komisija ir apzinājusi jomas, kurās ir jādara vairāk, lai pilnībā izmantotu ES akvakultūras potenciālu un līdz ar to nodrošinātu ilgtspējīgu zvejniecību, kas sekmētu izvirzītā mērķa sasniegšanu, proti, likvidēt starpību starp jūras produktu patēriņu un ražošanu ES, turklāt tas jādara vidiski, sociāli un ekonomiski ilgtspējīgā veidā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka saldūdens akvakultūra joprojām ir nepietiekami izpētīta iespēja, kā uzlabot pārtikas nodrošinājumu un attīstīt lauku teritorijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ilgtspējīgas izaugsmes pamatā ir jābūt: ieguldījumu darījumdarbības paredzamībai un juridiskajai noteiktībai, ko var panākt ar tādiem pasākumiem kā efektīvākas administratīvās sistēmas, pārvaldības labāka pārredzamība, skaidri, saskaņoti un vienkāršoti licenču piešķiršanas kritēriji visā ES, kopīgas slimību pārvaldības procedūras un piekļuve atbilstīgai veterinārmedicīnai, kas nekaitē dzīvnieku un cilvēka veselībai, efektīva telpiskā plānošana, vadlīniju pieejamība, apmaiņa ar paraugpraksi, Akvakultūras konsultatīvās padomes atbalsts un pienācīgs finansiālais atbalsts; norāda, ka visi minētie faktori var sekmēt ilgtspējīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē secinājumus un ieteikumus, kas pausti 2017. gada zinātniskajā atzinumā “Pārtika no okeāniem”un attiecas uz jūrniecības, zivsaimniecības un akvakultūras politikas izstrādi un īstenošanu nākamajos gados ar mērķi panākt, ka palielinās no okeāniem iegūtās ilgtspējīgās pārtikas apjoms; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju atbalstīt nozares centienus samazināt tās atkarību no savvaļas zivju krājumu izmantošanas zivju barības ražošanā, tostarp liekākā mērā izmantojot jūraszāles un citas aļģes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju mudināt jaunās un augošās jūraszāļu akvakultūras nozares turpmāko attīstību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst, ka akvakultūra var sekmēt ES iedzīvotāju apgādi ar pārtiku un uztura nodrošinājumu un ka ir vajadzīgs ilgtspējīgs un veselīgs uzturs, klimatviedas, dzīvnieku labjutībai draudzīgas un vidiski ilgtspējīgas pārtikas sistēmas, un jāpanāk šo sistēmu aprite un resursefektivitāte, kas mudinātu inovāciju un sniegtu pilnvērtīgas iespējas kopienām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti norāda, ka Eiropas akvakultūras attīstība ir jāsaista ar pamata un izšķirīgo vajadzību pēc pašpietiekamas, nekaitīgas, uzturvērtīgas un ilgtspējīgas pārtikas ražošanas un ka ES vispārējā darba kārtībā tai ir jāierāda augstāka prioritāte; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt pētniecībā, zinātniskā darbā un izmēģinājuma projektos, lai iedibinātu inovatīvu, uz nākotni orientētu, vidiski atbildīgu akvakultūras praksi, kas ietver integrētas multitrofiskās akvakultūras sistēmas (IMTA), akvaponiku un recirkulācijas akvakultūras sistēmas (RAS), ar ko mazinātu akvakultūras saimniecību ietekmi uz dzīvotnēm, savvaļas dzīvnieku populācijām un ūdens kvalitāti, tādējādi veicinot ekosistēmā balstītu pieeju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa Komisijai rūpīgi analizēt katru augsta līmeņa zinātniskās padomdevējas grupas sniegto ieteikumu un nodrošināt pienācīgu pēcpasākumu veikšanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka ikvienā ilgtspējīgā Eiropas akvakultūras rīcībpolitikā ir jāņem vērā akvakultūras produktu dažādo veidu īpatnības, atšķirīgās vajadzības un problēmas un ir jāizstrādā katram gadījumam pielāgoti pasākumi, kuros ņemtu vērā arī ģeogrāfiskās atšķirības un klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi; tādēļ prasa Komisijai kopējā zivsaimniecības politikā pēc 2020. gada noteikt katras apakšnozares īpatnībām individuāli pielāgotus noteikumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver potenciālu, kāds piemīt saldūdens akvakultūrai, kā arī slēgtu ūdenstilpņu akvakultūrai uz sauszemes, integrētām multitrofiskām akvakultūras un recirkulācijas sistēmām un akvaponikai urbānos apgabalos; uzsver, ka saldūdens akvakultūra ir iespēja, kas joprojām nav pietiekami apzināta nolūkā uzlabot uzturdrošību un attīstīt lauku apvidus, un norāda, ka tai ir būtiska sociālā loma nodarbinātības uzturēšanā nabadzīgākajos lauku apvidos, kā arī tai ir būtiska vidiskā loma vērtīgu mitrāju saglabāšanā un daudzveidīgu ekosistēmas pakalpojumu nodrošināšanā, kas ievērojami pārsniedz tās ekonomisko vērtību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, cik būtiski ir ieviest koordinēšanas instrumentus, izveidot pētniecības grupas un sākt ES darbības nolūkā apzināt gadījumus, kuros gliemju audzēšanu ievērojami apdraud zeltaino jūraskarūsu (Sparus aurata) plēsonīgums, un meklēt ilgtspējīgus un videi draudzīgus risinājumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst, ka akvakultūra un ar to saistītā zivju produktu pārstrāde un eksports var kļūt par vietēja mēroga nozari, kas nodrošina darbvietas un ekonomisku labumu, jo īpaši piekrastes lauku un iekšzemes kopienām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, cik būtiski ir, lai Ūdens pamatdirektīva (WFD) un Jūras stratēģijas pamatdirektīva (MSFD) nodrošinātu gliemju audzēšanas apvidu aizsardzību, kā tas noteikts tagad atsauktajā Gliemeņu direktīvā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka vidē, kurā tiek audzētas makroaļģes vai gliemenes, barības izejvielu līmeņa pazemināšanā, kas veikta nolūkā sasniegt labu vides stāvokli, ir jāņem vērā audzēto organismu spēja dabiski pazemināt barības izejvielu līmeni; |
| --- | --- |

18.

Administratīvo procedūru vienkāršošana

| 19. | uzsver vietējo un reģionālo iestāžu būtisko lomu Eiropas akvakultūras attīstībā, tostarp dalībvalstu izstrādāto daudzgadu stratēģisko plānu īstenošanā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ilgtspējīga akvakultūras izaugsme ir jābalsta uz ieguldījumu darījumdarbības paredzamību un juridisko noteiktību, ko var panākt ar šādiem pasākumiem:






  a) | administratīvo procedūru vienkāršošana un paātrināšana — birokrātijas samazināšana — ES, valsts un reģionālā līmenī, pēc iespējas vairāk izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas un vienlaikus nodrošinot, lai pārāk neciestu jūras vide; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

administratīvo procedūru vienkāršošana un paātrināšana — birokrātijas samazināšana — ES, valsts un reģionālā līmenī, pēc iespējas vairāk izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas un vienlaikus nodrošinot, lai pārāk neciestu jūras vide;

| b) | labāka pārredzamība un atbilstīga plānošana; |
| --- | --- |

b)

labāka pārredzamība un atbilstīga plānošana;

| c) | labāka koordinēšana attiecībā uz ES, dalībvalstu un — vajadzības gadījumā — reģionālo un vietējo iestāžu dalītām kompetencēm; |
| --- | --- |

c)

labāka koordinēšana attiecībā uz ES, dalībvalstu un — vajadzības gadījumā — reģionālo un vietējo iestāžu dalītām kompetencēm;

| d) | straujas, skaidras un pārredzamas licencēšanas procedūras, ko papildinātu ierobežoti vienošanās termiņi, lai neaizbiedētu ieguldītājus; |
| --- | --- |

d)

straujas, skaidras un pārredzamas licencēšanas procedūras, ko papildinātu ierobežoti vienošanās termiņi, lai neaizbiedētu ieguldītājus;

| e) | cieša Komisijas pārraudzība pār dalībvalstu daudzgadu stratēģiskajiem plāniem; |
| --- | --- |

e)

cieša Komisijas pārraudzība pār dalībvalstu daudzgadu stratēģiskajiem plāniem;

| f) | Komisijas vadlīnijas attiecībā uz valstu stratēģiskajiem plāniem, lai vienādi tiktu piemēroti ES tiesību akti (galvenokārt vides un veselības aizsardzības jomā un nolūkā nodrošināt, lai netiktu nodarīts kaitējums nedz ekosistēmām, nedz zvejas darbībām); |
| --- | --- |

f)

Komisijas vadlīnijas attiecībā uz valstu stratēģiskajiem plāniem, lai vienādi tiktu piemēroti ES tiesību akti (galvenokārt vides un veselības aizsardzības jomā un nolūkā nodrošināt, lai netiktu nodarīts kaitējums nedz ekosistēmām, nedz zvejas darbībām);

| g) | koordinēts tiesiskais regulējums, ko piemērotu dažādiem reģioniem un dalībvalstīm, kurām ir kopīgi ūdeņi, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un efektīvas vides rīcībpolitikas; |
| --- | --- |

g)

koordinēts tiesiskais regulējums, ko piemērotu dažādiem reģioniem un dalībvalstīm, kurām ir kopīgi ūdeņi, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un efektīvas vides rīcībpolitikas;

| h) | cieša Komisijas un kompetento iestāžu (valsts, taču arī vietējo un reģionālo iestāžu) sadarbība ES tiesību aktu īstenošanā (galvenokārt sanitārijas un vides jomā), kā arī vajadzības gadījumā atbalsts valsts vai reģionālo tiesību aktu koordinēšanā; |
| --- | --- |

h)

cieša Komisijas un kompetento iestāžu (valsts, taču arī vietējo un reģionālo iestāžu) sadarbība ES tiesību aktu īstenošanā (galvenokārt sanitārijas un vides jomā), kā arī vajadzības gadījumā atbalsts valsts vai reģionālo tiesību aktu koordinēšanā;

| i) | mehānismi apmaiņai ar informāciju un paraugpraksi starp dalībvalstīm, izmantojot atvērto koordinācijas metodi valsts pasākumiem attiecībā uz darījumdarbības drošību, piekļuvi Savienības ūdeņiem un teritorijai un licencēšanas procedūru vienkāršošanu; |
| --- | --- |

i)

mehānismi apmaiņai ar informāciju un paraugpraksi starp dalībvalstīm, izmantojot atvērto koordinācijas metodi valsts pasākumiem attiecībā uz darījumdarbības drošību, piekļuvi Savienības ūdeņiem un teritorijai un licencēšanas procedūru vienkāršošanu;

| j) | atbilstīgs ES un valsts līmeņa publiskā finansējuma atbalsts ilgtspējīgai un atbildīgai akvakultūras produktu ražošanai, inovācijai un attīstībai; |
| --- | --- |

j)

atbilstīgs ES un valsts līmeņa publiskā finansējuma atbalsts ilgtspējīgai un atbildīgai akvakultūras produktu ražošanai, inovācijai un attīstībai;

| k) | labāka akvakultūras un zivsaimniecības perspektīvas integrācija Savienības tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- |

k)

labāka akvakultūras un zivsaimniecības perspektīvas integrācija Savienības tirdzniecības nolīgumos;

| 21. | attiecībā uz administratīvo sistēmu ierosina pēc iespējas drīzāk izveidot vienas pieturas aģentūru, kas uzņemtos un veiktu visus pienākumus, lai attiecīgos dokumentus varētu iesniegt vienā vienīgā administratīvajā struktūrā; uzskata, ka līdz ar to tiktu uzlabotas attiecības starp galalietotāju un dažādiem publiskās administrācijas līmeņiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ierosina izveidot vienkāršotu paātrinātās licencēšanas sistēmu, ar ko saskaņā kompetentā administrācija piešķirtu pagaidu sertifikātu, kas ļautu uzsākt darbības tiem uzņēmējiem, kuri izpildījuši iepriekš noteiktus kritērijus; norāda, ka šādus kritērijus varētu balstīt uz pieteikumu iesniedzēju vēsturi vai to, ka inovācijas un/vai ilgtspējas ziņā viņi ir īstenojuši progresīvu akvakultūras projektu, vai arī uz īpašu akvakultūras atvieglojumu zonu noteikšanu, attiecībā uz kurām iepriekš ir noteiktas darbības, kas nav savietojamas ar akvakultūru; |
| --- | --- |

22.

Objektivitāte mijiedarbībā ar citām nozarēm

| 23. | uzsver, ka pienācīgā telpiskajā plānošanā būtu jāņem vērā visas nozares (holistiska pieeja), ilgtspējas jautājumi un pārtikas nodrošinājums, nedodot priekšroku ietekmīgām ekonomikas nozarēm, kas kaitētu akvakultūrai; uzsver, ka telpiskajā plānošanā darbības nebūt nav jāiedala atsevišķās zonās, bet drīzāk jāpanāk līdzsvars starp tām, kas varētu nākt par labu visām iesaistītajām personām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ierosina atbalstīt akvakultūras organizāciju un zivsaimniecības vietējo rīcības grupu (FLAGs) ciešāku un ietekmīgāku iesaistīšanu lēmumu pieņemšanas procesā, īstenojot reģionalizāciju, lai katram konkrētajam reģionam tiktu piemērota vislabākā pieeja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka pienācīgi ir jāņem vērā akvakultūras nozares intereses un ka pret to ir jāizturas taisnīgi situācijās, kad notiek mijiedarbība ar citām nozarēm, piemēram, telpiskajā plānošanā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina Komisiju un dalībvalstis kartēt telpisko plānošanu, lai noteiktu jomas, kurās akvakultūra varētu pastāvēt līdzās citām darbībām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīmē, ka telpiskās plānošanas un licencēšanas nosacījumi droši vien ir iemesls, kāpēc citas nozīmīgas vai ietekmīgas nozares nevēlas pastāvēt līdzās; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz piekļuvi jūras resursiem, sociālekonomiskās un vides ietekmes pētījumiem, kas nepieciešami akvakultūrai, būtu jāaptver visas ar to konkurējošās nozares, piemēram, tūrisms vai izejvielu ieguve; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina dalībvalstis un valsts iestādes ievērot ES tiesību aktus par ūdeņiem un piesārņoto teritoriju atjaunošanu un attīrīšanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka tiesību akti būtu jāpieņem pēc tam, kad ar līdztiesīgiem nosacījumiem ir notikusi apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

30.

Tiesību aktu pielāgošana akvakultūras vajadzībām

| 31. | uzsver, ka vides ilgtspējai jāiet roku rokā ar sociālo un ekonomisko ilgtspēju (ilgtspējai ir trīs pīlāri) un ka pienācīga uzmanība ir jāpievērš akvakultūras pašreizējam un potenciālajam ieguldījumam Savienības nodrošinātībā ar pārtiku; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē šīs nozares labākās prakses un veiksmīgas sadarbības piemērus, kuri pamatojas uz brīvprātīgām vienošanām un citām vienošanām starp vides aizsardzības aktīvistiem un nozari, tostarp Natura 2000 teritorijās; atzinīgi vērtē daudzos piemērus, kas liecina par akvakultūras ieguldījumu labas ūdens kvalitātes saglabāšanā; ņem vērā nozares sniegtos ūdens ekosistēmas pakalpojumus un aicina nodrošināt stimulus to stiprināšanai; uzsver, ka nav vēlams ieviest turpmākus juridiskus sarežģījumus, kas ietekmē akvakultūru, jo tas apgrūtinātu ilgtspēju un sociālekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka kopējās zivsaimniecības politikas satvarā ES tiesību akti būtu labāk jāpielāgo akvakultūras apstākļiem, īpatnībām un vajadzībām un jāskaņo arī ar ES vides tiesību aktiem atbilstīgi mērķim līdz 2020. gadam nodrošināt labu vides stāvokli visos jūras ūdeņos, un ņemot vērā sieviešu un jauniešu nodarbinātību šajā nozarē; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka gadījumos, kad ES tiesību aktu īstenošana ir problemātiska vai pretrunīga, būtu jāpieņem pamatnostādnes par to interpretāciju un paraugpraksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vēlreiz norāda, ka šī nozare būtu ciešāk jāiesaista lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina Komisiju palielināt akvakultūras ražošanas apjoma ierobežoto ieguldījumu iekšzemes pieprasījumā pēc zivīm, kas tiek lēsts 10 % apmērā, un novērst situāciju, kad vairāk nekā pusi no Savienības pieprasījuma pēc zivīm apmierina ar importētiem produktiem; |
| --- | --- |

36.

ES akvakultūras konkurētspējas veicināšana gan ES, gan ārpus tās robežām

| 37. | prasa, lai tiktu pieņemti noteikumi par to, ka importētajiem akvakultūras produktiem ir jāatbilst tiem pašiem vides, pārtikas nekaitīguma un sociālajiem un darba standartu noteikumiem un noteikumiem par cilvēktiesību ievērošanu, kas attiecas uz ES uzņēmējiem, un pauž nožēlu par to, ka šajā nozarē joprojām nav nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi un ka bīstami konkurences izkropļojumi ES uzņēmējiem ir nopietna problēma; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda uz grūto situāciju, kādā patlaban atrodas Eiropas dīķu apsaimniekotāji, jo viņu zivju krājumus būtiski samazina tādi plēsēji kā ūdri, gārņi un jūras kraukļi; uzsver, ka šie plēsēji barojas arī ar karpu un zandartu ikriem un tādējādi būtiski ierobežo saldūdens zivju augšanu un vairošanos; tādēļ prasa, lai dalībvalstis piemērotu spēkā esošās atkāpes attiecībā uz gārņiem un jūras kraukļiem un aicina Komisiju pārskatīt ūdriem piešķirto sugas aizsardzības statusu, un, vajadzības gadījumā, šos plēsējus pārvietot un kontrolēt to skaitu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina izcelsmes vietās un uz robežām vairāk un stingrāk kontrolēt importētos produktus un ES teritorijā īstenot pasākumus cīņai pret nelegālajām jeb “slēptajām”akvakultūras praksēm, kas iekšzemē ietekmē nozares attīstību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzīmē, ka ES būtu jāizplata tās ilgtspējas standarti un zinātība; uzskata, ka tas jo īpaši svarīgi ir saistībā ar kaimiņreģioniem, kuros audzē sugas, kas ir līdzīgas ES audzētajām sugām, un jo īpaši saistībā ar trešām valstīm, kuras apskalo tie paši ūdeņi, kas apskalo ES; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju nodrošināt, ka tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm ir iekļauts nosacījums, ka preferenciāla piekļuve tirgum tiek nodrošināta tikai tad, ja tiek ievēroti ilgtspējības un dzīvnieku labturības standarti, kas ir līdzvērtīgi ES spēkā esošajiem standartiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju no ES politikas sadarbībai ar jaunattīstības valstīm atvēlētajiem līdzekļiem sponsorēt atbalsta un apmācības pasākumus, lai palīdzētu veicināt ilgtspējīgu akvakultūru un šo valstu akvakultūras produktu ražotāju uzmanību pievērstu kvalitātes politikai un augstākiem ražošanas standartiem, jo īpaši attiecībā uz vidi, higiēnu un sociālajiem standartiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mudina veikt pasākumus, kas veicinātu ES ieguldījumus akvakultūras projektos, ko īsteno trešās valstīs; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju turpināt nodrošināt, ka eksportētājās trešās valstīs tiek ievēroti ES importa noteikumi, tostarp attiecībā uz lauksaimniecības procedūrām, kas atbilst vides, higiēnas un sociālajiem standartiem, lai vienlīdzīgus konkurences apstākļus varētu nodrošināt starptautiskā līmenī; tajā pašā laikā uzskata, ka, lemjot par preču eksporta uz ES atļaujas atjaunošanu, izšķirošajai nozīmei vajadzētu būt rezultātiem, kas gūti, uzraugot trešās valstīs īstenotos akvakultūras procesus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju novērtēt, kā akvakultūras nozari ietekmēs Lielbritānijas izstāšanās no ES; |
| --- | --- |

45.

Labāka patērētāju informēšana

| 46. | prasa pilnībā īstenot ES tiesību aktus par marķēšanu un patērētāju informēšanu gan zivju tirgos, gan viesnīcās, restorānos un sabiedriskās ēdināšanas nozarē (HORECA); uzskata, ka tas ir svarīgi attiecībā uz visiem zivsaimniecības produktiem (un ne tikai akvakultūras produktiem) — gan importētiem, gan ES ražotiem; uzskata, ka šā mērķa īstenošanai būtu jāpielāgo un jānostiprina Kontroles regula; |
| --- | --- |

46.

| 47. | prasa izveidot īpašu marķējumu, kurš ļautu atpazīt produktus, kas saražoti ES ilgtspējīgā akvakultūrā, un uzsver, ka patērētājiem ir nepieciešama pārredzamība arī attiecibā uz akvakultūras produktiem, ko ieved no trešām valstīm, un šo pārredzamību var panākt, uzlabojot izsekojamību; |
| --- | --- |

47.

Dzīvnieku labturības nodrošināšana

| 48. | uzskata, ka dzīvnieku kaušanas stratēģijā būtu jāietver priekšlikumi, lai nodrošinātu efektīvus procesus, kas ļautu izstrādāt humānas zivju nonāvēšanas metodes atbilstīgi OIE un EFSA pamatnostādnēm, un lai nodrošinātu to, ka aprīkojums, ko izmanto zivju nonāvēšanai, darbojas saskaņā ar šiem parametriem, un ka visā ES tiek īstenota, novērtēta un sertificēta efektīva un humāna saimniecībās audzēto zivju nonāvēšanas metode. |
| --- | --- |

48.

Veterināro zāļu pieejamība

| 49. | norāda, ka ES tiesību akti veterinārijas jomā ir labāk jāpielāgo akvakultūras faktiskajai situācijai un vajadzībām, ņemot vērā dažādās sugas un darbības atšķirības; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka ir vajadzīgs īstens ES vienotais tirgus tādu vakcīnu un citu veterināro zāļu jomā, kas aizsargā dzīvnieku, jo īpaši reto sugu, veselību; |
| --- | --- |

50.

| 51. | norāda, ka salīdzinoši augstākas diagnozes noteikšanas, antimikrobiālo līdzekļu alternatīvu un vakcinēšanas izmaksas salīdzinājumā ar plaši lietotajām antibiotikām diemžēl ir šķērslis, lai panāktu vakcinēšanas plašāku un biežāku izmantošanu, uz ko mudina rīcības plāns (19); atzinīgi vērtē to, ka rīcības plānā Komisija paziņoja par stimuliem, lai palielinātu diagnostikas, antimikrobiālo līdzekļu alternatīvu un vakcīnu izmantošanu (20); |
| --- | --- |

51.

| 52. | mudina Komisiju noteikt prasību sniegt informāciju par vakcīnu un antibiotiku lietošanu akvakultūrā, lai varētu novērtēt iespējamos riskus cilvēku veselībai un visai ekosistēmai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu izstrādāt konkrētus stimulus un pasākumus, tostarp uzlabot Direktīvas 2006/88/EK īstenošanu vai, ja vajadzīgs, veikt tajā grozījumus, lai veicinātu integrētas ķēdes pieeju attiecībā uz AMR un akvakultūrā paplašinātu alternatīvu antimikrobiālo līdzekļu, diagnostikas un vakcīnu lietošanu, un tādējādi rentabli veicinātu ūdensdzīvnieku slimību un antibiotiku rezistences profilaksi, kontroli un izskaušanu, kā arī maksimāli palielinātu ūdensdzīvnieku izdzīvošanas spējas, audzēšanas līmeni un ražošanas efektivitāti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka Eiropas un valstu programmās ir jāatbalsta zinātniskie pētījumi par gliemju un zivju veselību un tādu jaunu veterināro zāļu izstrāde, kas paredzētas ūdenī mītošām sugām; |
| --- | --- |

54.

| 55. | šajā sakarā atzīmē, ka antibiotiku rezistence ir nopietna problēma visā cilvēku un dzīvnieku ārstēšanā, un aicina Komisiju atļaut antibiotiku izmantošanu tikai gadījumos, kad pastāv risks, ka akvakultūras dzīvnieku audzētavā var izplatīties epizootiska slimība, bet nevis vienkārši kā preventīvu pasākumu, un izvērtēt to ietekmi uz risku, ka šo rezistenci varētu pārnest uz patērētājiem; |
| --- | --- |

55.

Labākas reklamēšanas kampaņas un saziņa

| 56. | norāda, ka ir nepieciešama labākas reklamēšanas kampaņas un saziņa ES līmenī par akvakultūru un zivju patēriņa priekšrocībām; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju, lai tā mudinātu rīkot iedarbīgas un ilgstošas ES vispārējās kampaņas, kurās izskaidrotu ES akvakultūras produktu nodrošinātos ilgtspējības ieguvumus, galveno uzmanību pievēršot to augstajai kvalitātei, dzīvnieku labturības un vides standartiem salīdzinājumā ar produktiem, ko importē no trešām valstīm, kā to, piemēram, apliecina marķējums “Audzēts ES”; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver nepieciešamību veicināt un finansēt kampaņas, kurās tiek reklamētas reģionālās kvalitātes shēmas, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 1151/2012, piemēram, aizsargāti cilmes vietu nosaukumi; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm sākt ES mēroga informācijas kampaņu, kas būtu vērsta uz patērētājiem un uzņēmumiem, par akvakultūru kopumā un jo īpaši par atšķirībām starp stingrajiem un visaptverošajiem standartiem Eiropas tirgū un zemākiem standartiem, ko piemēro no trešām valstīm importētiem produktiem, īpaši uzsverot problēmas pārtikas nekaitīguma un sabiedrības veselības jomā, kuras rada īpaši rezistentu mikroorganismu un antimikrobiālās rezistences (AMR) pārnešana uz Savienību; norāda, cik ļoti nozīmīgi ir ES tiesību akti par saimniecībās audzētu zivju labturību audzēšanas, pārvadāšanas un nonāvēšanas laikā, lai piepildītu patērētāju vēlmes un reklamētu tādu produkta kvalitāti, ko garantē ES standarti, salīdzinājumā ar produktiem, ko ieved no trešām valstīm; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju no ES reklāmas pasākumiem paredzētā budžeta piešķirt pietiekami daudz līdzekļu zivju un citu zivsaimniecības un akvakultūras produktu veicināšanai; uzskata, ka būtu jāuzsāk plaša mēroga reklāmas kampaņa, kas balstītos uz kopīgiem principiem, aptvertu visas dalībvalstis un būtu izveidota kā kolektīvs pasākums ar 80 – 100 % atbalsta intensitāti, lai iedzīvotāji būtu labāk informēti par ES akvakultūras produktiem un labprāt pirktu tos; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atbalsta Eiropas Zivsaimniecības reģionu tīkla (FARNET) vietējās zivsaimniecības rīcības grupas (FLAG) akvakultūras jomā, kas savas darbības popularizē vietējā, valsts un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

60.

Atbalsts pētniecībai un inovācijai

| 61. | norāda, ka EJZF, no kura ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai tiek piešķirti EUR 1,2 miljardi, un citi finansējuma avoti, piemēram, “Apvārsnis 2020”, rada iespējas ieviest inovācijas; |
| --- | --- |

61.

| 62. | norāda uz FLAG lielo nozīmi, jo tās, stiprinot vietējos zivsaimniecības resursus un atbalstot jauninājumus un zivsaimniecības un akvakultūras diversifikāciju, dod ieguldījumu zivsaimniecības un akvakultūras attīstībā šajās teritorijās; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pētījumus par austeru herpesvīrusu un cīņu pret to; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pauž bažas par dažu invazīvo svešzemju sugu ietekmi uz Eiropas akvakultūru; uzsver, ka ir svarīgi efektīvi un proporcionāli, kā arī pamatojoties uz zinātniskiem datiem, īstenot Regulu (ES) Nr. 1143/2014 par invazīvu svešzemju sugu (ISS) introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību, lai aizsargātu gan Eiropas akvakultūras nozari, gan vietējās sugas un ekosistēmas; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pētījumus un inovācijas, kas saistīti ar visbīstamāko ISS apkarošanu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt cīņu pret Ocenebra inornata; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka no programmas “Apvārsnis 2020”un 9. pamatprogrammas arī turpmāk būtu jāfinansē akvakultūras pētniecības darbības, kas uzlabo nozares konkurētspēju un risina problēmas, kuras tika uzsvērtas Komisijas 2016. gada konferencē “FOOD2030”un augsta līmeņa zinātnisko konsultantu grupas atzinumā “Pārtika no okeāniem”; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzskata, ka Komisijai būtu jāapspriežas ar Eiropas Tehnoloģijas un inovācijas platformu (EATiP) un Akvakultūras konsultatīvo padomi par prioritārajiem tematiem, kādi būtu jāiekļauj valstu stratēģiskajos plānos; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver, ka ir nepieciešami ieguldījumi pētniecībā, pētījumos un izmēģinājuma projektos saistībā ar akvakultūras praksēm, kuru pamatā ir ekosistēmas, jo īpaši attiecībā uz attālākajiem reģioniem un reģioniem, ko skar demogrāfiskas problēmas; |
| --- | --- |

68.

| 69. | norāda, ka būtu jāstiprina sadarbība starp zinātnieku aprindām, no vienas puses, un akvakultūras produktu ražotājiem, citām ietekmīgām ieinteresētajām personām un pakārtotajiem ražotājiem, no otras puses; |
| --- | --- |

69.

| 70. | prasa, lai, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ES līmenī tiktu izstrādāti standarta protokoli saistībā ar datu vākšanu ar mērķi uzraudzīt un uzlabot akvakultūras pārvaldību un ražošanas praksi, kā arī šādas prakses ietekmi uz sabiedrību, veselību, ekonomiku un vidi gan jūras, gan saldūdens zivju audzētavām; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt inovatīvas un videi nekaitīgais akvakultūras tehnoloģijas, piemēram, akvaponiku, lai ilgtspējīgi un resursu ziņā efektīvi ražotu pārtiku un novērstu negatīvu ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina Komisiju mudināt meklēt iespējas, lai turpinātu attīstīt jūras aļģu akvakultūru — nozari ar ekoloģisko un ekonomisko vērtību, pienācīgi ņemot vērā sociālo un vides ilgtspēju; |
| --- | --- |

72.

Apmācības un nodarbinātības veicināšana

| 73. | aicina un dalībvalstis visur, kur tas var dot labumu, ar Komisijas atbalstu nodrošināt pienācīgu arodmācību akvakultūras jomā un popularizēt iespējas profesionāliem zvejniekiem pārkvalificēties, lai viņi pievērstos alternatīvām ūdens vides pārvaldības metodēm, tādējādi palīdzot arī radīt darbvietas sievietēm un jauniešiem lauku un piekrastes apvidos, kā arī tālākos reģionos un kopumā reģionos, kas lielā mērā ir atkarīgi no zvejas un akvakultūras darbībām; |
| --- | --- |

73.

ES akvakultūras nozares ilgtspējas palielināšana

| 74. | uzsver sieviešu būtisko nozīmi akvakultūras nozarē un nepieciešamību pielāgot tiesību aktus šim faktam un nepieciešamību pienācīgi apsvērt citas ar akvakultūru tieši saistītās darbības, piemēram, tās, ko izstrādājušas zvejas tīklu audējas vai fasētājas; |
| --- | --- |

74.

| 75. | norāda, ka Eiropas tirgū līdz šim nav pietiekami pārstāvētas inovatīvas sistēmas, kuru mērķis ir zivju selektīvā audzēšana, pēc iespējas ievērojot ekosistēmas prasības un izmantojot dabisko barību; aicina uzlabot šādu sistēmu pamatnosacījumus; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzskata, ka ir nepieciešami ieguldījumi, lai izmantotu akvakultūras nozares potenciālu un garantētu tās ilgtspēju nolūkā aizsargāt vidi un nodrošināt sabiedriskos labumus, un tādēļ prasa palielināt finansējumu pētniecībai, inovācijai un uz kvalitāti vērstiem ilgtspējīgas ražošanas projektiem; aicina Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk vienkāršot birokrātiju un ierobežot tās slogu akvakultūras nozarē, tostarp attiecībā uz dīķu apsaimniekotājiem; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzsver, ka, veicinot sadarbību starp akvakultūras nozares joma veikto pētniecību un inovācijām un konkrētām augstskolu programmām, tiks radītas jaunas idejas un palielināta interese par šo ekonomikas nozari; |
| --- | --- |

77.

Pietiekama finansējuma nodrošināšana, izmantojot EJZF un citus struktūrfondus

| 78. | atzinīgi vērtē ilgtspējīgas un konkurētspējīgas akvakultūras attīstības veicināšanu kā vienu no EJZF prioritātēm; tomēr pauž bažas, ka saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas 2014. gadā publicētā pētījuma secinājumiem EJZF priekštecis, proti, Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF) nav efektīvi atbalstījis akvakultūras ilgtspējīgu attīstību; norāda uz Eiropas līmenī pastāvējušo uzskatu, ka atbalsta pasākumi bijuši pavirši izstrādāti un uzraudzīti un ka nav tikusi izstrādāta pietiekami skaidra akvakultūras attīstības sistēma; turklāt norāda, ka valstu līmenī atbalsta pasākumi nav tikuši pareizi izstrādāti vai piemēroti un valstu stratēģiskie plāni un to darbības programmas nav sniegušas pietiekami skaidru pamatu akvakultūras attīstības veicināšanai, kā arī EJZF atbalsts šo situāciju būtībā nav sevišķi uzlabojis; |
| --- | --- |

78.

| 79. | norāda, ka izglītība un laba saziņa piesaistīs šai nozarei jauniešus, nodrošinās tās nākotni un konkurētspēju un ieviesīs tās attīstībā jaunas tehnoloģijas un inovācijas; |
| --- | --- |

79.

| 80. | aicina Komisiju, Parlamentu un Padomi zivsaimniecības politikā laikposmam pēc 2020. gada par 75 % palielināt saldūdens akvakultūras atbalstam paredzēto investīciju atbalsta intensitāti, lai veicinātu vēlmi veikt ieguldījumus un sniegtu zivju audzētājiem tik ļoti nepieciešamo palīdzību; turklāt aicina Komisiju kopīgi ar Eiropas Investīciju banku izstrādāt ES līmeņa procentu likmju atbalsta shēmu ieguldījumiem akvakultūrā un likvīdo aktīvu finansēšanai; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ierosina arī turpmāk palielināt ES atbalstu ar akvakultūru saistītajai pētniecībai, izstrādē un inovācijā, jo īpaši attiecībā uz jomām, kas ietekmē ekonomikas stabilitāti un starptautisko konkurētspēju, piemēram, enerģijas un resursu izmantošanas efektivitāte, bioloģiskajiem materiāliem paredzētā finansējuma izstrāde, sloga uz vidi samazināšana, augstāka līmeņa vides pakalpojumu nodrošināšana u. c.; |
| --- | --- |

81.

| 82. | norāda, ka kavēšanās saistībā ar EJZF regulas pieņemšanu un dalībvalstu darbības programmu apstiprināšanu nozīmēja, ka uzņēmēji EJZF līdzekļus varēja sākt faktiski izmantot ne ātrāk kā 2016. gada beigās, proti, ar gandrīz trīs gadu nokavēšanos; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina vienkāršot šo procedūru un dokumentus, kas jāiesniedz, lai saņemtu finansējumu no EJZF; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina pārskatīt visas shēmas, kas varētu kavēt akvakultūras popularizēšanu, tostarp izmantojot citus ES finanšu instrumentus (piemēram, ERAF), vairāk orientējoties uz subsīdijām; |
| --- | --- |

84.

| 85. | aicina Komisiju turpināt centienus un sniegt papildu palīdzību, kas vajadzīga, lai lietotāji varētu saņemt finansējumu no EJZF; |
| --- | --- |

85.

| 86. | uzsver, ka vairāk ir jāatbalsta ražotāju un starpnozaru organizācijas, lai tās varētu kļūt par TKO pīlāriem; |
| --- | --- |

86.

Saskaņota simbioze ar zivsaimniecību

| 87. | norāda, ka nevajadzētu pastāvēt pretrunām starp zivsaimniecību un akvakultūru un ka abas šīs nozares var būt pilnībā saderīgas un savstarpēji papildinošas, jo īpaši piekrastes reģionos vai salās, kuri ir ļoti atkarīgi no šīm darbībām un kuros nodarbojas ar nerūpniecisko zveju; tāpēc aicina vairāk attīstīt piekrastes akvakultūras iekārtas; |
| --- | --- |

87.

| 88. | uzsver, ka jūras akvakultūra ir savietojama ar piekrastes zveju tālākajos reģionos un papildina to, un aicina Komisiju atbalstīt lauksaimniecību un šķirņu veidošanas paņēmienus tropu vai subtropu teritoriju siltajos ūdeņos; aicina Komisiju uzsvērt sieviešu lomu nerūpnieciskajā piekrastes zvejā un visās ar to saistītajās darbībās; |
| --- | --- |

88.

| 89. | aicina Komisiju vairāk finansējuma piešķirt videi nekaitīgām akvakultūras produktu ražošanas metodēm, piemēram, jūrā izvietotām slēgtām akvakultūras sistēmām (CCS), uz zemes izvietotām recirkulācijas sistēmām (RAS), lai mazinātu akvakultūras negatīvo ietekmi uz dzīvotnēm, savvaļas zivju populācijām un ūdens kvalitāti; |
| --- | --- |

89.

| 90. | atkārtoti pauž viedokli, kas jau izteikts rezolūcijā par Eiropas jūraskraukļu populācijas pārvaldības plāna pieņemšanu, un norāda, ka tā kaitējuma samazināšana, ko akvakultūras uzņēmumiem nodara jūraskraukļi un citi plēsīgie putni, ir būtisks ražošanas izmaksu faktors, kas tādējādi ietekmē šo uzņēmumu izdzīvošanu un konkurētspēju; prasa, lai dalībvalstis piemērotu spēkā esošās atkāpes attiecībā uz gārņiem un jūras kraukļiem un aicina Komisiju pārskatīt ūdriem piešķirto sugas aizsardzības statusu; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina Komisiju, sadarbojoties ar dalībvalstīm, veikt pasākumus, lai krasi samazinātu jūraskraukļu skaitu, izmantojot visas metodes, kas, no vienas puses, nodrošinātu jūraskraukļu populācijas izdzīvošanu, bet, no otras puses, neapdraudētu citas sugas un novērstu kaitējumu attiecīgajām akvakultūras nozarēm; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

92.

---

(1)  OV L 88, 4.4.2011., 1. lpp.

(2)  OV L 221, 8.8.1998., 23. lpp.

(3)  OV L 204, 6.8.2009., 15. lpp.

(4)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

(5)  OV L 250, 18.9.2008., 1. lpp.

(6)  OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.

(7)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

(8)  OV L 354, 28.12.2013., 1. lpp.

(9)  OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.

(10)  OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.

(11)  OV C 21 E, 28.1.2010., 11. lpp.

(12)  OV C 236 E, 12.8.2011., 132. lpp.

(13)  OV C 351 E, 2.12.2011., 119. lpp.

(14)  OV C 99 E, 3.4.2012., 177. lpp.

(15)  OV C 316, 22.9.2017., 64. lpp.

(16)  OV C 76, 28.2.2018., 40. lpp.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0316.

(18)  Eiropas Komisija (2017. gada 29. jūnijs), Eiropas “Viena veselība”rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai, 10. lpp.

(19)  Eiropas “Viena veselība”rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai, 15. lpp.

(20)  Turpat, 12. lpp.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/40

---

P8_TA(2018)0254

Kohēzijas politika un aprites ekonomika

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija rezolūcija par kohēzijas politiku un aprites ekonomiku (2017/2211(INI))

(2020/C 28/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 3. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 4., 11., 174.– 178., 191. un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 3. pantu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 4., 11., 174.– 178., 191. un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21, UNFCCC Pušu konferences 21. sesiju (COP 21) un Pušu konferences 11. sesiju, kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme (CMP 11), kura notika Parīzē (Francijā) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21, UNFCCC Pušu konferences 21. sesiju (COP 21) un Pušu konferences 11. sesiju, kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme (CMP 11), kura notika Parīzē (Francijā) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīguma 7. panta 2. punktu un 11. panta 2. punktu, kuros atzīts, ka klimata pārmaiņām un rīcībai klimata politikas jomā ir vietēji, konkrētai valstij pakārtoti un reģionāli aspekti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīguma 7. panta 2. punktu un 11. panta 2. punktu, kuros atzīts, ka klimata pārmaiņām un rīcībai klimata politikas jomā ir vietēji, konkrētai valstij pakārtoti un reģionāli aspekti,

| — | ņemot vērā jaunos ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 7. mērķi “Nodrošināt visiem piekļuvi pieejamai, uzticamai, ilgtspējīgai un modernai energoapgādei”un 11. mērķi “Padarīt pilsētas un apdzīvotas vietas iekļaujošas, drošas, izturīgas un ilgtspējīgas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jaunos ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 7. mērķi “Nodrošināt visiem piekļuvi pieejamai, uzticamai, ilgtspējīgai un modernai energoapgādei”un 11. mērķi “Padarīt pilsētas un apdzīvotas vietas iekļaujošas, drošas, izturīgas un ilgtspējīgas”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk — Kopīgo noteikumu regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk — Kopīgo noteikumu regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1300/2013 par Kohēzijas fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1300/2013 par Kohēzijas fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006 (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma”(COM(2018)0029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma”(COM(2018)0029),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. janvāra ziņojums “Atkritumu pārvēršanas enerģijā loma aprites ekonomikā”(COM(2017)0034), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. janvāra ziņojums “Atkritumu pārvēršanas enerģijā loma aprites ekonomikā”(COM(2017)0034),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. janvāra ziņojumu par aprites ekonomikas rīcības plāna īstenošanu (COM(2017)0033), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. janvāra ziņojumu par aprites ekonomikas rīcības plāna īstenošanu (COM(2017)0033),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. decembra paziņojumu “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē — maksimāla ESI fondu ieguldījuma izmantošana”(COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. decembra paziņojumu “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē — maksimāla ESI fondu ieguldījuma izmantošana”(COM(2015)0639),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumu “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku”(COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumu “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku”(COM(2015)0614),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. jūlija paziņojumu “Ceļā uz aprites ekonomiku: bezatkritumu saimniekošanas programma Eiropai”(COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. jūlija paziņojumu “Ceļā uz aprites ekonomiku: bezatkritumu saimniekošanas programma Eiropai”(COM(2014)0398),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. jūlija paziņojumu “Zaļās rīcības plāns MVU. Atbalsts MVU, kas ļauj vides problēmas pārvērst par darījumdarbības iespējām”(COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. jūlija paziņojumu “Zaļās rīcības plāns MVU. Atbalsts MVU, kas ļauj vides problēmas pārvērst par darījumdarbības iespējām”(COM(2014)0440),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”(COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”(COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 13. februāra paziņojumu “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika”(COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 13. februāra paziņojumu “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika”(COM(2012)0060),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. jūlija paziņojumu “Progresīvas pilsētas un pašvaldības — Eiropas inovācijas partnerība”(C(2012)4701), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 10. jūlija paziņojumu “Progresīvas pilsētas un pašvaldības — Eiropas inovācijas partnerība”(C(2012)4701),

| — | ņemot vērā Komisijas pasūtīto 2017. gada decembra pētījumu “Vides apsvērumu integrēšana kohēzijas politikas fondos (ERAF, ESF, KF) —rezultāti, attīstība un tendences trijos plānošanas periodos (2000.–2006. g., 2007.–2013. g., 2014.–2020. g.)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pasūtīto 2017. gada decembra pētījumu “Vides apsvērumu integrēšana kohēzijas politikas fondos (ERAF, ESF, KF) —rezultāti, attīstība un tendences trijos plānošanas periodos (2000.–2006. g., 2007.–2013. g., 2014.–2020. g.)”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par ieguldījumiem darbvietās un izaugsmē — maksimāla Eiropas strukturālo un investīciju fondu ieguldījuma izmantošana: ziņojuma novērtēšana saskaņā ar KNR 16. panta 3. punktu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par ieguldījumiem darbvietās un izaugsmē — maksimāla Eiropas strukturālo un investīciju fondu ieguldījuma izmantošana: ziņojuma novērtēšana saskaņā ar KNR 16. panta 3. punktu (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 13. septembra rezolūciju par Eiropas teritoriālo sadarbību — paraugprakse un inovatīvi pasākumi (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 13. septembra rezolūciju par Eiropas teritoriālo sadarbību — paraugprakse un inovatīvi pasākumi (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par inovāciju sinerģiju — Eiropas strukturālie un investīciju fondi, pamatprogramma “Apvārsnis 2020”un citi Eiropas inovāciju fondi un ES programmas (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par inovāciju sinerģiju — Eiropas strukturālie un investīciju fondi, pamatprogramma “Apvārsnis 2020”un citi Eiropas inovāciju fondi un ES programmas (10),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūciju par videi draudzīgas izaugsmes iespējām maziem un vidējiem uzņēmumiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūciju par videi draudzīgas izaugsmes iespējām maziem un vidējiem uzņēmumiem (12),

| — | ņemot vērā 2017. gada 28. marta Viedo salu deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 28. marta Viedo salu deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0184/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0184/2018),

| A. | tā kā vietējās un reģionālās pašvaldības, kas vislabāk pārzina vietējās un reģionālās problēmas un ir svarīgi dalībnieki efektīvā kohēzijas politikas īstenošanā, ir uzņēmušās arī vadošo lomu pārejā uz aprites ekonomiku; tā kā Eiropas daudzlīmeņu pārvaldības modelis, kas pamatojas uz aktīvo un konstruktīvo sadarbību starp dažādiem pārvaldības līmeņiem un ieinteresētajām personām kopā ar adekvātu informāciju un pilsoņu aktīvu līdzdalību, ir īpaši būtisks, lai nodrošinātu šo pāreju; |
| --- | --- |

A.

tā kā vietējās un reģionālās pašvaldības, kas vislabāk pārzina vietējās un reģionālās problēmas un ir svarīgi dalībnieki efektīvā kohēzijas politikas īstenošanā, ir uzņēmušās arī vadošo lomu pārejā uz aprites ekonomiku; tā kā Eiropas daudzlīmeņu pārvaldības modelis, kas pamatojas uz aktīvo un konstruktīvo sadarbību starp dažādiem pārvaldības līmeņiem un ieinteresētajām personām kopā ar adekvātu informāciju un pilsoņu aktīvu līdzdalību, ir īpaši būtisks, lai nodrošinātu šo pāreju;

| B. | tā kā pilsētas aizņem tikai 3 % no pasaules sauszemes platības, bet mājokļi tajās ir vairāk nekā pusei pasaules iedzīvotāju, tās patērē vairāk nekā 75 % pasaules resursu un rada 60–80 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām un tā kā ir sagaidāms, ka līdz 2050. gadam uz pilsētām pārcelsies 70 % pasaules iedzīvotāju; |
| --- | --- |

B.

tā kā pilsētas aizņem tikai 3 % no pasaules sauszemes platības, bet mājokļi tajās ir vairāk nekā pusei pasaules iedzīvotāju, tās patērē vairāk nekā 75 % pasaules resursu un rada 60–80 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām un tā kā ir sagaidāms, ka līdz 2050. gadam uz pilsētām pārcelsies 70 % pasaules iedzīvotāju;

| C. | tā kā pāreja uz izteiktāku aprites ekonomiku ir gan lieliska iespēja, gan sarežģīts uzdevums ES, tās dalībvalstīm un iedzīvotājiem, lai modernizētu Eiropas ekonomiku un attīstītu to ilgtspējas virzienā; tā kā tā jo īpaši ir iespēja visiem Eiropas reģioniem un vietējām pašvaldībām, kas ir vietējām kopienām vistuvākais pārvaldes līmenis; tā kā tā dod iespēju attīstībai un izaugsmei Eiropas reģionos un var palīdzēt tiem veidot ilgtspējīgu modeli, kas nodrošina ekonomikas attīstību, pārveidot pašreizējās nozares, uzlabot to tirdzniecības bilances un rūpniecības konkurētspēju, uzlabojot produktivitāti, kā arī radīt jaunas, kvalitatīvas un labi apmaksātas darbvietas un jaunas vērtību ķēdes; |
| --- | --- |

C.

tā kā pāreja uz izteiktāku aprites ekonomiku ir gan lieliska iespēja, gan sarežģīts uzdevums ES, tās dalībvalstīm un iedzīvotājiem, lai modernizētu Eiropas ekonomiku un attīstītu to ilgtspējas virzienā; tā kā tā jo īpaši ir iespēja visiem Eiropas reģioniem un vietējām pašvaldībām, kas ir vietējām kopienām vistuvākais pārvaldes līmenis; tā kā tā dod iespēju attīstībai un izaugsmei Eiropas reģionos un var palīdzēt tiem veidot ilgtspējīgu modeli, kas nodrošina ekonomikas attīstību, pārveidot pašreizējās nozares, uzlabot to tirdzniecības bilances un rūpniecības konkurētspēju, uzlabojot produktivitāti, kā arī radīt jaunas, kvalitatīvas un labi apmaksātas darbvietas un jaunas vērtību ķēdes;

| D. | tā kā aptuveni 60 % ES atkritumu patlaban netiek pārstrādāti un tā kā varētu tikt radītas lielas priekšrocības izmaksu ziņā un attiecībā uz uzņēmējdarbības iespējām, izpētot un ieviešot jaunus aprites uzņēmējdarbības modeļus, kas sniedz labumu Savienības MVU; |
| --- | --- |

D.

tā kā aptuveni 60 % ES atkritumu patlaban netiek pārstrādāti un tā kā varētu tikt radītas lielas priekšrocības izmaksu ziņā un attiecībā uz uzņēmējdarbības iespējām, izpētot un ieviešot jaunus aprites uzņēmējdarbības modeļus, kas sniedz labumu Savienības MVU;

| E. | tā kā, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus, ir vajadzīga pāreja uz izteiktāku aprites ekonomiku un tā ir būtisks ieguldījums tāda ekonomikas modeļa attīstībai, kura pamatā nav tikai mērķis gūt peļņu vien, bet arī vides aizsardzība; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus, ir vajadzīga pāreja uz izteiktāku aprites ekonomiku un tā ir būtisks ieguldījums tāda ekonomikas modeļa attīstībai, kura pamatā nav tikai mērķis gūt peļņu vien, bet arī vides aizsardzība;

| F. | tā kā kohēzijas politika sniedz ne tikai ieguldījumu iespējas, lai reaģētu uz vietējām un reģionālajām vajadzībām, izmantojot Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESI fondus), bet arī integrē politikas satvaru, lai samazinātu attīstības atšķirības starp Eiropas reģioniem un palīdzētu Eiropas reģioniem risināt to daudzās attīstības problēmas, tostarp atbalstot resursu efektīvu izmantošanu un ilgtspējīgu attīstību, kā arī teritoriālo sadarbību un spēju veidošanu, kā arī piesaistītu un veicinātu privātos ieguldījumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā kohēzijas politika sniedz ne tikai ieguldījumu iespējas, lai reaģētu uz vietējām un reģionālajām vajadzībām, izmantojot Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESI fondus), bet arī integrē politikas satvaru, lai samazinātu attīstības atšķirības starp Eiropas reģioniem un palīdzētu Eiropas reģioniem risināt to daudzās attīstības problēmas, tostarp atbalstot resursu efektīvu izmantošanu un ilgtspējīgu attīstību, kā arī teritoriālo sadarbību un spēju veidošanu, kā arī piesaistītu un veicinātu privātos ieguldījumus;

| G. | tā kā spēkā esošajā kohēzijas politikas tiesiskajā regulējumā pāreja uz aprites ekonomiku nav norādīta kā mērķis un tā kā ilgtspējīga attīstība ir horizontāls princips ESI fondu izmantošanai, kā noteikts Kopīgo noteikumu regulas 8. pantā un vienotajā stratēģiskajā satvarā (I pielikumā), kas ļaus veidot saikni starp esošajiem instrumentiem, lai atbalstītu aprites ekonomikas projektu nostiprināšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā spēkā esošajā kohēzijas politikas tiesiskajā regulējumā pāreja uz aprites ekonomiku nav norādīta kā mērķis un tā kā ilgtspējīga attīstība ir horizontāls princips ESI fondu izmantošanai, kā noteikts Kopīgo noteikumu regulas 8. pantā un vienotajā stratēģiskajā satvarā (I pielikumā), kas ļaus veidot saikni starp esošajiem instrumentiem, lai atbalstītu aprites ekonomikas projektu nostiprināšanu;

| H. | tā kā daudzi tematiskie mērķi, kas noteikti ESI fondiem, lai īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020”gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, kā arī saistītie ex ante nosacījumi attiecas uz aprites ekonomikas mērķiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudzi tematiskie mērķi, kas noteikti ESI fondiem, lai īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020”gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, kā arī saistītie ex ante nosacījumi attiecas uz aprites ekonomikas mērķiem;

| I. | tā kā saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas 6. pantu ESI fondu atbalstītajām darbībām ir jāatbilst piemērojamajiem ES tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem, kas attiecas uz ES tiesību aktu piemērošanu, tostarp jo īpaši vides jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas 6. pantu ESI fondu atbalstītajām darbībām ir jāatbilst piemērojamajiem ES tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem, kas attiecas uz ES tiesību aktu piemērošanu, tostarp jo īpaši vides jomā;

| J. | tā kā aprites ekonomikas mērķis ir samazināt apglabājamo atkritumu apmēru un tā kā legālu un nelegālu izgāztuvju padarīšana par drošām un attīrīšana dalībvalstīm būtu jāuzskata par absolūtu prioritāti; |
| --- | --- |

J.

tā kā aprites ekonomikas mērķis ir samazināt apglabājamo atkritumu apmēru un tā kā legālu un nelegālu izgāztuvju padarīšana par drošām un attīrīšana dalībvalstīm būtu jāuzskata par absolūtu prioritāti;

| K. | tā kā Ķīna ir aizliegusi no 2018. gada 1. janvāra ievest plastmasas atgriezumus un nešķirotus papīra atkritumus un tā kā šis aizliegums radīs Savienībai pārstrādes problēmas, kas būs jārisina reģionālā un vietējā līmenī, |
| --- | --- |

K.

tā kā Ķīna ir aizliegusi no 2018. gada 1. janvāra ievest plastmasas atgriezumus un nešķirotus papīra atkritumus un tā kā šis aizliegums radīs Savienībai pārstrādes problēmas, kas būs jārisina reģionālā un vietējā līmenī,

Kohēzijas politikas loma aprites ekonomikas veicināšanā

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus atbalstīt aprites ekonomiku, izmantojot kohēzijas politiku, jo īpaši, izmantojot informatīvus pasākumus, lai palīdzētu ES dalībvalstīm un reģioniem izlietot kohēzijas politikas līdzekļus aprites ekonomikā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas ziņojumu par aprites ekonomikas rīcības plāna īstenošanu ES atbalsta apmērs, kas 2014.–2020. gadā paredzēts inovācijai, MVU, mazoglekļa ekonomikai un vides aizsardzībai, ir EUR 150 miljardi un daudzas no šīm jomām sekmē aprites ekonomikas izveidi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka sarunu rezultāti par partnerības nolīgumiem un Eiropas Sociālā fonda (ESF) darbības programmām pašreizējā plānošanas periodā liecina par to, ka ESF ir izmantots, lai atbalstītu pasākumus, ar ko ievieš videi nekaitīgākus darba organizēšanas modeļus, un pasākumus zaļajā nozarē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tomēr norāda, ka pašreizējais politikas satvars neļauj izmantot visu kohēzijas politikas ieguldījumu aprites ekonomikā, kā tas ir uzsvērts Komisijas pasūtītajā pētījumā; šajā saistībā norāda uz to, ka finanšu piešķīrumiem izmantoto pašreizējo intervences jomas kategoriju definīcija neietver aprites ekonomiku kā tādu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Komisiju īstenot plānotos aprites ekonomikas pasākumus, ievērojot labu regulatīvo praksi, un uzsver vajadzību uzraudzīt īstenošanas pasākumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver nepieciešamību īstenot Komisijas apņemšanos attiecībā uz aprites ekonomikas uzraudzības regulējumu (13) nolūkā palielināt un novērtēt panākumus, kas ir gūti, Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī ieviešot aprites ekonomiku un vienlaikus samazinot administratīvo slogu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju pieņemt ārkārtas pasākumus, lai attīrītu teritorijas, ko izmanto nelikumīgu un bīstamu atkritumu poligoniem, kas negatīvi ietekmē attiecīgo iedzīvotāju veselību un ekonomisko un sociālo labklājību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver lomu, kāda ir ES Pētniecības un inovācijas pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”un LIFE programmai 2014.–2020. gadam inovatīvu projektu finansēšanā un atkritumu samazināšanas, atkārtotas izmantošanas un pārstrādes projektu atbalstīšanā, kuri ir būtiski attiecībā uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka vairāki reģioni ir izmantojuši savas pārdomātas specializācijas stratēģijas, lai noteiktu prioritātes, kas saistītas ar aprites ekonomiku, un lai savus ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, izmantojot kohēzijas politiku, virzītu uz šo mērķi, īstenojot svarīgu lomu tādu ieguldījumu un infrastruktūras atbalstīšanā, kas atbilst MVU vajadzībām; aicina reģionālās iestādes izmantot šo labo praksi kā kopīgu darbības veidu un ieviest šādas viedas specializācijas stratēģijas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē Eiropas Resursu efektivitātes izcilības centra maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī aprites ekonomikas finansiālā atbalsta platformas izveidi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti pauž savu nostāju, ka aprites ekonomika attiecas ne tikai uz atkritumu apsaimniekošanu, bet arī uz tādām jomām kā zaļā nodarbinātība, atjaunojamā enerģija, resursefektivitāte, bioekonomika, lauksaimniecības un zivsaimniecības politika ar to biorūpniecību, kuru mērķis ir aizstāt fosilo kurināmo, ūdens apsaimniekošana, energoefektivitāte, pārtikas atkritumi, jūras piesārņojums ar atkritumiem, gaisa kvalitātes uzlabošana, pētniecība, attīstība un inovācija saistītajās jomās; tomēr atzīst, ka atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūra ir būtisks elements, lai samazinātu lineārās ražošanas un patēriņa sistēmas, un ka ir nepieciešams atbalstīt jauninājumus ekodizaina jomā, lai samazinātu plastmasas atkritumus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka vispirms risināmā pamatproblēma ir otrreiz izmantojamo materiālu tirgus, jo, ja izejvielas maksā mazāk nekā pārstrādātās, tas nozīmē, ka virzības uz zaļo ekonomiku temps ir ievērojami palēninājies un ka struktūrfondu izmantošana var izrādīties neefektīva apburtā loka dēļ; šajā sakarībā uzskata, ka atsevišķi ad hoc tiesību akti (piemēram, Komisijas gaidāmais priekšlikums par vienreizējas lietošanas plastmasas produktiem) un atbilstošā aplikšana ar nodokļiem ES līmenī kā daļa no pašu resursiem nākamajā daudzgadu finanšu shēmā var izrādīties izšķiroši, lai ieviestu aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka pārstrādātie materiāli atbilst vidēji tikai apmēram 10 % no ES pieprasījuma pēc izejvielām; atzīst, ņemot vērā jaunās tendences pasaules tirgos, jo īpaši Ķīnas neseno plastmasas atgriezumu un nešķirotu papīra atkritumu aizliegumu, jaunās iespējas reģioniem un vietējām kopienām, lai veiktu ieguldījumus pārstrādes infrastruktūrā, radītu jaunas “zaļās”darbvietas un risinātu pašreizējās problēmas, ar kurām saskaras ES; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver to, ka pastāv svarīgi ex ante nosacījumi un to svarīgumu attiecībā uz ESI fondiem, kas jo īpaši ir saistīti mērķi saglabāt un aizsargāt vidi un veicināt resursu efektivitāti; īpaši norāda uz mērķi “veicināt ekonomiski un ekoloģiski ilgtspējīgas investīcijas atkritumu apsaimniekošanas jomā”; tomēr pauž nožēlu par atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas neievērošanu un ilgtermiņa rezultātu ietekmes uz vidi pienācīga novērtējuma trūkumu ESI fondu līdzfinansētos projektos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa ciešāku koordināciju un sadarbību starp reģioniem, MVU un citām publiskām/privātām struktūrām, lai uzsāktu jaunas pārdomātas specializācijas tematiskās platformas, jo īpaši pārtikas, enerģētikas un rūpniecības nozarēs; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, cik svarīgi ir piemērot atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju kā priekšnoteikumu, lai panāktu aprites ekonomiku, kā arī to, ka nepieciešama lielāka pārredzamība piegādes ķēdē, lai produktu un materiālu pastāvēšanas ciklu varētu efektīvi uzraudzīt un atjaunot; turklāt atzīst negatīvo tendenci ESI fondu līdzekļus ieguldīt atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas zemākajos līmeņos, jo īpaši mehāniskajās bioloģiskās apstrādes iekārtās un incinerācijā, jo tas dažos gadījumos rada jaudas pārpalikumu un ilgtermiņa tehnoloģisko norobežošanu, tādējādi apdraudot ES mērķu sasniegšanu pārstrādes jomā; atgādina, ka, mudinot uzņēmēju aprindas ievērot hierarhiju, būtu jārada papildu materiālu resursu plūsma, kā arī piedāvājot potenciālās noieta iespējas to izmantošanai ražošanā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina par ES atkritumus reglamentējošo tiesību aktu pārskatīšanā noteiktajiem jaunajiem mērķiem 2025., 2030. un 2035. gadam un uzsver, ka šo mērķu sasniegšanas nolūkā ir nepieciešama politiska apņemšanās dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī un ekonomiski ieguldījumi; aicina dalībvalstis pilnībā izmantot pieejamos Savienības līdzekļus, atbalstot šādus ieguldījumus, un uzsver, ka tie nodrošinās ievērojamu atdevi, kas izpaudīsies kā ekonomiskā izaugsme un darbvietu radīšana; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka reģionālie projekti ir svarīgi no tādu nešķirotu atkritumu atliku apstrādes viedokļa, kas nav pārstrādājami nolūkā no tiem iegūt ilgtspējīgu otrās paaudzes biodegvielu, pēc tam, kad, ievērojot atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, ir veikta rūpīga šķirošana vai atsevišķa savākšana; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju nodrošināt, lai visas definīcijas, kas ir saistītas ar atkritumiem, atbilstu Atkritumu pamatdirektīvai un lai tiktu darīti pieejami salīdzināmie dati par dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību progresu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver to, cik svarīga ir iniciatīva “Inovatīvas darbības pilsētās”, kuras ietvaros līdz šim ir apstiprināti astoņi novatoriski aprites ekonomikas projekti pilsētu iestādēs saistībā ar ERAF finansējumu, un aicina Komisiju uzraudzīt un izvērtēt šo programmu īstenošanu, lai izstrādātu plašākas aprites ekonomikas politikas nostādnes; |
| --- | --- |

20.

Aprites ekonomika kā ilgtspējīgas reģionālās attīstības virzītājspēks

| 21. | uzsver to, cik nozīmīgs ir partnerattiecību princips, kā arī nozīmīgo lomu, kāda ir visām ieinteresētajām personām, it īpaši reģionālajām un vietējām iestādēm un nevalstiskajam sektoram, tostarp MVU un sociālās ekonomikas uzņēmumiem, izstrādājot partnerības nolīgumus un darbības programmas; prasa patiešām iesaistīt partnerus politikas procesos, radot transversālas partnerības, un ar aprites ekonomiku saistītos mērķus pienācīgi iekļaut plānošanas dokumentos; mudina dalībvalstis izstrādāt savas nacionālās stratēģijas šajā jomā, koordinējot tās ar ES pieeju attiecībā uz aprites ekonomiku; norāda uz vadošo lomu, ko vietējās pašvaldības var uzņemties, lai panāktu aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, cik svarīga ir sabiedriskā un privātā sektora partnerība jaunu produktu un pakalpojumu koncepcijas izstrādē un plānošanā, ņemot vērā aprites ciklu, nolūkā īstenot četrus projekta modeļus, kurus varētu izmantot saskaņā ar aprites ekonomiku: ilgmūžības koncepcijas izstrāde, koncepcijas izstrāde nomai un pakalpojumiem, koncepcijas izstrāde atkārtotai izmantošanai ražošanā, koncepcijas izstrāde materiālu reģenerācija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka ir nepieciešams mainīt un pielāgot pašreizējo stratēģiju un tirgus modeļus, lai papildinātu reģionu pāreju uz ilgtspējīgāku ekonomiku, vienlaikus sekmējot ekonomikas, rūpniecības un vides konkurētspēju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prasa īstenot aprites ekonomiku, ievērojot koordinētas daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principu un nodrošinot pilnīgu pārredzamību, vietējo kopienu iesaistīšanu un plašu sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir nepieciešams veicināt ciešāku sadarbību starp visām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas aprites ekonomikas procesos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka ar aprites ekonomiku saistītie projekti, kas saņēmuši kohēzijas politikas atbalstu, ir devuši lielāku labumu vairāk attīstītajiem reģioniem; atzīst, ka mazāk attīstītajiem reģioniem ir ierobežotākas administratīvās spējas, un tādēļ aicina dalībvalstu iestādes un Komisiju izmantot visas esošās iespējas nodrošināt ekspertu palīdzību un stiprināt spēju šajos reģionos, lai palīdzētu palielināt to centienus un radītu nosacījumus tehnoloģiju lēciena sasniegšanai, īstenojot vairākus projektus, kas atbilst aprites ekonomikas principiem, un attīstot partnerattiecības un ciešāku sadarbību ar ieinteresētajām personām, piemēram, materiālu ekspertiem, ķīmiķiem, ražotājiem un pārstrādātājiem, jo īpaši saistībā ar iniciatīvu “Rūpniecība 2020. gadā aprites ekonomikā ”; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver aplēses, ka, pārejot uz bioloģiskiem izejmateriāliem un bioloģiskām apstrādes metodēm, līdz 2030. gadam varētu ietaupīt līdz pat 2,5 miljardiem tonnu CO2 ekvivalenta gadā, vairākas reizes paplašinot bioloģisko izejmateriālu un jaunu patēriņa produktu tirgus; uzsver, ka dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana ir ārkārtīgi svarīga, vienlaikus pārveidojot resursus bioproduktos, materiālos un degvielas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka bioekonomika ir svarīga, lai panāktu reģionālo un vietējo attīstību, jo tā palielina kohēziju starp reģioniem, pielietojot tās potenciālu radīt darbvietas un izaugsmi lauku apvidos; aicina vairāk izmantot ESI fondus pašreizējo inovāciju īstenošanā, izstrādājot politikas ieinteresēto personu stimulēšanai, vienlaikus veicinot tādu inovāciju, kas palīdz attīstīt no bioloģiskām izejvielām iegūtu, bioloģiski noārdāmu, pārstrādājamu un kompostējamu materiālu ražošanu no ilgtspējīgi pārvaldītiem bioloģiskās barības krājumiem; atgādina, ka bioekonomikas konsekventa īstenošana var arī atrisināt pārtikas izšķiešanas problēmu; aicina uzlabot sadarbību starp valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, izveidojot sistēmas un platformas, kas savieno dažādus dalībniekus no pārtikas ražošanas, transportēšanas, mazumtirdzniecības, patēriņa un atkritumu apsaimniekošanas nozarēm, kā arī citas attiecīgās ieinteresētās personas, tādējādi panākot lielāku sinerģiju, lai izveidotu efektīvus risinājumus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka līdzās vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm, būtu jārada stimuli arī pašiem patērētājiem, kuri būtu pastāvīgi jāinformē, un jāmudina mainīt patērētāja attieksmi attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu un ražošanu, pārstrādi un jautājumiem, kas ir saistīti ar ilgtspējīgiem risinājumiem viņu ikdienas dzīvē; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina nodrošināt vietējām un reģionālām pašvaldībām labāku, vienkāršāku un pārredzamāku pieeju finansējumam, tostarp tādam, kas ir paredzēts to administratīvās kapacitātes stiprināšanai, un panākot lielāku sadarbību ar EIB, Eiropas Investīciju konsultāciju centru, lai varētu palielināt ieguldījumus videi draudzīgās darbvietās, atkritumu apsaimniekošanā, lietpratīgā specializācijā, lauku reģionu attīstībā, tostarp attiecībā uz nepieciešamo infrastruktūru un vidi saudzējošu tehnoloģiju izmantošanu, pārejā no fosilā kurināmā uz atjaunojamiem enerģijas avotiem un vietējās enerģētikas pārkārtošanā, tostarp energoefektivitātē, enerģijas decentralizētā sadalē, inovācijā nepiesārņojošas enerģijas jomā un aprites ekonomikā; atzinīgi vērtē to, ka EIB iepriekšējos piecos gados ir nodrošinājusi aptuveni EUR 2.4 miljardi līdzfinansējuma aprites ekonomikas projektiem, kas paredz atkritumu apsaimniekošanu, ūdens resursu apsaimniekošanu vai pētniecību un izstrādi lauksaimniecībā; uzsver, ka aprites ekonomikas jomā ir svarīgi uzlabot koordināciju ar ESI fondiem un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), tostarp arī nolūkā nodrošināt, ka programmās tiek ietverta reģionālā pieeja un ka tās paredz labāk izmantot reģiona potenciālu attiecībā uz ilgtspējīgiem enerģijas avotiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina dalībvalstis, reģionus un vietējās varas iestādes veicināt un atbalstīt tīklu atkārtotu izmantošanu un remontu, it īpaši tādu, kas darbojas kā sociālās ekonomikas uzņēmumi, nolūkā pagarināt produktu ekspluatācijas laiku ar atkārtotas izmantošanas un remontēšanas starpniecību, atvieglojot šādu tīklu piekļuvi atkritumu vākšanas punktiem un veicinot ESI fondu, ekonomisku instrumentu, pasūtījuma kritēriju vai citu pasākumu šajā jomā izmantošanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka atkārtotas izmantošanas un pārstrādes dzīves cikla ilgtspēja ir atkarīga arī no enerģijas patēriņa transportlīdzekļos; uzsver, ka tas jo īpaši attiecas uz lauku apvidiem, kuros ir jāmēro lielāks attālums no savākšanas vietām līdz pārstrādes punktiem; mudina Komisiju un dalībvalstis un reģionālās pašvaldības savās lauku apvidiem domātajās aprites ekonomikas stratēģijās ņemt vērā dzīves cikla pieeju, lai novērstu negatīvu vispārējo vides un klimata ietekmi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda, ka no 32 darbības programmām, kas tika izskatītas, veicot pētījumu par vides apsvērumu integrēšanu kohēzijas politikas fondos, deviņas attiecas uz aprites ekonomiku un sešas — uz zaļo nodarbinātību; atzinīgi vērtē valstu un reģionālo iestāžu pašreizējos centienus, bet tajā pašā laikā aicina dalībvalstis aprites ekonomiku labāk integrēt savās darbības un reģionālajās programmās, un partnerības nolīgumos; mudina, ka jāpiešķir atbalsts reģioniem, lai nodrošinātu pēc iespējas vienmērīgu pāreju uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka aprites ekonomika tiek pienācīgi iekļauta izglītības programmās un profesionālajā apmācībā, kā arī pārkvalifikācijā kā starpnozaru priekšmets, lai veidotu jaunu domāšanas veidu, kas palīdzētu noteikt jaunus uzņēmējdarbības modeļus un radīt jaunas darbvietas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina valstu un reģionālās iestādes, kas atbild par darbības programmu sagatavošanu, ciešāk integrēt aprites ekonomiku teritoriālās sadarbības programmās, jo īpaši pārrobežu sadarbības programmās, lai īstenotu pārrobežu risinājumus, kas var radīt efektīvākus un lētāk sasniedzamus rezultātus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka ESI fondu turpmāko plānošanu nākamajam plānošanas periodam būtu labāk jākoordinē ar valstu plāniem enerģētikas un klimata jomā laikposmam līdz 2030. gadam, izmantojot līdzīgus rādītājus tiem, kas ietverti regulā par Enerģētikas savienības pārvaldību, ja iespējams; prasa vērienīgu un saskaņotu stratēģiju attiecībā uz dalībvalstīm, lai nodrošinātu atbilstību jau pastāvošajiem obligātajiem mērķiem ES līmenī attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina dalībvalstis izmantot iespēju, lai turpinātu integrēt aprites ekonomiku savu pašreizējo darbības programmu pārskatīšanas posmā; uzskata, ka Komisijai vajadzētu veicināt šo procesu, sniedzot atbalstu dalībvalstīm, lai analizētu pašreizējo situāciju un iespējamās jomas, kurās aprites ekonomika un tās principi varētu tikt piemēroti un iekļauti papildus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka Eiropas teritoriālās sadarbības loma, risinot uzdevumus, kas ir saistīti ar aprites ekonomikas īstenošanu, būtu vēl vairāk jānostiprina; aicina dalībvalstis veicināt pārrobežu sadarbību, jo īpaši, izmantojot Eiropas teritoriālo sadarbību (ETS), lai īstenotu aprites ekonomikas projektus; turklāt uzsver, cik svarīgi ir rast ilgtspējīgus risinājumus, izmantojot pirmspievienošanās nolīgumus ar valstīm, kuras nav dalībvalstis, lai risinātu pašreizējās problēmas, jo īpaši tādās jomās kā gaisa piesārņojums; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver pašreizējo makroreģionālo stratēģiju neizmantoto potenciālu, lai palīdzētu veikt ar aprites ekonomikas īstenošanu saistītos uzdevumus ne tikai dalībvalstīs, bet arī trešās valstīs, kas atrodas tajā pašā ģeogrāfiskajā teritorijā; uzsver, ka šo stratēģiju pamatā vajadzētu būt prioritātēm, kas atbalstītu otrreizējo izejvielu tirgus izveidi Eiropas Savienības vajadzībām; aicina izstrādāt ES sadarbības iniciatīvas ar kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkārtoti pauž savu nostāju par pienācīgas spēju veidošanas un uzturēšanas nozīmi vietējās, reģionālajās un valsts publiskā sektora iestādēs, kas ir ļoti svarīga arī pārejā uz aprites ekonomiku; norāda, ka tehniskajai palīdzībai var būt svarīga loma šajā jomā; atzīst, ka reģionu un pilsētu teritorijām ir svarīga loma līdzdalības veicināšanā, lai īstenotu enerģētikas augšupēju pārkārtošanu, un ka tā ir vispiemērotākais kritērijs, lai pārbaudītu un ieviestu integrētas enerģētikas risinājumus tiešā saistībā ar iedzīvotājiem; uzsver, ka “viedo pilsētu”iniciatīvām var būt liela nozīme aprites ekonomikā, veicinot videi nekaitīgu tehnoloģiju modeļus kā daļu no ilgtspējīgas pilsētu attīstības stratēģijām; uzsver, ka ilgtspējīgas un saskaņā ar aprites principiem funkcionējošas pilsētas ir instruments efektīvas aprites ekonomikas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver zaļā publiskā iepirkuma kā aprites ekonomikas virzītājspēka nozīmi, jo tā aplēstā potenciālā tirgus vērtība saistībā ar publiskiem būvdarbu, preču un pakalpojumu līgumiem ir EUR 1,8 triljoni gadā (14); |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka ir nepieciešams enerģētikas tiesiskais regulējums, kas mudina pilsoņus un enerģijas kopienas piedalīties enerģētikas pārkārtošanā, izmantojot tiesības ražot pašiem un tiesības uz patēriņu, kā arī turpinot atbalstīt sistēmas, kas garantē atjaunojamās enerģijas prioritāru piekļuvi tīklam un prioritāru dispečēšanu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mudina reģionālās un vietējās iestādes turpināt ieguldījumus izglītības programmās, profesionālajā apmācībā un darbaspēka pārkvalificēšanā, kā arī sabiedrības informētības veicināšanas kampaņās par visu darbību ieguvumiem un priekšrocībām, lai ar kohēzijas politikas projektu palīdzību īstenotu aprites ekonomiku, tādējādi palielinot iedzīvotāju līdzdalību un ietekmējot patērētāju uzvedību; šajā sakarībā uzsver ESF potenciālu; uzsver, ka tam ir jāmudina jaunie uzņēmēji vairāk pievērsties aprites ekonomikai, jo īpaši reģionos ar zemu ienākumu līmeni un zemu izaugsmi; uzsver arī to, ka aprites ekonomika ir iespēja lauku teritorijām, lai novērstu iedzīvotāju skaita samazināšanos, dažādotu savu ekonomiku un iegūtu drošību pret riskiem; šajā sakarībā norāda, ka lauku apvidos ir vajadzīgi stimuli pārejai uz ilgtspējīgām vērtību ķēdēm; uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt konkrētu stratēģiju attiecībā uz salu reģioniem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mudina Komisiju veicināt sabiedrības virzītas vietējās attīstības un integrētu teritoriālo ieguldījumu stratēģijas izmantošanu, lai palīdzētu vietējām ieinteresētajām personām apvienot finansējuma plūsmas un plānot vietējās iniciatīvas, kas vērstas uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka 80 % no jūras piesārņojuma ar atkritumiem rodas no sauszemes avotiem; uzsver to, cik svarīgi ir attīrīt zemes un jūras no piesārņojuma, izmantojot vietējos un reģionālos pasākumus, kas nodrošinātu ieguvumu gan videi, gan sabiedrības veselībai; aicina dalībvalstis, reģionus un vietējās iestādes koncentrēt savus centienus, lai novērstu augsnes piesārņojumu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju Eiropas pusgada ietvaros izskatīt jautājumu, kā reģionālais un valsts ieguldījums, kuru līdzfinansē no ESI fondiem ar aprites ekonomiku saistītos projektos, ietekmē valstu budžeta deficītu aprēķināšanu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē priekšlikumu pārskatīt Dzeramā ūdens direktīvu 98/83/EK, tādējādi atvieglojot pāreju uz aprites ekonomiku, jo samazinās to plastmasas atkritumu apjoms, ko rada ūdens pudeles, tiek panākts ievērojams enerģijas ietaupījums un nodrošināta dzeramā ūdens resursu efektīva pārvaldība; |
| --- | --- |

47.

Aprites ekonomika kohēzijas politikā pēc 2020. gada

| 48. | aicina Komisiju nākamajam plānošanas periodam izstrādāt attiecīgu regulāru pārbaužu metodiku, paredzot atbilstošus kritērijus, lai varētu labāk uzraudzīt kohēzijas politikas ieguldījumu aprites ekonomikas īstenošanā nolūkā sniegt precīzāku priekšstatu par vides un sociālekonomiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda, ka ievērojamu atbalstu sniedz arī citas programmas, piemēram, LIFE, COSME un “Apvārsnis 2020”, lai pabeigtu pāreju uz aprites ekonomiku; uzsver, ka ir jāuzlabo sinerģija starp iepriekš minētajiem instrumentiem, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti Komisijas rīcības plānā pārejai uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju saistībā ar jauniem likumdošanas priekšlikumiem attiecībā uz turpmāko kohēzijas politikas regulējumu izstrādāt jaunu ex ante nosacījumu, kas saistīts ar aprites ekonomikas īstenošanu; uzskata, ka aprites ekonomikas stratēģijas būtu jāizstrādā sadarbībā ar valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī ekonomikas un sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju nodrošināt, ka programmā “Apvārsnis 2020”lielāka uzmanība un finansējums tiek atvēlēts inovācijas un pētniecības projektiem tādās jomās kā aprites ekonomika; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, cik svarīgi ir pastiprināt kohēzijas politikas atbalstu ilgtspējīgai pilsētu un laiku apvidu attīstībai, un šajā sakarībā prasa ar aprites ekonomiku saistītajiem mērķiem piešķirt lielāku nozīmi; prasa turpināt novatoriskus pilsētu un lauku apvidu attīstības pasākumus šajā jomā un aicina Komisiju, sagatavojot turpmākos priekšlikumus, maksimāli izmantot 2014.–2020. gada periodā gūto pieredzi; aicina izvēlēties elastīgu, individuālu pieeju pilsētvides attīstības programmas īstenošanā, paredzot stimulus un vadlīnijas, lai pilnībā izmantotu pilsētu potenciālus aprites ekonomikas īstenošanā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju noteikt Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platformu par vietu, kur apmainīties ar labāko praksi, lai pēc iespējas labāk izmantotu kohēzijas politikas resursus pārejai uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver aprites ekonomikas un klimata pārmaiņu mazināšanas savstarpējo atkarību un tāpēc prasa kohēzijas politikā pēc 2020. gada būtiski palielināt ar aprites ekonomiku un klimatu saistītos izdevumus; turklāt uzsver, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) ar klimatu saistītos izdevumus kopumā būtu jāpalielina salīdzinājumā ar pašreizējo DFS; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 303. lpp.

(6)  OV L 347, 20.12.2013., 281. lpp.

(7)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0053.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0321.

(10)  OV C 101, 16.3.2018., 111. lpp.

(11)  OV C 265, 11.8.2017., 65. lpp.

(12)  OV C 353, 27.9.2016., 27. lpp.

(13)  Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojums “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma”(COM(2018)0029).

(14)  “Zaļais iepirkums. Rokasgrāmata par zaļo publisko iepirkumu”, 3. izdevums, Eiropas Komisija, 2016. gads.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/49

---

P8_TA(2018)0257

ES un NATO attiecības

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija rezolūcija par ES un NATO attiecībām (2017/2276(INI))

(2020/C 28/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Lisabonas līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas līgumu,

| — | ņemot vērā Ziemeļatlantijas līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ziemeļatlantijas līgumu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 28. jūnija un 15. decembra un 2017. gada 9. marta, 22. jūnija un 15. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 28. jūnija un 15. decembra un 2017. gada 9. marta, 22. jūnija un 15. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 18. maija un 2016. gada 14. novembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku, 2016. gada 6. decembra secinājumus par ES un NATO sadarbību, 2017. gada 6. marta, 18. maija un 17. jūlija secinājumus par ES globālo stratēģiju, 2017. gada 19. jūnija un 5. decembra secinājumus par to, kā tiek īstenots vienotais priekšlikumu kopums, ko apstiprināja ES un NATO padomes 2016. gada 6. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 18. maija un 2016. gada 14. novembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku, 2016. gada 6. decembra secinājumus par ES un NATO sadarbību, 2017. gada 6. marta, 18. maija un 17. jūlija secinājumus par ES globālo stratēģiju, 2017. gada 19. jūnija un 5. decembra secinājumus par to, kā tiek īstenots vienotais priekšlikumu kopums, ko apstiprināja ES un NATO padomes 2016. gada 6. decembrī,

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP),

| — | ņemot vērā Eiropadomes un Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija kopējo deklarāciju, 2016. gada 6. decembrī ES un NATO padomju apstiprināto 42 priekšlikumu kopumu un 2017. gada 14. jūnija un 5. decembra progresa ziņojumus par šo priekšlikumu īstenošanu, kā arī 2017. gada 5. decembrī abu padomju apstiprināto jauno 32 priekšlikumu kopumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes un Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija kopējo deklarāciju, 2016. gada 6. decembrī ES un NATO padomju apstiprināto 42 priekšlikumu kopumu un 2017. gada 14. jūnija un 5. decembra progresa ziņojumus par šo priekšlikumu īstenošanu, kā arī 2017. gada 5. decembrī abu padomju apstiprināto jauno 32 priekšlikumu kopumu,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes (tostarp aizsardzības) 2017. gada 13. novembra un 2018. gada 6. marta sanāksmju rezultātus, kas konkrēti attiecas uz ES un NATO sadarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes (tostarp aizsardzības) 2017. gada 13. novembra un 2018. gada 6. marta sanāksmju rezultātus, kas konkrēti attiecas uz ES un NATO sadarbību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Aizsardzības rīcības plāns”(COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Aizsardzības rīcības plāns”(COM(2016)0950),

| — | ņemot vērā Komisijas un priekšsēdētāja vietnieces / augstās pārstāves 2017. gada 10. novembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par militārās mobilitātes uzlabošanu Eiropas Savienībā (JOIN(2017)0041) un ar to saistīto rīcības plānu, kas tiks piedāvāts 2018. gada martā (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un priekšsēdētāja vietnieces / augstās pārstāves 2017. gada 10. novembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par militārās mobilitātes uzlabošanu Eiropas Savienībā (JOIN(2017)0041) un ar to saistīto rīcības plānu, kas tiks piedāvāts 2018. gada martā (JOIN(2018)0005),

| — | ņemot vērā aizsardzības tiesību aktu kopumu, ar kuru Komisija iepazīstināja 2017. gada 7. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā aizsardzības tiesību aktu kopumu, ar kuru Komisija iepazīstināja 2017. gada 7. jūnijā,

| — | ņemot vērā NATO ģenerālsekretāra 2017. gada pārskatu, ko publiskoja 2018. gada 15. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO ģenerālsekretāra 2017. gada pārskatu, ko publiskoja 2018. gada 15. martā,

| — | ņemot vērā NATO Parlamentārās asamblejas (NATO PA) 2017. gada 9. oktobra Rezolūciju Nr. 439 par ciešāku NATO un ES sadarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO Parlamentārās asamblejas (NATO PA) 2017. gada 9. oktobra Rezolūciju Nr. 439 par ciešāku NATO un ES sadarbību,

| — | ņemot vērā NATO Parlamentārās asamblejas (NATO PA) 2017. gada 9. oktobra Rezolūciju Nr. 440 par Eiropas aizsardzības rūpniecisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO Parlamentārās asamblejas (NATO PA) 2017. gada 9. oktobra Rezolūciju Nr. 440 par Eiropas aizsardzības rūpniecisko pamatu,

| — | ņemot vērā NATO Parlamentārās asamblejas (NATO PA) Aizsardzības un drošības komitejas 2017. gada 8. oktobra ziņojumu par NATO un ES sadarbību pēc Varšavas, tostarp tā pielikumu, kurā ieguldījumu deva Eiropas Parlaments, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO Parlamentārās asamblejas (NATO PA) Aizsardzības un drošības komitejas 2017. gada 8. oktobra ziņojumu par NATO un ES sadarbību pēc Varšavas, tostarp tā pielikumu, kurā ieguldījumu deva Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES mainīgā globālā vidē — saistītāka, strīdīgāka un sarežģītāka pasaule (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES mainīgā globālā vidē — saistītāka, strīdīgāka un sarežģītāka pasaule (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 23. novembra un 2017. gada 13. decembra rezolūcijas par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KDAP) īstenošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 23. novembra un 2017. gada 13. decembra rezolūcijas par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KDAP) īstenošanu (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. decembra un 2017. gada 13. decembra rezolūcijas par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. decembra un 2017. gada 13. decembra rezolūcijas par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (4),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. marta rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. marta rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0188/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0188/2018),

| A. | tā kā ģeopolitiskās nestabilitātes un straujas stratēģiskās vides degradācijas laikmetā tiek apdraudētas tādas mūsu vērtības kā liberālā demokrātija, multilaterālisms, cilvēktiesības, miers, attīstība un tiesiskums, uz kuru pamata tika veidota ES un transatlantiskā saikne, kā arī uz noteikumiem balstīta starptautiskā sistēma un Eiropas vienotība un kohēzija; |
| --- | --- |

A.

tā kā ģeopolitiskās nestabilitātes un straujas stratēģiskās vides degradācijas laikmetā tiek apdraudētas tādas mūsu vērtības kā liberālā demokrātija, multilaterālisms, cilvēktiesības, miers, attīstība un tiesiskums, uz kuru pamata tika veidota ES un transatlantiskā saikne, kā arī uz noteikumiem balstīta starptautiskā sistēma un Eiropas vienotība un kohēzija;

| B. | tā kā divas Rietumu nozīmīgas organizācijas, proti ES un NATO, gūst panākumus, uzlabojot savu sadarbību, lai novērstu sarežģītas tradicionālas un hibrīda problēmas, riskus un draudus, kurus rada valsts un nevalstiskie dalībnieki galvenokārt no austrumiem un dienvidiem; tā kā Eiropas kaimiņvalstis destabilizējošo krīžu uzkrāšanās rada gan iekšēju, gan ārēju drošības apdraudējumu; tā kā nevienai no šīm organizācijām nav pilnīga instrumentu kopuma, lai pastāvīgi novērstu šos apdraudējumus, un katra no tām varētu labāk risināt šos jautājumus, sadarbībā viena ar otru; tā kā ES un NATO ir būtiska, lai nodrošinātu Eiropas un tās iedzīvotāju drošību; |
| --- | --- |

B.

tā kā divas Rietumu nozīmīgas organizācijas, proti ES un NATO, gūst panākumus, uzlabojot savu sadarbību, lai novērstu sarežģītas tradicionālas un hibrīda problēmas, riskus un draudus, kurus rada valsts un nevalstiskie dalībnieki galvenokārt no austrumiem un dienvidiem; tā kā Eiropas kaimiņvalstis destabilizējošo krīžu uzkrāšanās rada gan iekšēju, gan ārēju drošības apdraudējumu; tā kā nevienai no šīm organizācijām nav pilnīga instrumentu kopuma, lai pastāvīgi novērstu šos apdraudējumus, un katra no tām varētu labāk risināt šos jautājumus, sadarbībā viena ar otru; tā kā ES un NATO ir būtiska, lai nodrošinātu Eiropas un tās iedzīvotāju drošību;

| C. | tā kā ES un NATO sadarbību nevar uzskatīt par pašmērķi, bet gan par līdzekli kopīgo drošības prioritāšu un mērķu sasniegšanai, izmantojot misiju un pieejamo līdzekļu papildināmību; tā kā ES dalībvalstīm un NATO sabiedrotajiem ir vienots spēku kopums; tā kā kopā tās var efektīvi izmantot resursus un efektīvāk mobilizēt plašu esošo instrumentu klāstu, lai reaģētu uz drošības problēmām; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un NATO sadarbību nevar uzskatīt par pašmērķi, bet gan par līdzekli kopīgo drošības prioritāšu un mērķu sasniegšanai, izmantojot misiju un pieejamo līdzekļu papildināmību; tā kā ES dalībvalstīm un NATO sabiedrotajiem ir vienots spēku kopums; tā kā kopā tās var efektīvi izmantot resursus un efektīvāk mobilizēt plašu esošo instrumentu klāstu, lai reaģētu uz drošības problēmām;

| D. | tā kā NATO ir militārā alianse, savukārt ES tāda nav; tā kā ES ir pasaules līmeņa stratēģiska dalībniece un drošības nodrošinātāja, kuras rīcībā ir unikāls un plašs instrumentu un līdzekļu kopums, lai risinātu pašreizējās problēmas ar dažāda veida politikas virzieniem; tā kā saistībā ar ES globālo stratēģiju un atbilstīgi tās mērķiem ES stiprina savu atbildību par savu drošību un aizsardzību un savu partneres lomu starptautiskā miera un drošības nodrošināšanā, kā arī autonomu rīcības spēju, vienlaikus stiprinot ieguldījumu NATO un sekmējot ciešāku sadarbību; |
| --- | --- |

D.

tā kā NATO ir militārā alianse, savukārt ES tāda nav; tā kā ES ir pasaules līmeņa stratēģiska dalībniece un drošības nodrošinātāja, kuras rīcībā ir unikāls un plašs instrumentu un līdzekļu kopums, lai risinātu pašreizējās problēmas ar dažāda veida politikas virzieniem; tā kā saistībā ar ES globālo stratēģiju un atbilstīgi tās mērķiem ES stiprina savu atbildību par savu drošību un aizsardzību un savu partneres lomu starptautiskā miera un drošības nodrošināšanā, kā arī autonomu rīcības spēju, vienlaikus stiprinot ieguldījumu NATO un sekmējot ciešāku sadarbību;

| E. | tā kā NATO ir galvenā atbildība par savu locekļu kolektīvo aizsardzību; tā kā tas ņem vērā pamatnostādnes NATO sabiedrotajiem desmit gadu laikā aizsardzībai atvēlēt 2 % no to IKP, lai saglabātu pienācīgas aizsardzības spējas; tā kā NATO kā galvenais ES drošības partneris joprojām ir būtiska garantija sabiedroto spēku spēju sadarbspējai un iepirkumu centienu konsekvencei; |
| --- | --- |

E.

tā kā NATO ir galvenā atbildība par savu locekļu kolektīvo aizsardzību; tā kā tas ņem vērā pamatnostādnes NATO sabiedrotajiem desmit gadu laikā aizsardzībai atvēlēt 2 % no to IKP, lai saglabātu pienācīgas aizsardzības spējas; tā kā NATO kā galvenais ES drošības partneris joprojām ir būtiska garantija sabiedroto spēku spēju sadarbspējai un iepirkumu centienu konsekvencei;

| F. | tā kā ES un NATO darbībām ir vienai otru jāpapildina drošības jomā, lai labāk risinātu jaunās un iepriekš nepieredzētās un daudzpusīgās drošības problēmas; tā kā abām organizācijām ir ciešāk un efektīvāk jāsadarbojas kopējās jomās; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un NATO darbībām ir vienai otru jāpapildina drošības jomā, lai labāk risinātu jaunās un iepriekš nepieredzētās un daudzpusīgās drošības problēmas; tā kā abām organizācijām ir ciešāk un efektīvāk jāsadarbojas kopējās jomās;

| G. | tā kā es un NATO, kuras abas ir iesaistījušās krīžu pārvaldībā, būtu efektīvākas, ja to rīcība būtu patiesi saskaņota un pilnībā tiktu izmantotas to specializētās zināšanas un resursi; tā kā pēc ES globālās stratēģijas pieņemšanas ES stiprina savu kopējo pieeju, ko tā piemēro ārējo konfliktu un krīžu risināšanai, kā arī lai reaģētu uz apdraudējumiem un problēmām iekšējās un ārējās drošības jomā, izmantojot civilus vai militārus risinājumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā es un NATO, kuras abas ir iesaistījušās krīžu pārvaldībā, būtu efektīvākas, ja to rīcība būtu patiesi saskaņota un pilnībā tiktu izmantotas to specializētās zināšanas un resursi; tā kā pēc ES globālās stratēģijas pieņemšanas ES stiprina savu kopējo pieeju, ko tā piemēro ārējo konfliktu un krīžu risināšanai, kā arī lai reaģētu uz apdraudējumiem un problēmām iekšējās un ārējās drošības jomā, izmantojot civilus vai militārus risinājumus;

| H. | tā kā 2016. gada NATO Varšavas samitā alianse un ES noteica ciešākas sadarbības jomas, lai risinātu kopīgas problēmas austrumos un dienvidos, aptverot hibrīddraudu mazināšanu, izturētspējas palielināšanu, aizsardzības spēju veidošanu, kiberaizsardzību, jūras drošību un mācības; tā kā NATO sabiedroto ārlietu ministri 2016. gada decembrī apstiprināja 42 pasākumus, lai stiprinātu NATO un ES sadarbību, un 2017. gada decembrī tika panākta vienošanās vēl par vairākām turpmākās sadarbības jomām; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2016. gada NATO Varšavas samitā alianse un ES noteica ciešākas sadarbības jomas, lai risinātu kopīgas problēmas austrumos un dienvidos, aptverot hibrīddraudu mazināšanu, izturētspējas palielināšanu, aizsardzības spēju veidošanu, kiberaizsardzību, jūras drošību un mācības; tā kā NATO sabiedroto ārlietu ministri 2016. gada decembrī apstiprināja 42 pasākumus, lai stiprinātu NATO un ES sadarbību, un 2017. gada decembrī tika panākta vienošanās vēl par vairākām turpmākās sadarbības jomām;

| I. | tā kā ir nepieciešama ES un NATO partnerība, lai vērstos pret hibrīddraudiem, tostarp cīnītos pret maldinošu informāciju un nepatiesu informāciju un palielinātu izturētspēju; tā kā ir skaidri jānošķir šo divu institūciju pilnvaras un politikas stratēģijas; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir nepieciešama ES un NATO partnerība, lai vērstos pret hibrīddraudiem, tostarp cīnītos pret maldinošu informāciju un nepatiesu informāciju un palielinātu izturētspēju; tā kā ir skaidri jānošķir šo divu institūciju pilnvaras un politikas stratēģijas;

| J. | tā kā pastiprinās Krievijas darbības; tā kā, kaut gan saglabājas risks vājināt transatlantisko saikni un ES dalībvalstu solidaritāti, ir jāstiprina to kopējā, stratēģiskā pieeja Krievijai; tā kā gan ES, gan arī NATO satrauc Krievijas militārā darbība, kas kļūst uzstājīgāka; tā kā bažas rada arī politiskā manipulēšana un kiberuzbrukumi; tā kā ES ir reaģējusi uz Krievijas iejaukšanos Eiropas iekšējās lietās, kuras rezultātā tika pārkāpti starptautisko tiesību akti un normas; tā kā izturētspēja ir un būs kolektīvās aizsardzības pamatelements; |
| --- | --- |

J.

tā kā pastiprinās Krievijas darbības; tā kā, kaut gan saglabājas risks vājināt transatlantisko saikni un ES dalībvalstu solidaritāti, ir jāstiprina to kopējā, stratēģiskā pieeja Krievijai; tā kā gan ES, gan arī NATO satrauc Krievijas militārā darbība, kas kļūst uzstājīgāka; tā kā bažas rada arī politiskā manipulēšana un kiberuzbrukumi; tā kā ES ir reaģējusi uz Krievijas iejaukšanos Eiropas iekšējās lietās, kuras rezultātā tika pārkāpti starptautisko tiesību akti un normas; tā kā izturētspēja ir un būs kolektīvās aizsardzības pamatelements;

| K. | tā kā dienvidu kaimiņvalstis saskaras ar vēl nepieredzētu nestabilitāti, kas rada stratēģiski nozīmīgu problēmu gan ES dalībvalstīm, gan arī NATO locekļiem, jo īpaši tiem, kuri atrodas tieši pie robežas; |
| --- | --- |

K.

tā kā dienvidu kaimiņvalstis saskaras ar vēl nepieredzētu nestabilitāti, kas rada stratēģiski nozīmīgu problēmu gan ES dalībvalstīm, gan arī NATO locekļiem, jo īpaši tiem, kuri atrodas tieši pie robežas;

| L. | tā kā kiberuzbrukumi kļūst arvien izplatītāki un sarežģītāki; tā kā 2014. gadā NATO kiberaizsardzību noteica par vienu no alianses kolektīvās aizsardzības pamatuzdevumiem un 2016. gadā kibertelpu atzina par funkcionālu telpu līdzās zemei, gaisam un jūrai; tā kā ES un NATO var papildināt viena otras centienus; tā kā ir jāveicina ES sadarbības stiprināšana kiberdrošības jomā un tā kā šajā jomā ir vajadzīga saskaņota visu ES dalībvalstu pieeja; |
| --- | --- |

L.

tā kā kiberuzbrukumi kļūst arvien izplatītāki un sarežģītāki; tā kā 2014. gadā NATO kiberaizsardzību noteica par vienu no alianses kolektīvās aizsardzības pamatuzdevumiem un 2016. gadā kibertelpu atzina par funkcionālu telpu līdzās zemei, gaisam un jūrai; tā kā ES un NATO var papildināt viena otras centienus; tā kā ir jāveicina ES sadarbības stiprināšana kiberdrošības jomā un tā kā šajā jomā ir vajadzīga saskaņota visu ES dalībvalstu pieeja;

| M. | tā kā 2017. gada decembrī NATO un ES nolēma stiprināt sadarbību cīņā pret terorismu, galvenokārt paplašinot informācijas apmaiņu un palielinot valstu izturētspēju; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2017. gada decembrī NATO un ES nolēma stiprināt sadarbību cīņā pret terorismu, galvenokārt paplašinot informācijas apmaiņu un palielinot valstu izturētspēju;

| N. | tā kā gan ES, gan NATO izmanto vienu un to pašu transporta infrastruktūru Eiropā, kas ir ļoti būtisks faktors ātrai militāro spēku izvietošanai, un tā kā militārā mobilitāte nesen tika atzīta par vienu no galvenajām prioritātēm abu organizāciju sadarbībā, |
| --- | --- |

N.

tā kā gan ES, gan NATO izmanto vienu un to pašu transporta infrastruktūru Eiropā, kas ir ļoti būtisks faktors ātrai militāro spēku izvietošanai, un tā kā militārā mobilitāte nesen tika atzīta par vienu no galvenajām prioritātēm abu organizāciju sadarbībā,

| O. | tā kā saskaņā ar “Pew Research Center”jaunāko aptauju rezultātiem sabiedrības atbalsts NATO ir spēcīgs un vairumā NATO dalībvalstu tas arvien palielinās, |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar “Pew Research Center”jaunāko aptauju rezultātiem sabiedrības atbalsts NATO ir spēcīgs un vairumā NATO dalībvalstu tas arvien palielinās,

Stiprāka partnerība

| 1. | pauž pārliecību, ka ES un NATO ir kopīgas vērtības saistībā ar starptautisko mieru un drošību un ka šīs organizācijas saskaras ar līdzīgām stratēģiskām problēmām, un, ņemot vērā to, ka abās organizācijās savstarpēji pārklājas 22 locekļu dalība, tām ir arī konverģējošas drošības un aizsardzības intereses, tostarp savus iedzīvotāju aizsardzība pret jebkādiem draudiem; uzskata, ka stratēģiskā ES un NATO partnerība ir būtiska šo drošības problēmu novēršanai; uzsver, ka ES un NATO sadarbībai ir jābūt papildinošai un jāņem vērā abu pušu īpatnības un loma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka atvērtība un pārredzamība, pilnībā ievērojot lēmumu pieņemšanas autonomiju un abu organizāciju procedūras, kā arī iekļautība un savstarpība, neietekmējot nevienas dalībvalsts drošības un aizsardzības politikas īpašo raksturu, ir svarīgi ES un NATO stratēģiskās partnerības principi; uzsver, ka sadarbība ar ES dalībvalstīm, kuras nav NATO dalībvalstis, kā arī ar NATO dalībvalstīm, kuras nav ES dalībvalstis, ir neatņemama ES un NATO sadarbības daļa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž pārliecību, ka saviem locekļiem NATO kalpo par kolektīvās aizsardzības un atturēšanas stūrakmeni Eiropā; pauž pārliecību, ka stiprāka ES un efektīvāka KDAP, īstenojot daudzus dalībvalstu projektus un ievērojot Līguma par Eiropas Savienību 42. panta 7. punktu, palīdz stiprināt NATO; uzsver, ka ES un NATO sadarbībā ir jāņem vērā arī sešu ES dalībvalstu, kuras nav NATO locekles, kā arī septiņu NATO locekļu, kuras nav ES dalībvalstis, drošības un aizsardzības politika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž stingru pārliecību, ka efektīvai reaģēšanai uz visām drošības problēmām nepieciešams stratēģisks redzējums, vēl lielāka strukturāla pielāgošana un ES un NATO stingrās un maigās varas instrumentu apvienošana; uzsver, ka, ņemot vērā abu organizāciju atšķirības, laiks ir ļoti būtisks elements ES un NATO partnerības stiprināšanā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka, lai gan vajadzētu attīstīt kopēju Eiropas stratēģijas kultūru, būtu pozitīvi, ja tiktu sasniegta kopīga izpratne par draudiem; uzskata, ka Savienībai ir jātiecas stiprināt savu stratēģisko autonomiju; tādēļ mudina ES dalībvalstis sadarbībā ar ES iestādēm rast vienotu izpratni par mainīgo draudu vidi un turpināt tādus centienus kā kopīgu brīfingu sagatavošana, mācības reaģēšanai gadījumos, kad jāveic civilās aizsardzības pasākumi, un kopīgi draudu novērtējumi; atzinīgi vērtē nesenos centienus šajā virzienā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ES iedzīvotāji, kuri apzinās, ka tikai ar valsts reakciju uz terorismu un nedrošību nepietiek, no ES gaida aizsardzību pret šādiem apdraudējumiem, un ka cieša ES un NATO sadarbība ļautu dalībvalstīm būt savstarpēji papildinošākām un efektīvākām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver nepieciešamību stiprināt sadarbību starp ES un NATO misiju un operāciju ietvaros gan stratēģiskajā, gan taktiskajā aspektā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ES un NATO stratēģiskā partnerība ir vienlīdz svarīga gan ES turpmākajai KDAP, gan arī alianses nākotnei, kā arī ES un Apvienotās Karalistes attiecībām pēc Brexit; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka ES un NATO attiecību potenciālu var izmantot vairāk un ka turpmāka partnerības attīstība un padziļināšana nedrīkst aprobežoties tikai ar kopīgu atbildes reakciju uz krīzēm ārpus Eiropas, īpaši tās kaimiņvalstīs, bet tai ir jāattiecas arī uz krīzēm kontinentā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka nepieciešama kopīga rīcība saistībā ar profilaksi, analīzi un agrīno brīdināšanu, efektīvi apmainoties ar informāciju, lai kopīgi apkarotu jaunus apdraudējumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka, īstenojot ES un NATO kopīgo deklarāciju un tai sekojošas īstenošanas darbības, tiek sākts jauns un saturīgs stratēģiskās partnerības posms; atzinīgi vērtē taustāmos rezultātus kopīgās deklarācijas īstenošanā, īpaši attiecībā uz hibrīddraudu apkarošanu, stratēģisko komunikāciju, attiecīgo aizsardzības plānošanas procesu rezultātu saskaņotību un sadarbību jūrniecības jomā; mudina panākt turpmākus sasniegumus un atzinīgi vērtē jauno darbību kopumu, ko pievienoja 2017. gada 5. decembrī, jo īpaši pasākumus saistībā ar terorisma apkarošanu, militāro mobilitāti un sievietēm, mieru un drošību; atzinīgi vērtē pārmaiņas iesaistīšanās kultūrā un netraucētu darbinieku sadarbību katras darbības īstenošanā; atkārto — lai gan procesu pārvalda iestādes, saskaņoto kopīgo mērķu un darbību īstenošanas panākumi ir atkarīgi no visu dalībvalstu pastāvīgas politiskās gribas; šajā ziņā atzinīgi vērtē arī ES dalībvalstu un NATO dalībvalstu iesaistīšanos un uzsver, ka kopīgās deklarācijas veiksmīga īstenošana ir atkarīga no visu dalībvalstu pastāvīgas politiskās gribas; uzskata, ka ir svarīgi stiprināt labāku ES un NATO sadarbību un dialogu un nodrošināt politisko gribu un pietiekamus resursus sadarbības pastāvīgai īstenošanai un turpmākai uzlabošanai; cer uz jaunās ES un NATO deklarācijas pieņemšanu NATO samitā Briselē 2018. gada 11.–12. jūlijā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ņem vērā PV/AP un NATO ģenerālsekretāra regulārus kopīgus informatīvus paziņojumus attiecīgi ES Ārlietu padomē un NATO Ziemeļatlantijas Padomē (NAC) un secīgas regulāras ES Politikas un drošības komitejas un NAC sanāksmes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē ASV atkārtoti apstiprinātās saistības attiecībā uz NATO un Eiropas drošību; atgādina, ka ES un Amerikas Savienotās Valstis ir svarīgas starptautiskās partneres un ka šīs partnerattiecības ir saistītas arī ar NATO; uzsver ES dalībvalstu un ASV divpusējo attiecību vērtību; pauž pārliecību, ka ES un NATO sadarbības stiprināšana pastiprina transatlantiskās saites un ka NATO spēja nodrošināt savu misiju ir saistīta ar transatlantiskajām attiecībām; tāpēc norāda, ka nesenā politiskā attīstība varētu ietekmēt transatlantisko attiecību spēku; norāda, ka ASV, kas parasti veicināja būtiskas norises ES aizsardzībā un pauda gandarījumu par tām, ir jāturpina atbalstīt centieni labāk izprast Eiropas stratēģiskās intereses, tostarp Eiropas aizsardzības spēju veidošana; uzsver, ka ES centieni panākt stratēģisko autonomiju stiprina alianses drošības apstākļus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē NATO klātbūtnes stiprināšanu pie NATO austrumu robežas; atzinīgi vērtē to, ka NATO izvietojusi četras daudzvalstu kaujas grupas Igaunijā, Latvijā, Lietuvā un Polijā, ko vada attiecīgi Apvienotā Karaliste, Kanāda, Vācija un ASV; uzskata, ka būtu jāstiprina ES un NATO sadarbība valstīs pie austrumu un dienvidu robežas, lai nodrošinātu abu organizāciju drošību, un ka nedrīkst pieļaut, ka Krievija, izmantojot hibrīdlīdzekļus vai parastos līdzekļus, iespiežas arī valstīs pie austrumu robežas, un pret to būtu pienācīgi jāvēršas; uzsver, ka būtu jāpapildina pašreizējā infrastruktūra Eiropā, kas galvenokārt ir orientēta rietumu–austrumu virzienā, izveidojot jaunu ziemeļu–dienvidu dimensiju, kas atbilstu militārās mobilitātes prasībām; uzsver, ka centieniem militārās mobilitātes jomā būtu jāveicina KDAP misiju un operāciju īstenošanas efektivitāte, kā arī alianses aizsardzības situācija; uzskata, ka būtu jāuzlabo ceļi, tilti un dzelzceļi, lai nodrošinātu iespēju ātri izvietot militāro personālu un aprīkojumu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi uzlabot NATO klātbūtnes ātras palielināšanas spējas, uzlabojot ES un dalībvalstu infrastruktūru, likvidējot birokrātiskos un infrastruktūras šķēršļus, lai nodrošinātu spēku ātru pārvietošanos, un pārvietojot militāro aprīkojumu un apgādi, kas uzlabo mūsu kolektīvo drošību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē pastāvīgās strukturētās sadarbības (PESCO) uzsākšanu; uzsver tās potenciālu stiprināt Eiropas ieguldījumu NATO; uzskata, ka tā var palielināt sinerģiju un efektivitāti un ka tas ir izšķirošs solis gan ES drošības un aizsardzības spēju, gan NATO sastāvā esošo Eiropas valstu potenciālo rezultātu uzlabošanā, un ir pārliecināts, ka spēcīgāka ES un NATO stiprina viena otru; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka PESCO papildina NATO un ka tai būtu jādarbojas kā dzinulim turpmākā ES un NATO sadarbībā spēju attīstības jomā, jo tās mērķis ir stiprināt ES aizsardzības spējas un kopumā padarīt KDAP efektīvāku un atbilstošāku reaģēšanai uz šā brīža drošības un militārajām problēmām; uzsver, ka ir būtiski nodrošināt pārredzamību un informācijas par PESCO sniegšanu Amerikas Savienotajām Valstīm un citām NATO dalībvalstīm, lai novērstu pārpratumus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka nākamajā ES un NATO kopīgajā deklarācijā būtu jāparedz, ka spējas, ko starptautiskā līmenī attīstījušas ES dalībvalstis, tostarp īstenojot PESCO, un NATO dalībvalstis, ir pieejamas gan ES, gan NATO operācijām; uzsver, ka ES nesen pieņemtie lēmumi (par koordinēto gada pārskatu par aizsardzību (CARD), PESCO un Eiropas Aizsardzības fondu (EAF)) ar mērķi panākt, ka eiropieši uzņemas lielāku atbildību par savu drošību, veicina NATO stiprināšanu, kā arī nodrošina transatlantiskā sloga taisnīgu sadali, vienlaikus paturot prātā mērķi kopā risināt kopīgās drošības problēmas, novēršot nevajadzīgu dublēšanos un attīstot saskaņotas, savstarpēji papildinošas un sadarbspējīgas aizsardzības spējas; uzskata, ka kopīgu standartu, procedūru, apmācību un mācību izveide būtu uzskatāma par nozīmīgu stimulu ES un NATO efektīvākai sadarbībai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka pēc Brexit 80 % no NATO izdevumiem aizsardzības jomā nodrošinās trešās valstis un trīs no četriem bataljoniem austrumos vadīs trešās valstis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mudina ES un NATO organizēt regulāras stratēģiskā līmeņa mācības, kurās piedalītos abu organizāciju augstākā politiskā līmeņa vadības pārstāvji; šajā saistībā atzinīgi vērtē Igaunijā notikušās mācības EU CYBRID 2017, kas bija pirmās ES mācības, kurās piedalījās NATO ģenerālsekretārs; |
| --- | --- |

20.

Galvenās sadarbības jomas

| 21. | norāda, ka drošības draudiem tagad ir hibrīdāks un netradicionālāks raksturs un ka to novēršanai ir nepieciešama starptautiska sadarbība; aicina ES un NATO vēl vairāk attīstīt izturētspēju un izveidot vienotu hibrīddraudu situācijas apzināšanos; mudina ES un NATO koordinēt savus mehānismus reaģēšanai krīzes situācijās, lai nodrošinātu saskaņotu reakciju uz hibrīddraudiem; atzinīgi vērtē to, ka NATO ģenerālsekretārs un PV/AP nesen kopīgi atklāja Helsinkos bāzēto izcilības centru hibrīddraudu jautājumos, un mudina ES dalībvalstis veidot izcilības centrus hibrīddraudu jautājumos, par paraugu ņemot centru Helsinkos; šajā saistībā atzinīgi vērtē atsevišķi rīkotās, taču vienlaikus notikušās mācības PACE17 un CMX17, kuras notika 2017. gadā un kuru laikā ES un NATO personāls pārbaudīja to attiecīgās procedūras, lai paziņotu un izplatītu informāciju imitētu progresējošu hibrīddraudu gadījumā; atzinīgi vērtē rietumu sabiedroto saskaņoto rīcību, reaģējot uz iespējamo Krievijas ķīmisko uzbrukumu Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka gaidāmajā ES un NATO kopīgajā deklarācijā būtu atzinīgi jānovērtē gūtais progress un jāaicina konkrēti īstenot visus priekšlikumus, ko pieņēmušas abas organizācijas; uzskata, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai īstenotu jau uzņemtās daudzās saistības; |
| --- | --- |

22.

| 23. | šajā saistībā uzskata, ka iniciatīvām stiprināt aizsardzības Eiropu ir jārada labums abām organizācijām, tādējādi stiprinot ES dalībvalstu stratēģisko autonomiju un radot spēju īstenot kopīgus militārus intervences pasākumus ticamā veidā; atgādina, ka šīs iniciatīvas papildina NATO iniciatīvas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, ka tiek īstenoti tādi principi kā iekļautība, savstarpīgums un abu organizāciju lēmumu pieņemšanas autonomijas pilnīga ievērošana, kā to paredz Padomes 2017. gada 5. decembra secinājumi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē veiksmīgās krīžu pārvarēšanas mācības, kuras vienlaikus un saskaņoti notika 2017. gadā un nodrošināja lietderīgu paraugprakšu apmaiņas platformu; ar nepacietību gaida iespēju izskatīt gūto pieredzi, kā arī turpināt kopējās ES un NATO apmācības, tostarp ES vadītās apmācības, kas ir paredzētas 2018. gadā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka abu organizāciju pašreizējās slepenās informācijas apmaiņas procedūras joprojām ir apgrūtinošas un neefektīvas; uzskata, ka abām organizācijām ir vienas un tās pašas problēmas un netiešā veidā tās kopīgi saskarsies ar sekām; uzskata, ka veidojot savstarpēju uzticēšanos, jāuzlabo sadarbība slepenās informācijas apmaiņā un izlūkdatu analīzē, kā arī terorisma apkarošanas jomā; uzsver, ka ES ir jāpalielina savas spējas, nodrošinot lielākai daļai ES personāla drošības pielaidi un mērķtiecīgas mācības darbam ar slepenu informāciju, kā arī veicot investīcijas drošās komunikācijās; uzskata, ka, sekmējot savstarpību un principu dalīties ar būtiski informāciju tikai tad, ja tas vajadzīgs, varētu sniegt labumu abu organizāciju misijām un operācijām; uzskata, ka paralēlo un saskaņoto izlūkdatu novērtēšanu varētu izmantot, lai kopīgi efektīvāk apkarotu hibrīddraudus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina ES un NATO uzlabot sadarbību stratēģiskajā komunikācijā, tostarp stiprinot partnerattiecības starp NATO Stratēģiskās komunikācijas izcilības centru un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) Stratēģiskās komunikācijas nodaļu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē jauno ES Hibrīddraudu analīzes vienību un tās mijiedarbību ar NATO Hibrīddraudu analīzes vienību, daloties ar informāciju par situācijas izpratni un potenciālo hibrīddraudu analīzi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž pārliecību, ka kiberdrošības jomā izšķiroša nozīme ir sadarbībai un informācijas apmaiņai un tās kopīgai izmantošanai, un atzīst panākumus, kas gūti šajā jomā; uzsver, ka nepieciešams uzlabot kiberincidentu novēršanu, atklāšanu un reaģēšanu uz tiem; aicina abas organizācijas saskaņot savas uzraudzības darbības un vajadzības gadījumā apmainīties ar kiberdrošības datiem, tādā veidā sekmējot ES un NATO izlūkošanas darbu; mudina ES un NATO uzlabot operatīvo sadarbību un koordināciju un sekmēt sadarbspēju, apmainoties ar paraugpraksi par līdzekļiem, metodēm un procesiem, kas tiek izmantoti saistībā ar kiberuzbrukumiem; uzskata, ka ES un NATO informācijas apmaiņas palielināšana ir prioritāte, lai varētu atklāt visus par kiberuzbrukumiem atbildīgos avotus un īstenotu attiecīgas tiesiskas darbības; uzskata, ka ir svarīgi arī saskaņot apmācības pasākumus un sadarboties pētniecības un tehnoloģiju (R&T) jautājumos kiberjomā; atzinīgi vērtē ES datorapdraudējumu reaģēšanas vienības un NATO datordrošības incidentu reaģēšanas spēju vienošanos; uzskata, ka Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) jaunajās pilnvarās iekļautās jaunās darbības attiecībā uz sadarbību kiberaizsardzības jomā var piesaistīt NATO interesi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt jūrniecības spēju veidošanas centienu papildināmību un novērst nevajadzīgu dublēšanos, lai efektīvāk nodrošinātu jūras satiksmes drošību; atzinīgi vērtē ES un NATO operatīvās sadarbības un koordinācijas uzlabošanos, tostarp informācijas apmaiņu par situācijas izpratni, pamatojoties uz Vidusjūras reģionā un Āfrikas ragā gūto pieredzi, tādējādi meklējot turpmākas iespējas savstarpējam loģistikas atbalstam un abu organizāciju personāla informācijas apmaiņai par operatīvo darbību, tostarp rīcību, kas saistīta ar neatbilstīgu migrāciju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē taktiskās un operatīvās sadarbības uzlabošanu, izmantojot arī tiešu saikni starp NATO sabiedroto Jūras spēku pavēlniecību un Frontex, kā arī starp NATO operāciju “Sea Guardian”un EUNAVFOR MED operāciju SOPHIA, palīdzot ES un tās misijām ierobežot neatbilstīgu migrāciju un apkarot nelikumīgas tirdzniecības tīklus, tostarp nelikumīgu ieroču tirdzniecību; norāda, ka NATO pēc pieprasījuma var sniegt loģistikas atbalstu un citas spējas, piemēram, degvielas uzpildīšanu jūrā un medicīnisko atbalstu; norāda, ka tas attiecināms arī uz veiksmīgo ES un NATO sadarbību, īstenojot operāciju “Ocean Shield”un EUNAVFOR ATALANTA, lai cīnītos pret pirātismu pie Āfrikas raga; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mudina sasniegt vēl lielāku ES un NATO sinerģiju šajā jomā un panākt uzlabojumus, īpaši izlūkošanas, novērošanas un rekognoscēšanas (ISR) centienos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkārto, ka ES iniciatīvām, kuru mērķis ir stiprināt Eiropas drošību un aizsardzību, vajadzētu palīdzēt arī nodrošināt, ka tās ES dalībvalstis, kuras ir NATO locekles, pilda savas NATO saistības; uzskata, ka dalība gan ES, gan arī NATO nedrīkst kaitēt nevienai valstij; tāpat uzsver arī to, ka, ja konkrētas ES dalībvalstis nav NATO locekles, tas nenozīmē, ka tām ir savādāki pienākumi Eiropas aizsardzības savienībā; uzsver, ka ES dalībvalstīm ir jāspēj uzsākt autonomas militāras misijas arī tad, ja NATO nevēlas rīkoties, vai gadījumos, kad piemērotāka ir ES rīcība; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē pastāvīgo NATO locekļu tendenci palielināt aizsardzības finansējumu; mudina visas ES dalībvalstis, kuras ir arī NATO locekles, panākt ievērojamu progresu, lai izdevumiem aizsardzības jomā paredzētu 2 % no IKP un 20 % no šā finansējuma novirzītu būtiska jauna aprīkojuma iegādei; uzskata, ka ES dalībvalstīm, kuras apņēmušās ievērot NATO pamatnostādnes par izdevumiem aizsardzības jomā, būtu jāapsver iespēja konkrētu summu līdz 20 % no pamatnostādnē par iepirkumu noteiktā finansējuma paredzēt pētniecībai un attīstībai, lai nodrošinātu obligāto izdevumu minimumu inovācijām, kas savukārt var veicināt tehnoloģiju pārnesi uz civilo nozari; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina ES un NATO kopīgās Varšavas deklarācijas aicinājumu locekļiem veicināt stabilāku aizsardzības rūpniecību un paplašināt pētniecību aizsardzības jomā; pauž stingru pārliecību, ka ES un NATO dalībvalstīm ir jāsadarbojas un jāmeklē sinerģijas, lai stiprinātu un attīstītu savu tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi, kas ļautu īstenot spēju prioritātes, īpaši izmantojot koordinēto ikgadējo pārskatu par aizsardzību un NATO aizsardzības plānošanas procesu; uzskata, ka abām organizācijām ir svarīgi noteikt par stratēģisku prioritāti efektīvu un līdzsvarotu transatlantisku aizsardzības sadarbību tehnoloģiju un rūpniecības jomā; atbalsta pasākumus, kas paredzēti saskaņā ar EAF, lai atbalstītu kopīgu pētniecību un Eiropas spēju attīstību; uzskata, ka lielākas saistības pētniecības un spēju plānošanas jomā var nodrošināt augstāku efektivitāti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkārto, ka jānodrošina rezultātu un termiņu saskaņotība starp ES koordinēto ikgadējo pārskatu par aizsardzību, Spēju attīstības plānu un attiecīgajiem NATO procesiem, tādiem kā NATO aizsardzības plānošanas process; uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka ES un NATO starptautiskās spēju veidošanas iniciatīvas papildina un pastiprina viena otru; uzsver, ka spējas, ko izmanto KDAP un kas attīstītas PESCO ietvaros, joprojām ir dalībvalstu spējas, un tās šīs spējas var darīt pieejamas citām struktūrām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka ES un NATO ir ciešā sadarbībā jānovērš fiziskie un juridiskie šķēršļi militārā personāla un aktīvu ātrai un straujai kustībai ES teritorijā un ārpus tās, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu netraucētu aprīkojuma un spēku kustību visā Eiropā, īpaši tādas izšķirīgas infrastruktūras kā ceļu, tiltu un dzelzceļa izmantojamību, sevišķi īstenojot rīcības plānu, ko ierosināja AP/PV un Komisija, pamatojoties uz ES dalībvalstu izstrādāto ceļvedi Eiropas Aizsardzības aģentūras darbības ietvaros; mudina ES dalībvalstis ātri rīkoties un izmantot līdz šim sniegtās iespējas; uzsver, ka nepieciešamas saderīgas aizsardzības spējas, kas veicinātu visu ES un NATO militāro spēku izvietošanu un sadarbību; iesaka ES un NATO risināt jautājumu par NATO locekļu, kuras nav ES dalībvalstis, spēku mobilitāti Eiropas teritorijā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka arī turpmāk nepieciešams ES un NATO kopīgs darbs, lai palielinātu abu organizāciju kaimiņvalstu un partnervalstu izturētspēju, aizsardzību un drošību; pauž stingru atbalstu tam, ka palīdzība kaimiņvalstīm un partnervalstīm, lai veidotu to spējas un palielinātu izturētspēju, ietverot terorisma apkarošanu, stratēģisko komunikāciju, kiberaizsardzību, munīcijas glabāšanu un drošības sektora reformas, ir kopējs mērķis, īpaši trijās izmēģinājuma projekta valstīs (Bosnijā un Hercegovinā, Moldovā un Tunisijā); |
| --- | --- |

38.

| 39. | atgādina, ka gan Eiropas Savienības, gan arī NATO interesēs ir risināt drošības jautājumus Rietumbalkānu valstīs un ES kaimiņvalstīs un sadarboties konkrētos reģionos; atzinīgi vērtē ES un NATO centienus sniegt politisku un praktisku atbalstu Rietumbalkānu, Austrumeiropas un Dienvidkaukāza valstīm; iesaka dalībvalstīm turpināt šos centienus, lai nodrošinātu pastāvīgu demokrātisku attīstību un reformu drošības jomā; uzsver, ka ES un NATO un Rietumbalkānu valstu sadarbībai ir ļoti būtiska nozīme, lai novērstu visa kontinenta drošības apdraudējumus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, cik svarīgi ir principi, kas paredzēti Vīnes dokumentā, jo īpaši atvērtības un pārredzamības princips; šajā saistībā atzinīgi vērtē ES un NATO militāro mācību un kopīgo mācību atvērtību starptautiskajiem novērotājiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkārto, ka KDAP un NATO misijās būtiska nozīme ir sievietēm, jo īpaši risinot jautājumus saistībā ar sievietēm un bērniem konfliktu skartajās teritorijās; atzinīgi vērtē to, ka gan ES, gan arī NATO ir atzinušas šo sieviešu būtisko nozīmi; iesaka ES un NATO aktīvi veicināt dzimumu pārstāvību savās struktūrās un operācijās; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka ES jānodrošina ciešas attiecības drošības un aizsardzības jomā ar Apvienoto Karalisti pēc Brexit, atzīstot, ka Apvienotā Karaliste arī turpmāk būs vadošā ieguldītāja Eiropas aizsardzības jomā gan kā NATO locekle, gan arī kā Eiropas valsts, lai gan tā vairs nebūs ES dalībvalsts; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, NATO ģenerālsekretāram, ES aģentūrām drošības un aizsardzības jomās, ES dalībvalstu valdībām un nacionālajiem parlamentiem un NATO Parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  OV C 58, 15.2.2018., 109. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0435.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0440 un P8_TA(2017)0492.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0503 un P8_TA(2017)0493.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0092.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/57

---

P8_TA(2018)0258

Kiberaizsardzība

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija rezolūcija par kiberaizsardzību (2018/2004(INI))

(2020/C 28/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra, 2017. gada 9. marta, 2017. gada 22. jūnija, 2017. gada 20. novembra un 2017. gada 15. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra, 2017. gada 9. marta, 2017. gada 22. jūnija, 2017. gada 20. novembra un 2017. gada 15. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 7. jūnija paziņojumu “Pārdomu dokuments par Eiropas aizsardzības nākotni”(COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 7. jūnija paziņojumu “Pārdomu dokuments par Eiropas aizsardzības nākotni”(COM(2017)0315),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 7. jūnija paziņojumu “Eiropas Aizsardzības fonda izveide”(COM(2017)0295), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 7. jūnija paziņojumu “Eiropas Aizsardzības fonda izveide”(COM(2017)0295),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu “Eiropas Aizsardzības rīcības plāns”(COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu “Eiropas Aizsardzības rīcības plāns”(COM(2016)0950),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 7. februāra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija — atvērta un droša kibertelpa (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 7. februāra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija — atvērta un droša kibertelpa (JOIN(2013)0001),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 13. septembra darba dokumentu “ES 2013. gada kiberdrošības stratēģijas novērtējums”(SWD(2017)0295), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 13. septembra darba dokumentu “ES 2013. gada kiberdrošības stratēģijas novērtējums”(SWD(2017)0295),

| — | ņemot vērā 2014. gada 18. novembra ES kiberaizsardzības politikas satvaru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 18. novembra ES kiberaizsardzības politikas satvaru,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 10. februāra secinājumus par kiberdiplomātiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 10. februāra secinājumus par kiberdiplomātiju,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumus par sistēmu kopīgai ES diplomātiskai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberaktivitātēm (“kiberdiplomātijas instrumentu kopums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumus par sistēmu kopīgai ES diplomātiskai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberaktivitātēm (“kiberdiplomātijas instrumentu kopums”),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 13. septembr kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību”(JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 13. septembr kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību”(JOIN(2017)0450),

| — | ņemot vērā Tallinas otro rokasgrāmatu par starptautisko tiesību piemērošanu kiberoperācijām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tallinas otro rokasgrāmatu par starptautisko tiesību piemērošanu kiberoperācijām (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (2),

| — | ņemot vērā darbu, ko veic Globālā kibertelpas stabilitātes komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbu, ko veic Globālā kibertelpas stabilitātes komisija,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. aprīļa paziņojumu “Eiropas Drošības programma”(COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. aprīļa paziņojumu “Eiropas Drošības programma”(COM(2015)0185),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 6. aprīļa kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai — Eiropas Savienības reakcija”(JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 6. aprīļa kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai — Eiropas Savienības reakcija”(JOIN(2016)0018),

| — | ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (3),

| — | ņemot vērā Eiropadomes un Eiropas Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija kopīgo deklarāciju, kopīgo priekšlikumu kopumu par kopīgās deklarācijas īstenošanu, ko ES un NATO Padomes apstiprināja 2016. gada 6. decembrī un 2017. gada 5. decembrī, un 2017. gada 14. jūnijā un 5. decembrī pieņemtos progresa ziņojumus par to īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes un Eiropas Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija kopīgo deklarāciju, kopīgo priekšlikumu kopumu par kopīgās deklarācijas īstenošanu, ko ES un NATO Padomes apstiprināja 2016. gada 6. decembrī un 2017. gada 5. decembrī, un 2017. gada 14. jūnijā un 5. decembrī pieņemtos progresa ziņojumus par to īstenošanu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kiberdrošību un kiberaizsardzību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kiberdrošību un kiberaizsardzību (4),

| — | ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 13. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ENISA — ES Kiberdrošības aģentūru — un Regulas (ES) Nr. 526/2013 atcelšanu un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju (“Kiberdrošības akts”) (COM(2017)0477), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 13. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ENISA — ES Kiberdrošības aģentūru — un Regulas (ES) Nr. 526/2013 atcelšanu un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju (“Kiberdrošības akts”) (COM(2017)0477),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (6),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0189/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0189/2018),

| A. | tā kā kiberdraudi un kiberuzbrukumi, kā arī hibrīddraudi un hibrīduzbrukumi rada nopietnu apdraudējumu ES, tās dalībvalstu un iedzīvotāju drošībai, aizsardzībai, stabilitātei un konkurētspējai; tā kā kiberaizsardzībai noteikti piemīt gan militārā, gan arī civilā dimensija; |
| --- | --- |

A.

tā kā kiberdraudi un kiberuzbrukumi, kā arī hibrīddraudi un hibrīduzbrukumi rada nopietnu apdraudējumu ES, tās dalībvalstu un iedzīvotāju drošībai, aizsardzībai, stabilitātei un konkurētspējai; tā kā kiberaizsardzībai noteikti piemīt gan militārā, gan arī civilā dimensija;

| B. | tā kā ES un tās dalībvalstis saskaras ar vēl nepieredzētu apdraudējumu, ko rada politiski motivēti valstu sponsorēti kiberuzbrukumi, kā arī kibernoziedzība un terorisms; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un tās dalībvalstis saskaras ar vēl nepieredzētu apdraudējumu, ko rada politiski motivēti valstu sponsorēti kiberuzbrukumi, kā arī kibernoziedzība un terorisms;

| C. | tā kā kibertelpa ir plaši atzīta par piekto militāro spēku darbības telpu, kas nodrošina iespēju attīstīt kiberaizsardzības spējas; tā kā notiek debates par to, vai kibertelpa būtu jāatzīst par piekto karadarbības telpu; |
| --- | --- |

C.

tā kā kibertelpa ir plaši atzīta par piekto militāro spēku darbības telpu, kas nodrošina iespēju attīstīt kiberaizsardzības spējas; tā kā notiek debates par to, vai kibertelpa būtu jāatzīst par piekto karadarbības telpu;

| D. | tā kā savstarpējās aizsardzības klauzula LES 42. panta 7. punktā paredz savstarpēju pienākumu sniegt atbalstu un palīdzību ar visiem valstu rīcībā esošajiem līdzekļiem, ja kāda dalībvalsts kļūst par bruņotas agresijas upuri savā teritorijā; tā kā šī klauzula neskar dažu dalībvalstu drošības un aizsardzības politikas īpašās iezīmes; tā kā LESD 222. pantā iekļautā solidaritātes klauzula papildina savstarpējās aizsardzības klauzulu un paredz, ka ES dalībvalstīm ir pienākums darboties kopīgi, ja kāda dalībvalsts ir cietusi teroristu uzbrukumā vai arī dabas vai cilvēku izraisītā katastrofā; tā kā solidaritātes klauzula ietver gan civilo, gan arī militāro struktūru izmantošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā savstarpējās aizsardzības klauzula LES 42. panta 7. punktā paredz savstarpēju pienākumu sniegt atbalstu un palīdzību ar visiem valstu rīcībā esošajiem līdzekļiem, ja kāda dalībvalsts kļūst par bruņotas agresijas upuri savā teritorijā; tā kā šī klauzula neskar dažu dalībvalstu drošības un aizsardzības politikas īpašās iezīmes; tā kā LESD 222. pantā iekļautā solidaritātes klauzula papildina savstarpējās aizsardzības klauzulu un paredz, ka ES dalībvalstīm ir pienākums darboties kopīgi, ja kāda dalībvalsts ir cietusi teroristu uzbrukumā vai arī dabas vai cilvēku izraisītā katastrofā; tā kā solidaritātes klauzula ietver gan civilo, gan arī militāro struktūru izmantošanu;

| E. | tā kā, neraugoties uz to, ka kiberaizsardzība joprojām ir dalībvalstu pamatkompetence, Eiropas Savienībai ir svarīga nozīme, nodrošinot platformu Eiropas līmeņa sadarbībai, kā arī nodrošinot to, ka šie jaunie centieni jau no paša sākuma tiek rūpīgi koordinēti starptautiskā līmenī un transatlantiskās drošības struktūras satvarā, lai izvairītos no trūkumiem un neefektivitātes, kas ir raksturīga daudzām tradicionālām iniciatīvām aizsardzības jomā; tā kā mums ir jādara vairāk, nevis tikai jāuzlabo sadarbība un koordinēšana; tā kā ir jānodrošina efektīva pretošanās, uzlabojot ES spēju atklāt un atturēt kiberuzbrukumus un aizsargāties pret tiem; tā kā efektīvas kiberdrošības panākšanai Eiropas Savienībā ir nepieciešama kiberaizsardzība un kiberatturēšana, vienlaikus nodrošinot to, lai valstis, kas pret uzbrukumiem sagatavojušās vājāk, nekļūtu par vieglu mērķi kiberuzbrukumiem, un tā kā stabilai kiberaizsardzībai būtu jākļūst par KDAP un Eiropas aizsardzības savienības izveides elementu; tā kā pastāvīgi trūkst augsti kvalificētu kiberaizsardzības speciālistu; tā kā bruņoto spēku aizsardzības pret kiberuzbrukumiem cieša koordinēšana ir nepieciešams elements efektīvas KDAP izveidē; |
| --- | --- |

E.

tā kā, neraugoties uz to, ka kiberaizsardzība joprojām ir dalībvalstu pamatkompetence, Eiropas Savienībai ir svarīga nozīme, nodrošinot platformu Eiropas līmeņa sadarbībai, kā arī nodrošinot to, ka šie jaunie centieni jau no paša sākuma tiek rūpīgi koordinēti starptautiskā līmenī un transatlantiskās drošības struktūras satvarā, lai izvairītos no trūkumiem un neefektivitātes, kas ir raksturīga daudzām tradicionālām iniciatīvām aizsardzības jomā; tā kā mums ir jādara vairāk, nevis tikai jāuzlabo sadarbība un koordinēšana; tā kā ir jānodrošina efektīva pretošanās, uzlabojot ES spēju atklāt un atturēt kiberuzbrukumus un aizsargāties pret tiem; tā kā efektīvas kiberdrošības panākšanai Eiropas Savienībā ir nepieciešama kiberaizsardzība un kiberatturēšana, vienlaikus nodrošinot to, lai valstis, kas pret uzbrukumiem sagatavojušās vājāk, nekļūtu par vieglu mērķi kiberuzbrukumiem, un tā kā stabilai kiberaizsardzībai būtu jākļūst par KDAP un Eiropas aizsardzības savienības izveides elementu; tā kā pastāvīgi trūkst augsti kvalificētu kiberaizsardzības speciālistu; tā kā bruņoto spēku aizsardzības pret kiberuzbrukumiem cieša koordinēšana ir nepieciešams elements efektīvas KDAP izveidē;

| F. | tā kā ES dalībvalstis bieži vien tiek pakļautas kiberuzbrukumiem, ko pret civiliem un militāriem mērķiem izvērš naidīgi un bīstami valsts un nevalstiskie dalībnieki; tā kā pašreizējās neaizsargātības cēlonis galvenokārt ir Eiropas aizsardzības stratēģiju un spēju sadrumstalotība, kas ļauj ārvalstu izlūkošanas aģentūrām atkārtoti izmantot vājās vietas Eiropas drošībai būtisku IT sistēmu un tīklu drošībā; tā kā dalībvalstu valdības bieži vien savlaicīgi neinformē attiecīgās ieinteresētās personas, lai tās varētu novērst vājās vietas savos produktos un pakalpojumos; tā kā šo uzbrukumu dēļ ir steidzami jāpastiprina un jāpilnveido Eiropas ofensīvās un defensīvās spējas civilajā un militārajā līmenī, lai nepieļautu to, ka kiberincidenti rada pārrobežu ietekmi ekonomikas un sociālajā jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES dalībvalstis bieži vien tiek pakļautas kiberuzbrukumiem, ko pret civiliem un militāriem mērķiem izvērš naidīgi un bīstami valsts un nevalstiskie dalībnieki; tā kā pašreizējās neaizsargātības cēlonis galvenokārt ir Eiropas aizsardzības stratēģiju un spēju sadrumstalotība, kas ļauj ārvalstu izlūkošanas aģentūrām atkārtoti izmantot vājās vietas Eiropas drošībai būtisku IT sistēmu un tīklu drošībā; tā kā dalībvalstu valdības bieži vien savlaicīgi neinformē attiecīgās ieinteresētās personas, lai tās varētu novērst vājās vietas savos produktos un pakalpojumos; tā kā šo uzbrukumu dēļ ir steidzami jāpastiprina un jāpilnveido Eiropas ofensīvās un defensīvās spējas civilajā un militārajā līmenī, lai nepieļautu to, ka kiberincidenti rada pārrobežu ietekmi ekonomikas un sociālajā jomā;

| G. | tā kā kibertelpā robeža starp civilajām un militārajām darbībām kļūst arvien neskaidrāka; |
| --- | --- |

G.

tā kā kibertelpā robeža starp civilajām un militārajām darbībām kļūst arvien neskaidrāka;

| H. | tā kā daudzi kiberincidenti notiek tādēļ, ka privātā un publiskā tīkla infrastruktūra nav pietiekami elastīga un noturīga, datubāzes ir vāji aizsargātas vai nodrošinātas un informācijas kritiskajā infrastruktūrā pastāv citi trūkumi; tā kā tikai dažas dalībvalstis uzņemas atbildību par savu tīklu un informācijas sistēmu un saistīto datu aizsardzību, uzskatot to par savu attiecīgo rūpības pienākumu daļu, un tas izskaidro, kāpēc kopumā trūkst ieguldījumu apmācībā un modernās drošības tehnoloģijās un kāpēc nav izstrādātas atbilstīgas pamatnostādnes; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudzi kiberincidenti notiek tādēļ, ka privātā un publiskā tīkla infrastruktūra nav pietiekami elastīga un noturīga, datubāzes ir vāji aizsargātas vai nodrošinātas un informācijas kritiskajā infrastruktūrā pastāv citi trūkumi; tā kā tikai dažas dalībvalstis uzņemas atbildību par savu tīklu un informācijas sistēmu un saistīto datu aizsardzību, uzskatot to par savu attiecīgo rūpības pienākumu daļu, un tas izskaidro, kāpēc kopumā trūkst ieguldījumu apmācībā un modernās drošības tehnoloģijās un kāpēc nav izstrādātas atbilstīgas pamatnostādnes;

| I. | tā kā tiesības uz privātumu un datu aizsardzību ir paredzētas ES Pamattiesību hartā un LESD 16. pantā un tā kā minētās tiesības reglamentē ES Vispārīgā datu aizsardzības regula, kas stājās spēkā 2018. gada 25. maijā; |
| --- | --- |

I.

tā kā tiesības uz privātumu un datu aizsardzību ir paredzētas ES Pamattiesību hartā un LESD 16. pantā un tā kā minētās tiesības reglamentē ES Vispārīgā datu aizsardzības regula, kas stājās spēkā 2018. gada 25. maijā;

| J. | tā kā aktīva un efektīva kiberpolitika ir tāda politika, kas spēj atturēt pretiniekus, kā arī iznīcināt viņu spējas un novērst un mazināt viņu spēju uzbrukt; |
| --- | --- |

J.

tā kā aktīva un efektīva kiberpolitika ir tāda politika, kas spēj atturēt pretiniekus, kā arī iznīcināt viņu spējas un novērst un mazināt viņu spēju uzbrukt;

| K. | tā kā vairāki teroristu grupējumi un organizācijas izmanto kibertelpu kā zemu izmaksu risinājumu, lai vervētu dalībniekus, sekmētu radikalizāciju un izplatītu teroristu propagandu; tā kā teroristu grupējumi, nevalstiskie dalībnieki un starptautiski noziedzīgi tīkli izmanto kiberoperācijas nolūkā anonīmi piesaistīt finansējumu, vākt izlūkošanas datus un izstrādāt kiberieročus, lai īstenotu kiberterorisma kampaņas ar mērķi traucēt un kaitēt kritiskās infrastruktūras darbībai vai iznīcināt to, kā arī veikt uzbrukumus finanšu sistēmām un īstenot citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Eiropas iedzīvotāju drošību; |
| --- | --- |

K.

tā kā vairāki teroristu grupējumi un organizācijas izmanto kibertelpu kā zemu izmaksu risinājumu, lai vervētu dalībniekus, sekmētu radikalizāciju un izplatītu teroristu propagandu; tā kā teroristu grupējumi, nevalstiskie dalībnieki un starptautiski noziedzīgi tīkli izmanto kiberoperācijas nolūkā anonīmi piesaistīt finansējumu, vākt izlūkošanas datus un izstrādāt kiberieročus, lai īstenotu kiberterorisma kampaņas ar mērķi traucēt un kaitēt kritiskās infrastruktūras darbībai vai iznīcināt to, kā arī veikt uzbrukumus finanšu sistēmām un īstenot citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Eiropas iedzīvotāju drošību;

| L. | tā kā kiberatturēšana un Eiropas bruņoto spēku un kritiskās infrastruktūras kiberaizsardzība ir kļuvusi par svarīgu jautājumu debatēs par aizsardzības modernizāciju, Eiropas kopējiem centieniem aizsardzības jomā, bruņoto spēku un to īstenotu operāciju turpmāku attīstību un Eiropas Savienības stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

L.

tā kā kiberatturēšana un Eiropas bruņoto spēku un kritiskās infrastruktūras kiberaizsardzība ir kļuvusi par svarīgu jautājumu debatēs par aizsardzības modernizāciju, Eiropas kopējiem centieniem aizsardzības jomā, bruņoto spēku un to īstenotu operāciju turpmāku attīstību un Eiropas Savienības stratēģisko autonomiju;

| M. | tā kā vairākas dalībvalstis ir ieguldījušas ievērojamus līdzekļus kiberdrošības pavēlniecību izveidē un to nodrošināšanā ar pietiekamu personālu, šādi cenšoties risināt jaunos uzdevumus un uzlabot kibernoturību, taču vēl ir daudz darāmā, jo kļūst arvien grūtāk pretoties kiberuzbrukumiem dalībvalstu līmenī; tā kā atšķiras ofensīvā un defensīvā līmeņa pilnvaras, kas tiek piešķirtas katras dalībvalsts kiberdrošības pavēlniecībai; tā kā valda plašas atšķirības starp citām dalībvalstu kiberaizsardzības struktūrām un bieži vien joprojām vērojama sadrumstalotība; tā kā kiberaizsardzība un kiberatturēšana ir darbības, ko vislabāk var īstenot kopīgiem spēkiem Eiropas līmenī un sadarbībā ar mūsu partneriem un sabiedrotajiem, jo tās darbības jomā nepastāv ne valstu, ne organizāciju noteiktas robežas; tā kā pastāv cieša saikne starp kiberdrošību militārajā un civilajā jomā un tādēļ ir nepieciešams panākt lielāku sinerģiju civilo un militāro speciālistu darbībās; tā kā privātiem uzņēmumiem ir ievērojama pieredze šajā jomā un tie uzdod būtiskus jautājumus par pārvaldību un drošību un par valstu spēju aizsargāt savus iedzīvotājus; |
| --- | --- |

M.

tā kā vairākas dalībvalstis ir ieguldījušas ievērojamus līdzekļus kiberdrošības pavēlniecību izveidē un to nodrošināšanā ar pietiekamu personālu, šādi cenšoties risināt jaunos uzdevumus un uzlabot kibernoturību, taču vēl ir daudz darāmā, jo kļūst arvien grūtāk pretoties kiberuzbrukumiem dalībvalstu līmenī; tā kā atšķiras ofensīvā un defensīvā līmeņa pilnvaras, kas tiek piešķirtas katras dalībvalsts kiberdrošības pavēlniecībai; tā kā valda plašas atšķirības starp citām dalībvalstu kiberaizsardzības struktūrām un bieži vien joprojām vērojama sadrumstalotība; tā kā kiberaizsardzība un kiberatturēšana ir darbības, ko vislabāk var īstenot kopīgiem spēkiem Eiropas līmenī un sadarbībā ar mūsu partneriem un sabiedrotajiem, jo tās darbības jomā nepastāv ne valstu, ne organizāciju noteiktas robežas; tā kā pastāv cieša saikne starp kiberdrošību militārajā un civilajā jomā un tādēļ ir nepieciešams panākt lielāku sinerģiju civilo un militāro speciālistu darbībās; tā kā privātiem uzņēmumiem ir ievērojama pieredze šajā jomā un tie uzdod būtiskus jautājumus par pārvaldību un drošību un par valstu spēju aizsargāt savus iedzīvotājus;

| N. | tā kā, ņemot vērā nespēju savlaicīgi reaģēt uz izmaiņām kiberdrošības jomā, ir steidzami nepieciešams uzlabot ES kiberaizsardzības spējas; tā kā reaģēšanas ātrums un atbilstīga reaģēšanas gatavība ir pamatelementi, ar kuriem šajā jomā tiek panākta drošība; |
| --- | --- |

N.

tā kā, ņemot vērā nespēju savlaicīgi reaģēt uz izmaiņām kiberdrošības jomā, ir steidzami nepieciešams uzlabot ES kiberaizsardzības spējas; tā kā reaģēšanas ātrums un atbilstīga reaģēšanas gatavība ir pamatelementi, ar kuriem šajā jomā tiek panākta drošība;

| O. | tā kā gan pastāvīgā strukturētā sadarbība (PESCO), gan Eiropas Aizsardzības fonds (EAF) ir jaunas iniciatīvas, kurām piemīt nepieciešamās spējas veidot ekosistēmu, kas var piedāvāt iespējas MVU un jaunuzņēmumiem, un veicināt sadarbības projektus kiberaizsardzības jomā, un kuras palīdzēs izstrādāt tiesisko regulējumu un veidot institucionālo satvaru; |
| --- | --- |

O.

tā kā gan pastāvīgā strukturētā sadarbība (PESCO), gan Eiropas Aizsardzības fonds (EAF) ir jaunas iniciatīvas, kurām piemīt nepieciešamās spējas veidot ekosistēmu, kas var piedāvāt iespējas MVU un jaunuzņēmumiem, un veicināt sadarbības projektus kiberaizsardzības jomā, un kuras palīdzēs izstrādāt tiesisko regulējumu un veidot institucionālo satvaru;

| P. | tā kā dalībvalstis, kas ir iesaistījušās PESCO, ir apņēmušās nodrošināt to, ka sadarbība kiberaizsardzības jautājumos, piemēram, informācijas apmaiņa, apmācība un operatīvais atbalsts, turpinās augt; |
| --- | --- |

P.

tā kā dalībvalstis, kas ir iesaistījušās PESCO, ir apņēmušās nodrošināt to, ka sadarbība kiberaizsardzības jautājumos, piemēram, informācijas apmaiņa, apmācība un operatīvais atbalsts, turpinās augt;

| Q. | tā kā no PESCO septiņpadsmit projektiem divi projekti ir īstenoti kiberaizsardzības jomā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā no PESCO septiņpadsmit projektiem divi projekti ir īstenoti kiberaizsardzības jomā;

| R. | tā kā EAF ir jāatbalsta Eiropas aizsardzības nozares konkurētspēja pasaulē un novatoriskums, veicot ieguldījumus digitālajās tehnoloģijās un kibertehnoloģijās, kā arī piedāvājot līdzdalības iespējas MVU un jaunuzņēmumiem, lai sekmētu viedo risinājumu attīstību; |
| --- | --- |

R.

tā kā EAF ir jāatbalsta Eiropas aizsardzības nozares konkurētspēja pasaulē un novatoriskums, veicot ieguldījumus digitālajās tehnoloģijās un kibertehnoloģijās, kā arī piedāvājot līdzdalības iespējas MVU un jaunuzņēmumiem, lai sekmētu viedo risinājumu attīstību;

| S. | tā kā Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA) ir sākusi virkni projektu, lai reaģētu uz dalībvalstu vajadzībām pēc kiberaizsardzības spēju attīstības, tostarp tādus izglītības un apmācības projektus kā “Kiberaizsardzības apmācības un mācību koordinācijas platforma”(CD TEXP), “Kiberaizsardzības apmācības un mācību atbalsta pieprasījuma apkopošana privātajā sektorā”(DePoCyTE) un kiberpoligonu projekts; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA) ir sākusi virkni projektu, lai reaģētu uz dalībvalstu vajadzībām pēc kiberaizsardzības spēju attīstības, tostarp tādus izglītības un apmācības projektus kā “Kiberaizsardzības apmācības un mācību koordinācijas platforma”(CD TEXP), “Kiberaizsardzības apmācības un mācību atbalsta pieprasījuma apkopošana privātajā sektorā”(DePoCyTE) un kiberpoligonu projekts;

| T. | tā kā tiek īstenoti arī citi ES projekti par situācijas apzināšanu, ļaunprogrammatūras atklāšanu un informācijas apmaiņu (Ļaunprogrammatūras informācijas apmaiņas platforma (MISP) un Vairāku dalībnieku sistēma uzlabotai pastāvīgu draudu atklāšanai (MASFAD)); |
| --- | --- |

T.

tā kā tiek īstenoti arī citi ES projekti par situācijas apzināšanu, ļaunprogrammatūras atklāšanu un informācijas apmaiņu (Ļaunprogrammatūras informācijas apmaiņas platforma (MISP) un Vairāku dalībnieku sistēma uzlabotai pastāvīgu draudu atklāšanai (MASFAD));

| U. | tā kā kiberaizsardzības jomā ir būtiski nepieciešama spēju veidošana un apmācība un vajadzība pēc tām turpina pieaugt un tā kā uz šīm vajadzībām visefektīvāk var reaģēt, sadarbojoties ES un NATO līmenī; |
| --- | --- |

U.

tā kā kiberaizsardzības jomā ir būtiski nepieciešama spēju veidošana un apmācība un vajadzība pēc tām turpina pieaugt un tā kā uz šīm vajadzībām visefektīvāk var reaģēt, sadarbojoties ES un NATO līmenī;

| V. | tā kā KDAP misijas un operācijas tāpat kā visas mūsdienu organizatoriskās struktūras ir lielā mērā atkarīgas no funkcionējošām IT sistēmām; tā kā kiberdraudi KDAP misijām un operācijām var pastāvēt dažādos līmeņos — no taktiskā līmeņa (KDAP misijas un operācijas) un operatīvā līmeņa (ES tīkli) līdz plašākas globālās IT infrastruktūras līmenim; |
| --- | --- |

V.

tā kā KDAP misijas un operācijas tāpat kā visas mūsdienu organizatoriskās struktūras ir lielā mērā atkarīgas no funkcionējošām IT sistēmām; tā kā kiberdraudi KDAP misijām un operācijām var pastāvēt dažādos līmeņos — no taktiskā līmeņa (KDAP misijas un operācijas) un operatīvā līmeņa (ES tīkli) līdz plašākas globālās IT infrastruktūras līmenim;

| W. | tā kā vadības un kontroles sistēmas, informācijas apmaiņa un loģistika ir balstīta uz klasificētām un neklasificētām IT infrastruktūrām, jo īpaši taktiskā un operatīvā līmenī; tā kā šīs sistēmas ir pievilcīgs mērķis ļaunprātīgām personām, kas cenšas rast veidus, kā uzbrukt misijām; tā kā kiberuzbrukumi var būtiski ietekmēt ES infrastruktūru; tā kā kiberuzbrukumiem, jo īpaši tiem, kas vērsti pret ES energoinfrastruktūru, būtu smagas sekas un tādēļ pret tiem ir jāaizsargājas; |
| --- | --- |

W.

tā kā vadības un kontroles sistēmas, informācijas apmaiņa un loģistika ir balstīta uz klasificētām un neklasificētām IT infrastruktūrām, jo īpaši taktiskā un operatīvā līmenī; tā kā šīs sistēmas ir pievilcīgs mērķis ļaunprātīgām personām, kas cenšas rast veidus, kā uzbrukt misijām; tā kā kiberuzbrukumi var būtiski ietekmēt ES infrastruktūru; tā kā kiberuzbrukumiem, jo īpaši tiem, kas vērsti pret ES energoinfrastruktūru, būtu smagas sekas un tādēļ pret tiem ir jāaizsargājas;

| X. | tā kā valda izpratne par to, ka kiberaizsardzība būtu jāņem vērā visos KDAP misiju un operāciju plānošanas procesa posmos, ka tā ir pastāvīgi jāuzrauga un ka ir jānodrošina pienācīgu spēju pieejamība, lai to pilnībā integrētu misiju plānošanā un pastāvīgi sniegtu svarīgu nepieciešamo atbalstu; |
| --- | --- |

X.

tā kā valda izpratne par to, ka kiberaizsardzība būtu jāņem vērā visos KDAP misiju un operāciju plānošanas procesa posmos, ka tā ir pastāvīgi jāuzrauga un ka ir jānodrošina pienācīgu spēju pieejamība, lai to pilnībā integrētu misiju plānošanā un pastāvīgi sniegtu svarīgu nepieciešamo atbalstu;

| Y. | tā kā Eiropas Drošības un aizsardzības koledžas (EDAK) tīkls ir vienīgā struktūra, kas Eiropā nodrošina apmācību KDAP struktūrām, misijām un operācijām; tā kā saskaņā ar pašreizējiem plāniem tās loma ar kiberdrošību saistītu Eiropas mācību spēju apkopošanā būtu ievērojami jāpalielina; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Eiropas Drošības un aizsardzības koledžas (EDAK) tīkls ir vienīgā struktūra, kas Eiropā nodrošina apmācību KDAP struktūrām, misijām un operācijām; tā kā saskaņā ar pašreizējiem plāniem tās loma ar kiberdrošību saistītu Eiropas mācību spēju apkopošanā būtu ievērojami jāpalielina;

| Z. | tā kā 2016. gada NATO samita laikā pieņemtajā Varšavas deklarācijā kibertelpa tika atzīta par darbības telpu, kurā NATO sevi jāaizsargā tikpat efektīvi kā gaisā, uz sauszemes un jūrā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā 2016. gada NATO samita laikā pieņemtajā Varšavas deklarācijā kibertelpa tika atzīta par darbības telpu, kurā NATO sevi jāaizsargā tikpat efektīvi kā gaisā, uz sauszemes un jūrā;

| AA. | tā kā ES un NATO ir veicinājušas dalībvalstu kiberaizsardzības spēju uzlabošanu, īstenojot pētniecības projektus divējāda lietojuma jomā, kurus koordinē Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA) un NATO, un ar Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) atbalstu uzlabojot dalībvalstu kibernoturību; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ES un NATO ir veicinājušas dalībvalstu kiberaizsardzības spēju uzlabošanu, īstenojot pētniecības projektus divējāda lietojuma jomā, kurus koordinē Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA) un NATO, un ar Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) atbalstu uzlabojot dalībvalstu kibernoturību;

| AB. | tā kā 2014. gadā NATO iekļāva kiberdrošības operācijas savā kolektīvajā aizsardzībā, bet 2016. gadā atzina kibertelpu par vienu no darbības jomām līdztekus darbībai uz sauszemes, gaisā un jūrā; tā kā ES un NATO ir partneres, kas, veidojot kibernoturību un kiberaizsardzības spējas, viena otru papildina; tā kā kiberdrošība un kiberaizsardzība jau ir viens no abu organizāciju sadarbības spēcīgākajiem pīlāriem un nozīmīga joma, kurā abām organizācijām ir unikālas spējas; tā kā ES un NATO 2016. gada 8. jūlija kopīgajā deklarācijā abas vienojās par plašu sadarbības programmu; tā kā četri no 42 priekšlikumiem attiecībā uz ciešāku sadarbību ir saistīti ar kiberdrošību un kiberaizsardzību, savukārt citi priekšlikumi attiecas uz hibrīddraudu novēršanu plašākā nozīmē; tā kā šos priekšlikumus papildina vēl viens priekšlikums attiecībā uz kiberdrošību un kiberaizsardzību, kas tika iesniegts 2017. gada 5. decembrī; |
| --- | --- |

AB.

tā kā 2014. gadā NATO iekļāva kiberdrošības operācijas savā kolektīvajā aizsardzībā, bet 2016. gadā atzina kibertelpu par vienu no darbības jomām līdztekus darbībai uz sauszemes, gaisā un jūrā; tā kā ES un NATO ir partneres, kas, veidojot kibernoturību un kiberaizsardzības spējas, viena otru papildina; tā kā kiberdrošība un kiberaizsardzība jau ir viens no abu organizāciju sadarbības spēcīgākajiem pīlāriem un nozīmīga joma, kurā abām organizācijām ir unikālas spējas; tā kā ES un NATO 2016. gada 8. jūlija kopīgajā deklarācijā abas vienojās par plašu sadarbības programmu; tā kā četri no 42 priekšlikumiem attiecībā uz ciešāku sadarbību ir saistīti ar kiberdrošību un kiberaizsardzību, savukārt citi priekšlikumi attiecas uz hibrīddraudu novēršanu plašākā nozīmē; tā kā šos priekšlikumus papildina vēl viens priekšlikums attiecībā uz kiberdrošību un kiberaizsardzību, kas tika iesniegts 2017. gada 5. decembrī;

| AC. | tā kā ANO valdības ekspertu grupa informācijas drošības jautājumos (UNGGE) ir beigusi pēdējo apspriežu kārtu; tā kā, kaut arī tai 2017. gadā neizdevās pieņemt saskaņotu ziņojumu, joprojām ir spēkā 2015. un 2013. gada ziņojumi, cita starpā atzinums par to, ka miera un stabilitātes uzturēšanai un atklātas, drošas, mierīgas un pieejamas IKT vides veicināšanai ir piemērojamas un ir svarīgas starptautiskās tiesības un jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūti; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ANO valdības ekspertu grupa informācijas drošības jautājumos (UNGGE) ir beigusi pēdējo apspriežu kārtu; tā kā, kaut arī tai 2017. gadā neizdevās pieņemt saskaņotu ziņojumu, joprojām ir spēkā 2015. un 2013. gada ziņojumi, cita starpā atzinums par to, ka miera un stabilitātes uzturēšanai un atklātas, drošas, mierīgas un pieejamas IKT vides veicināšanai ir piemērojamas un ir svarīgas starptautiskās tiesības un jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūti;

| AD. | tā kā nesen izveidotā sistēma kopīgai ES diplomātiskai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberaktivitātēm jeb kiberdiplomātijas instrumentu kopums, kura mērķis ir pilnveidot ES un dalībvalstu spējas, lai ietekmētu potenciālo agresoru rīcību, paredz KĀDP satvarā izmantot samērīgus pasākumus, tostarp ierobežojošus pasākumus; |
| --- | --- |

AD.

tā kā nesen izveidotā sistēma kopīgai ES diplomātiskai reakcijai uz ļaunprātīgām kiberaktivitātēm jeb kiberdiplomātijas instrumentu kopums, kura mērķis ir pilnveidot ES un dalībvalstu spējas, lai ietekmētu potenciālo agresoru rīcību, paredz KĀDP satvarā izmantot samērīgus pasākumus, tostarp ierobežojošus pasākumus;

| AE. | tā kā dažādas valstis, tostarp Krievija, Ķīna un Ziemeļkoreja, un nevalstiski dalībnieki, tostarp organizētās noziedzības grupējumi, kurus iedvesmo, algo vai sponsorē valstis, drošības aģentūras vai privātuzņēmumi, cenšoties sasniegt politiskus, ekonomiskus vai drošības mērķus, ir iesaistījušies ļaunprātīgās kiberdarbībās, kurās ietilpst uzbrukumi kritiskajai infrastruktūrai, kiberspiegošana un ES iedzīvotāju masveida novērošana, dezinformācijas kampaņu atbalstīšana un ļaunprogrammatūras (Wannacry, NotPetya u. c.) izplatīšana, interneta pieejamības un IT sistēmu darbības ierobežošana; tā kā šādas darbības tiek veiktas, neņemot vērā un pārkāpjot starptautiskās tiesības, cilvēktiesības un ES pamattiesības un apdraudot drošību, sabiedrisko kārtību un ES stratēģisko autonomiju, un tādēļ uz to būtu jāreaģē kopīgi ES līmenī, piemēram, izmantojot ES kopīgas diplomātiskās reakcijas satvaru, tostarp ES kiberdiplomātijas instrumentu kopumā paredzētos ierobežojošos pasākumus, piemēram, ja iesaistīti privāti uzņēmumi — naudas sodus un ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi iekšējam tirgum; |
| --- | --- |

AE.

tā kā dažādas valstis, tostarp Krievija, Ķīna un Ziemeļkoreja, un nevalstiski dalībnieki, tostarp organizētās noziedzības grupējumi, kurus iedvesmo, algo vai sponsorē valstis, drošības aģentūras vai privātuzņēmumi, cenšoties sasniegt politiskus, ekonomiskus vai drošības mērķus, ir iesaistījušies ļaunprātīgās kiberdarbībās, kurās ietilpst uzbrukumi kritiskajai infrastruktūrai, kiberspiegošana un ES iedzīvotāju masveida novērošana, dezinformācijas kampaņu atbalstīšana un ļaunprogrammatūras (Wannacry, NotPetya u. c.) izplatīšana, interneta pieejamības un IT sistēmu darbības ierobežošana; tā kā šādas darbības tiek veiktas, neņemot vērā un pārkāpjot starptautiskās tiesības, cilvēktiesības un ES pamattiesības un apdraudot drošību, sabiedrisko kārtību un ES stratēģisko autonomiju, un tādēļ uz to būtu jāreaģē kopīgi ES līmenī, piemēram, izmantojot ES kopīgas diplomātiskās reakcijas satvaru, tostarp ES kiberdiplomātijas instrumentu kopumā paredzētos ierobežojošos pasākumus, piemēram, ja iesaistīti privāti uzņēmumi — naudas sodus un ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi iekšējam tirgum;

| AF. | tā kā šādi plaša mēroga uzbrukumi IKT infrastruktūrai līdz šim ir veikti vairākas reizes, tostarp pret Igauniju 2007. gadā, Gruziju 2008. gadā un patlaban gandrīz katru dienu tiek vērsti pret Ukrainu; tā kā ofensīvas kiberspējas arī pret ES un NATO dalībvalstīm tiek izmantotas vēl nepieredzētā apmērā; |
| --- | --- |

AF.

tā kā šādi plaša mēroga uzbrukumi IKT infrastruktūrai līdz šim ir veikti vairākas reizes, tostarp pret Igauniju 2007. gadā, Gruziju 2008. gadā un patlaban gandrīz katru dienu tiek vērsti pret Ukrainu; tā kā ofensīvas kiberspējas arī pret ES un NATO dalībvalstīm tiek izmantotas vēl nepieredzētā apmērā;

| AG. | tā kā kiberdrošības tehnoloģijas, kas ir izmantojamas gan militārajā, gan civilajā jomā, ir divējāda lietojuma tehnoloģijas, kas sniedz daudz iespēju veidot civilo un militāro dalībnieku darbības sinerģiju vairākās jomās, piemēram, saistībā ar šifrēšanu un drošības un ievainojamības pārvaldības rīkiem, kā arī saistībā ar ielaušanās atklāšanas un novēršanas sistēmām; |
| --- | --- |

AG.

tā kā kiberdrošības tehnoloģijas, kas ir izmantojamas gan militārajā, gan civilajā jomā, ir divējāda lietojuma tehnoloģijas, kas sniedz daudz iespēju veidot civilo un militāro dalībnieku darbības sinerģiju vairākās jomās, piemēram, saistībā ar šifrēšanu un drošības un ievainojamības pārvaldības rīkiem, kā arī saistībā ar ielaušanās atklāšanas un novēršanas sistēmām;

| AH. | tā kā kibertehnoloģiju attīstība turpmākajos gados ietekmēs tādas jaunas jomas kā mākslīgais intelekts, lietu internets, robotika un mobilās ierīces, un visas šīs jomas var arī ietekmēt aizsardzības nozari; |
| --- | --- |

AH.

tā kā kibertehnoloģiju attīstība turpmākajos gados ietekmēs tādas jaunas jomas kā mākslīgais intelekts, lietu internets, robotika un mobilās ierīces, un visas šīs jomas var arī ietekmēt aizsardzības nozari;

| AI. | tā kā vairāku valstu izveidotās pavēlniecības kiberaizsardzības jomā var sniegt būtisku devumu svarīgu civilo infrastruktūru aizsardzībā un tā kā ar kiberaizsardzību saistītās zināšanas nereti ir tikpat noderīgas arī civilajā jomā, |
| --- | --- |

AI.

tā kā vairāku valstu izveidotās pavēlniecības kiberaizsardzības jomā var sniegt būtisku devumu svarīgu civilo infrastruktūru aizsardzībā un tā kā ar kiberaizsardzību saistītās zināšanas nereti ir tikpat noderīgas arī civilajā jomā,

Kiberaizsardzības un kiberatturēšanas spēju attīstība

| 1. | uzsver, ka kopīgai kiberaizsardzības politikai un ievērojamām kiberaizsardzības spējām vajadzētu būt vienam no pamatelementiem Eiropas aizsardzības savienības izveidē; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu saistībā ar kiberdrošības tiesību aktu kopumu, ar kuru tiktu uzlabota ES kibernoturība, kiberatturēšanas spēja un kiberaizsardzība; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka kiberaizsardzība ietekmē gan militāro, gan civilo jomu un tas nozīmē, ka ir vajadzīga integrēta politikas pieeja un militāro un civilo ieinteresēto personu cieša sadarbība; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa saskaņoti attīstīt kiberspējas visās ES iestādēs un struktūrās, kā arī dalībvalstīs, un nodrošināt vajadzīgos politiskos un praktiskos risinājumus, lai pārvarētu atlikušos politiskos, regulatīvos un organizatoriskos šķēršļus sadarbībai kiberaizsardzības jomā; uzskata, ka izšķiroša nozīme ir attiecīgo publiskā sektora ieinteresēto personu regulārai un efektīvai informācijas apmaiņai un sadarbībai kiberaizsardzības jomā ES un dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | stingri uzsver, ka jaunizveidojamās Eiropas aizsardzības savienības satvarā jau no paša sākuma galvenā uzmanība būtu jāpievērš dalībvalstu kiberaizsardzības spējām un tās būtu pēc iespējas jāintegrē, lai nodrošinātu maksimālu efektivitāti; tādēļ mudina dalībvalstis cieši sadarboties savu kiberdrošības nozaru izveidē, izmantojot skaidras vadlīnijas un tādējādi sniedzot ieguldījumu procesā, ko koordinē Eiropas Komisija un EAA, lai labāk integrētu kiberaizsardzības struktūras dalībvalstīs, steidzami īstenotu iespējamos īstermiņa pasākumus un sekmētu specializēto zināšanu apmaiņu; uzskata, ka būtu jāizveido Eiropas kritiskās informācijas un infrastruktūras drošības tīkls; atzīst, ka spēcīgas attiecināšanas spējas ir nozīmīgs efektīvas kiberaizsardzības un kiberatturēšanas elements un ka efektīvas novēršanas nolūkā būtu nepieciešams veidot pamatīgu turpmāku tehnoloģisko zināšanu bāzi; mudina dalībvalstis palielināt finanšu un personāla resursus, jo īpaši datorkriminālistikas ekspertu skaitu, lai uzlabotu kiberuzbrukumu attiecināmību; uzsver, ka šāda sadarbība būtu jāīsteno arī, pastiprinot ENISA darbību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pieņem zināšanai to, ka daudzas dalībvalstis uzskata savas kiberaizsardzības spējas par valsts drošības stratēģijas pamatu un būtisku valsts suverenitātes daļu; tomēr uzsver, ka kibertelpas neierobežotības dēļ vienai atsevišķai dalībvalstij nav pa spēkam sasniegt tādu mērogu un zināšanu apmēru, kas vajadzīgs, lai izveidotu patiesi visaptverošus un efektīvus spēkus, ar kuriem tiek nodrošināta ES stratēģiskā autonomija kibertelpā, un tādēļ šis jautājums jārisina, visām dalībvalstīm pastiprināti un koordinēti reaģējot ES līmenī; šajā sakarībā norāda, ka ES un tās dalībvalstīm nav daudz laika šādu spēku izveidei un ka tām jārīkojas nekavējoties; ņem vērā, ka tādas ES iniciatīvas kā digitālais vienotais tirgus rada ES labas iespējas uzņemties vadošo lomu Eiropas kiberaizsardzības stratēģiju izveidē; atgādina, ka, attīstot kiberaizsardzību Eiropas līmenī, ir jāuzlabo Savienības pašaizsardzības spējas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ierosinājumu piešķirt pastāvīgas pilnvaras ENISA un stiprināt tās nozīmi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | šajā sakarībā mudina dalībvalstis pēc iespējas labāk izmantot PESCO un EAF nodrošināto satvaru, lai ierosinātu sadarbības projektus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē ES un tās dalībvalstu veikto smago darbu kiberaizsardzības jomā; īpaši ņem vērā EAA projektus par kiberpoligoniem, kiberaizsardzības stratēģiskās pētniecības programmu un štābiem paredzētu, izvēršamu kibersituācijas apzināšanās komplektu izstrādi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē divus kiberaizsardzības projektus, kas tiks uzsākti PESCO satvarā, proti ar kiberdraudiem un kiberincidentiem saistītas reaģēšanas informācijas apmaiņas platformu un kiberdraudu gadījumā īstenotas ātrās reaģēšanas vienību izveidi un savstarpējās palīdzības sniegšanu kiberdrošības jomā; uzsver, ka šie divi projekti ir vērsti uz aizsargājošu kiberpolitiku, kuras pamatā ir apmaiņa ar informāciju par kiberdraudiem, izmantojot dalībvalstu platformu un izveidojot kiberdraudu ātrās reaģēšanas vienību tīklu, kas radīs dalībvalstīm iespēju sniegt savstarpēju palīdzību, lai nodrošinātu augstāku kibernoturības līmeni un kopīgi atklātu, atpazītu un mazinātu kiberdraudus; aicina Komisiju un dalībvalstis balstīties uz PESCO projektu dalībvalstu kiberdraudu ātrās reaģēšanas vienību izveidei un projektu savstarpējās palīdzības sniegšanai kiberdrošības jomā, izveidojot Eiropas kiberdraudu ātrās reaģēšanas vienību, kurai tiktu uzdots koordinēt un atklāt kopīgus kiberdraudus un cīnīties pret tiem, atbalstot iesaistīto dalībvalstu centienus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatē, ka Eiropas spēja attīstīt kiberaizsardzības projektus ir atkarīga no kontroles pār tehnoloģijām, iekārtām, pakalpojumiem, datiem un datu apstrādi un paļaušanās uz uzticamām ieinteresētajām personām šajā nozarē; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka viens no mērķiem pavēlniecību sistēmu viendabības uzlabošanā ir nodrošināt to, lai pavēlniecību aktīvi būtu savietojami ar to NATO valstu aktīviem, kuras nav ES valstis, un ad hoc partneru aktīviem, un garantēt raitu informācijas apmaiņu, lai paātrinātu lēmumu pieņemšanas procesu, un saglabāt kontroli pār informāciju kiberriska apstākļos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | iesaka rast veidus, kā papildināt NATO viedās aizsardzības projektus (piemēram, daudznacionālo kiberaizsardzības spēju attīstību, Ļaunprogrammatūras informācijas apmaiņas platformas (MISP) projektu un daudzpusējās kiberaizsardzības apmācības un mācību projektu (MNCDE&T)); |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst sasniegumus, kas gūti tādās jomās kā nanotehnoloģija, mākslīgais intelekts, lielie dati, elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi un progresīvā robotika; mudina dalībvalstis un ES pievērst īpašu vērību tam, ka šīs jomas var izmantot naidīgas valstis un organizētās noziedzības grupējumi; aicina izstrādāt apmācību un attīstīt spējas, kas ļautu nodrošināt aizsardzību pret jaunām un sarežģītām noziedzības shēmām, piemēram, sarežģītu identitātes viltošanu un preču viltošanu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir vajadzīgi skaidrāki termini saistībā ar drošību kibertelpā, kā arī visaptveroša un integrēta pieeja un kopīgi centieni, lai novērstu kiberdraudus un hibrīddraudus un lai atklātu un izskaustu ekstrēmistu un noziedznieku patvēruma vietas tiešsaistē, stiprinot un veicinot informācijas apmaiņu starp ES un tādām ES aģentūrām kā Eiropols, Eurojust, EAA un ENISA; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka arvien vairāk pieaug mākslīgā intelekta nozīme gan kiberpārkāpumu veikšanā, gan arī kiberaizsardzībā; mudina ES un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību šai jomai, gan veicot pētījumus, gan praktiski veidojot savas kiberaizsardzības spējas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | stingri uzsver to, ka, vēršoties plašumā gan bruņoto, gan civilo bezpilota lidaparātu izmantošanai, būtu jāveic papildu pasākumi, lai mazinātu to iespējamo neaizsargātību pret kiberdraudiem; |
| --- | --- |

16.

KDAP misiju un operāciju kiberaizsardzība

| 17. | uzsver, ka kiberaizsardzība būtu uzskatāma par KDAP misiju un operāciju darbības uzdevumu un ka tā būtu jāiekļauj visos KDAP plānošanas procesos, lai nodrošinātu, ka kiberdrošība pastāvīgi tiek ņemta vērā plānošanas procesā, tādējādi mazinot neaizsargātību pret kiberdraudiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīst, ka veiksmīgu KDAP misiju vai operāciju plānošanai gan operāciju štābos, gan pašā misijas pārstāvniecībā ir nepieciešamas ievērojamas specializētās zināšanas kiberaizsardzības jomā, kā arī droša IT infrastruktūra un tīkli, lai veiktu rūpīgu draudu novērtējumu un nodrošinātu pienācīgu aizsardzību šajā jomā; aicina EĀDD un dalībvalstis, kas nodrošina štābus KDAP operācijām, stiprināt specializētās zināšanas kiberaizsardzības jomā, kas tiek sniegtas ES misijām un operācijām; ņem vērā, ka ir robežas tam, cik labi KDAP misija var sagatavoties aizsardzībai kiberuzbrukumu gadījumos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka visu KDAP misiju un operāciju plānošanas laikā jāveic kiberdraudu situācijas rūpīgs izvērtējums; norāda, ka ENISA izstrādātā draudu klasifikācija nodrošina piemērotu matrici šāda izvērtējuma veikšanai; iesaka veidot KDAP operāciju štābu kibernoturības novērtēšanas spējas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | īpaši atzīst to, ka ir svarīgi līdz nepieciešamajam minimumam samazināt KDAP misiju kiberpēdas un uzbrukuma laukumus (attack surfaces); mudina misiju plānotājus ņemt to vērā jau pašā plānošanas procesa sākumā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pieņem zināšanai EAA apmācības vajadzību analīzi, kas ļāvusi konstatēt būtiskus kiberaizsardzības prasmju un kompetenču trūkumus lēmumu pieņēmēju vidū ne tikai dalībvalstīs, un atzinīgi vērtē EAA iniciatīvas organizēt augstākā līmeņa lēmumu pieņēmēju mācības dalībvalstīs, lai atbalstītu KDAP misiju un operāciju plānošanu; |
| --- | --- |

21.

Izglītība un apmācība kiberaizsardzības jomā

| 22. | norāda, ka integrēta ES kiberaizsardzības izglītības un apmācības vide ievērojami samazinātu draudus, un aicina ES un dalībvalstis palielināt sadarbību izglītības, apmācības un mācību jomā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | stingri atbalsta militārās jomas “Erasmus”programmu un citas kopīgas apmācības un apmaiņas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot dalībvalstu bruņoto spēku sadarbspēju un kopīgas stratēģiskās kultūras veidošanu, palielinot jauno militāristu apmaiņu, jo ir vajadzīga visu dalībvalstu un NATO sabiedroto sadarbspēja; tomēr uzskata, ka apmācības un izglītības apmaiņai kiberaizsardzības jomā jāsniedzas tālāk par šo iniciatīvu un jāaptver visu vecuma grupu militārais personāls visos līmeņos, kā arī studenti visos akadēmiskajos studiju centros, kuros ir izglītības programmas kiberdrošības jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka kiberaizsardzības jomā ir nepieciešams lielāks ekspertu skaits; aicina dalībvalstis veicināt civilo akadēmisko iestāžu un militāro akadēmiju sadarbību, lai novērstu šādu ekspertu trūkumu un radītu vairāk iespēju kiberaizsardzības izglītības un apmācības jomā un paredzētu vairāk resursu specializētai operatīvajai apmācībai kiberjomā, tostarp attiecībā uz mākslīgo intelektu; aicina militārās akadēmijas iekļaut kiberaizsardzības izglītību savās mācību programmās, tādējādi palīdzot palielināt KDAP misiju vajadzībām nepieciešamo kiberjomā talantīgo darbinieku kopumu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina visas dalībvalstis pietiekami un proaktīvi informēt un konsultēt uzņēmumus, mācību iestādes un iedzīvotājus par kiberdrošību un galvenajiem kiberdraudiem, kā arī veicināt to izpratni šajā jomā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē kiberdrošības rokasgrāmatas kā līdzekli, kas palīdzētu iedzīvotājiem un organizācijām īstenot labāku kiberdrošības stratēģiju, veicinātu izpratni par kiberdrošību un uzlabotu vispārējo kibernoturību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda — tā kā ir vajadzīgs lielāks skaits specializētu darbinieku, dalībvalstīm būtu jāliek uzsvars ne tikai uz kompetenta bruņoto spēku personāla atlasi, bet arī uz nepieciešamo speciālistu saglabāšanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē to, ka 11 Kiberpoligonu federācijas projekta dalībvalstis (Austrija, Beļģija, Vācija, Igaunija, Grieķija, Somija, Īrija, Latvija, Nīderlande, Portugāle un Zviedrija) īsteno pirmo no četriem kiberaizsardzības projektiem, kas sākti EAA apvienošanas un koplietošanas programmas satvarā; aicina pārējās dalībvalstis pievienoties šai iniciatīvai; aicina dalībvalstis veicināt virtuālās kiberaizsardzības apmācības un kiberpoligonu lielāku savstarpēju pieejamību; šajā sakarībā uzskata, ka būtu jāņem vērā arī ENISA loma un specializētās zināšanas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka šādas iniciatīvas palīdzēs ES līmenī uzlabot izglītības kvalitāti kiberaizsardzības jomā, jo īpaši izveidojot plašas tehniskās platformas un ES ekspertu kopienu; uzskata, ka Eiropas bruņotie spēki var palielināt savu pievilcību, piedāvājot visaptverošu apmācību kiberaizsardzības jomā, lai piesaistītu un saglabātu talantīgus darbiniekus kiberdrošības jomā; uzsver nepieciešamību konstatēt gan dalībvalstu, gan ES iestāžu datorsistēmu trūkumus; atzīst, ka cilvēka kļūdas ir viens no visbiežāk atklātajiem kiberdrošības sistēmu trūkumiem, un tāpēc prasa veikt ES iestādēs strādājošā militārā un civilā personāla regulāru apmācību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina EAA izveidot kiberaizsardzības apmācības un mācību koordinācijas platformu (CD TEXP), lai pēc iespējas drīzāk sniegtu atbalstu Kiberpoligonu federācijai, galveno uzmanību pievēršot sadarbības stiprināšanai prasību saskaņošanas jomā, pētniecības un tehnoloģiju inovāciju veicināšanai kiberaizsardzības jomā un kopīgam atbalstam trešām valstīm, lai tās attīstītu spējas veidot noturību kiberaizsardzības jomā; aicina Komisiju un dalībvalstis papildināt šīs iniciatīvas, izveidojot mērķorientētu Eiropas kiberaizsardzības apmācības izcilības centru, lai nodrošinātu daudzsološāko kandidātu apmācību ekspertu vadībā, sniedzot iesaistītajām dalībvalstīm atbalstu kiberaizsardzības apmācības jomā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē kiberaizsardzības izglītības, apmācības, mācību un izvērtēšanas platformas (ETEE) izveidi EDAK satvarā, lai uzlabotu dalībvalstīs mācību un izglītības iespējas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina veicināt apmaiņu situācijas apzināšanas jomā, rīkojot augsta līmeņa mācības kiberdrošības jomā un koordinējot attiecīgos spēju veidošanas centienus, lai panāktu labāku sadarbspēju un efektīvāku turpmāko uzbrukumu novēršanu un reaģēšanu uz tiem; prasa šādus projektus īstenot kopā ar NATO partneriem, ES dalībvalstu bruņotajiem spēkiem un citiem partneriem, kuriem ir plaša pieredze cīņā pret kiberuzbrukumiem, lai pilnveidotu operatīvo gatavību, kopīgas procedūras un standartus, ar kuru palīdzību būtu iespējams izvērst vispusīgu cīņu pret dažādiem kiberdraudiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES līdzdalību kiberdrošības mācībās, piemēram, kibernoziegumu un kiberaizsardzības mācībās (CODE); |
| --- | --- |

31.

| 32. | atgādina, ka kibertelpas noturības nolūkā ir jānodrošina nevainojama kiberhigiēna; aicina visas ieinteresētās personas publiskajā un privātajā sektorā regulāri rīkot kiberhigiēnas mācības visiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | iesaka pastiprināt bruņoto spēku, policijas spēku un citu to dalībvalstu struktūru zināšanu un pieredzes apmaiņu, kas ir aktīvi iesaistītas cīņā pret kiberdraudiem; |
| --- | --- |

33.

ES un NATO sadarbība kiberaizsardzības jautājumos

| 34. | atkārtoti norāda, ka, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un stratēģiskām interesēm, ES un NATO ir īpaša atbildība un spēja efektīvāk un ciešākā sadarbībā pievērsties aizvien lielāku kiberdrošības un kiberaizsardzības problēmu risināšanai, meklējot iespējamus savstarpējus papildinājumus, izvairoties no dublēšanās un atzīstot savu attiecīgo atbildību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Padomi sadarbībā ar citām attiecīgajām ES iestādēm un struktūrām apsvērt iespējas pēc iespējas drīzāk sniegt Savienības līmeņa atbalstu, lai kibertelpu saskaņoti un ciešā sadarbībā ar NATO integrētu dalībvalstu militārajās doktrīnās; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prasa īstenot tos pasākumus, par kuriem jau ir panākta vienošanās; prasa noteikt jaunas iniciatīvas, lai turpinātu ES un NATO sadarbību, ņemot vērā arī iespējas sadarboties NATO Kopējā kiberaizsardzības izcilības centra (CCD COE) un NATO Komunikāciju un informācijas akadēmijas satvarā, nosakot par šo iniciatīvu mērķi palielināt kiberaizsardzības apmācības spējas IT sistēmu un kibersistēmu jomā attiecībā gan uz programmatūru, gan aparatūru; ņem vērā, ka tas varētu ietvert dialogu ar NATO par ES iespēju pievienoties CCD COE, lai palielinātu papildināmību un sadarbību; atzinīgi vērtē to, ka nesen ir izveidots Eiropas Izcilības centrs hibrīddraudu novēršanai; mudina visas attiecīgās iestādes un sabiedrotos regulāri apspriest savas darbību, lai izvairītos no pārklāšanās un veicinātu saskaņotas pieejas piemērošanu kiberaizsardzībai; uzskata, ka ir izšķiroši svarīgi, pamatojoties uz savstarpēju uzticēšanos, stimulēt ar kiberdraudiem saistītas informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un ar NATO; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž pārliecību, ka pastiprināta ES un NATO sadarbība kiberaizsardzības jomā ir ļoti svarīga un noderīga, lai novērstu un atklātu kiberuzbrukumus un aizsargātos pret tiem; tādēļ aicina abas organizācijas palielināt operatīvo sadarbību un koordināciju un paplašināt kopīgos spēju veidošanas centienus, jo īpaši civilā un militārā kiberaizsardzības personāla kopīgas mācības un apmācību un dalībvalstu dalību NATO viedās aizsardzības projektos; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai ES un NATO paplašinātu informācijas apmaiņu un tādējādi nodrošinātu kiberuzbrukumu oficiālu attiecināšanu un ierobežojošu sankciju piemērošanu tiem, kuri ir atbildīgi par kiberuzbrukumiem; mudina abas organizācijas ciešāk sadarboties arī saistībā ar krīzes pārvarēšanas aspektiem, kas saistīti ar kiberdrošību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē koncepciju apmaiņu, lai kiberaizsardzības prasības un standartus integrētu misiju un operāciju plānošanā un īstenošanā nolūkā veicināt sadarbspēju, un pauž cerību, ka šīm darbībām sekos operatīvāka sadarbība, lai nodrošinātu attiecīgo misiju kiberaizsardzību un operatīvo pieeju sinhronizēšanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē ES iestāžu un aģentūru datorapdraudējumu reaģēšanas vienības (CERT-EU) un NATO datordrošības incidentu reaģēšanas spēju (NCIRC) vienošanos, kuras mērķis ir sekmēt informācijas apmaiņu, apgādes atbalstu, draudu kopīgus novērtējumus, personāla piesaisti un paraugprakses apmaiņu, lai nodrošinātu spēju reaģēt uz draudiem reāllaikā; uzsver, ka ir svarīgi stimulēt informācijas apmaiņu starp CERT-EU un NCIRC un strādāt pie tā, lai palielinātu uzticēšanos; norāda — tiek uzskatīts, ka CERT-EU rīcībā esošā informācija varētu būt noderīga pētījumu veikšanai kiberaizsardzības jomā un NATO vajadzībām un ka tādēļ būtu jāveic šīs informācijas apmaiņa, nodrošinot, ka pilnībā tiek piemēroti ES datu aizsardzības tiesību akti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē abu organizāciju sadarbību kiberaizsardzības mācību organizēšanā; ņem vērā to, ka ES pārstāvji piedalījās ikgadējās kiberkoalīcijas mācībās; atzīst, ka ES dalība NATO 2017. gada krīzes pārvarēšanas mācībās, iesaistoties 2017. gada paralēlajās un koordinētajās mācībās (PACE), ir uzskatāma par progresu, un īpaši atzinīgi vērtē to, ka šajās mācībās tika iekļauts kiberaizsardzības komponents; mudina abas organizācijas pastiprināt šos centienus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina ES un NATO organizēt regulāras stratēģiskā līmeņa mācības, kurās piedalītos abu organizāciju augstākā politiskā līmeņa vadības pārstāvji; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Igaunijā notikušās mācības EU CYBRID 2017, kas bija pirmās ES mācības, kurās piedalījās NATO ģenerālsekretārs; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ņem vērā, ka pastāv ievērojamas iespējas īstenot vērienīgāku un konkrētāku kiberaizsardzības sadarbības programmu, kas specifisku operāciju gadījumā pārsniedz sadarbības konceptuālo līmeni; mudina abas organizācijas reāli un efektīvi īstenot jau noteiktos pasākumus un saistībā ar nākamo kopīgās deklarācijas pārskatīšanu nākt klajā ar vērienīgākiem priekšlikumiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē NATO rūpniecības nozares kiberdrošības partnerību (NICP), kas izveidota 2014. gadā, un prasa ES iesaistīties NICP sadarbības centienos, lai veidotu NATO un ES sadarbību ar vadošajiem uzņēmumiem rūpniecības nozarē, kas specializējas kibertehnoloģiju jomā, un veicinātu kiberdrošību, īstenojot pastāvīgu sadarbību un pievēršot īpašu vērību šādiem aspektiem: NATO, ES, kā arī nozares pārstāvju apmācība, mācības un izglītība; ES un nozares iekļaušana NATO viedās aizsardzības projektos; sadarbība informācijas un paraugprakses apmaiņā, lai nodrošinātu NATO, ES un nozares sagatavotību un atgūšanās spēju; centieni kopīgi attīstīt kiberaizsardzības spējas un atbilstīgos gadījumos kopīga reaģēšana uz kiberincidentiem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka patlaban notiek darbs saistībā ar priekšlikumu regulai, ar ko pārskata ENISA regulu (Regula (ES) Nr. 526/2013) un nosaka Eiropas IKT drošības sertifikācijas un marķēšanas regulējumu; aicina ENISA parakstīt vienošanos ar NATO, lai pastiprinātu praktisko sadarbību, tostarp informācijas apmaiņu un dalību kiberaizsardzības mācībās; |
| --- | --- |

44.

Kibertelpai piemērojamie starptautiskie noteikumi

| 45. | aicina integrēt kiberaizsardzību KDAP un ES un dalībvalstu ārējās darbībās kā pārnozaru pasākumu un prasa, lai pasākumi kiberaizsardzības jomā tiktu ciešāk koordinēti starp dalībvalstīm, ES iestādēm, NATO, ANO Amerikas Savienotajām Valstīm un citiem stratēģiskiem partneriem, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem, tiesību normām un izpildes pasākumiem kibertelpā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž nožēlu par to, ka pēc vairāku mēnešu ilgām sarunām 2016.–2017. gada ANO valdības ekspertu grupai (UNGGE) neizdevās sagatavot jaunu saskaņotu ziņojumu; atgādina, ka, kā atzīts 2013. gada ziņojumā, kibertelpai ir piemērojamas un tajā būtu jāīsteno starptautiskās tiesības un jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūti, kuros ir aizliegts izteikt draudus vai izmantot spēku pret valsts politisko neatkarību, tostarp izmantot piespiedu kiberoperācijas, kuru mērķis ir kaitēt citas valsts tehniskajai infrastruktūrai, kas ir būtiska, lai veiktu oficiālas līdzdalības nodrošināšanas procedūras, tostarp vēlēšanas; ņem vērā, ka UNGGE 2015. gada ziņojumā noteikts atbildīgas valsts rīcības normu kopums, tostarp aizliegums valstīm veikt vai apzināti atbalstīt kiberdarbības, kas ir pretrunā to pienākumiem, kuri ir paredzēti starptautiskajos noteikumos; aicina ES uzņemties vadošo lomu notiekošajās un turpmākajās diskusijās par starptautiskajām tiesību normām kibertelpā un šo normu īstenošanā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka Tallinas otrā rokasgrāmata ir atbilstīgs pamats diskusijai un tajā ir izanalizēts, kā spēkā esošās starptautiskās tiesības var piemērot kibertelpai; aicina dalībvalstis sākt analizēt un piemērot Tallinas rokasgrāmatā iekļautos ekspertu norādījumus un vienoties par turpmākām brīvprātīgām starptautiskās uzvedības normām; īpaši uzsver, ka visiem kiberdrošības spēju ofensīvas izmantošanas gadījumiem vajadzētu būt balstītiem uz starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž pilnīgu apņemšanos veidot atklātu, brīvu, stabilu un drošu kibertelpu, kurā tiek ievērotas tādas pamatvērtības kā demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums un kurā starptautiski strīdi tiek atrisināti mierīgā ceļā, pamatojoties uz ANO Statūtiem un starptautisko tiesību principiem; aicina dalībvalstis veicināt to, ka joprojām tiek īstenota kopīgā un visaptverošā ES pieeja kiberdiplomātijai un pastāvošās kiberdrošības normas, un kopā ar NATO izstrādāt ES līmeņa kiberuzbrukuma kritērijus un definīcijas, lai uzlabotu ES spēju ātri panākt vienotu nostāju pēc tam, kad starptautiskā mērogā veiktas neatļautas darbības, kas izpaužas kā kiberuzbrukums; stingri atbalsta to, ka tiek īstenotas UNGGE 2015. gada ziņojumā iekļautās brīvprātīgās, nesaistošās normas par valstu atbildīgu izturēšanos kibertelpā, tostarp privātuma un iedzīvotāju pamattiesību ievērošanu, un to, ka tiek izstrādāti reģionāli uzticības veicināšanas pasākumi; šajā sakarībā atbalsta Globālās kibertelpas stabilitātes komisijas veikto darbu, izstrādājot priekšlikumus normām un politikas nostādnēm, lai stiprinātu starptautisko drošību un stabilitāti un sniegtu vadlīnijas atbildīgai valstu un nevalstisko dalībnieku rīcībai kibertelpā; atbalsta priekšlikumu, ka valstīm un nevalstiskiem dalībniekiem nevajadzētu veikt vai apzināti pieļaut darbības, kas tīši un būtiski kaitē interneta vispārējai pieejamībai vai publiskajai pamata integritātei un tādējādi arī kibertelpas stabilitātei; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzīst, ka lielāko daļu tehnoloģiju infrastruktūras kontrolē vai izmanto privātais sektors un tādēļ ciešai sadarbībai, apspriedēm un privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības grupu līdzdalības veicināšanai, organizējot daudzpusēju ieinteresēto personu dialogu, ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu atvērtu, brīvu, stabilu un drošu kibertelpu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzīst, ka saistībā ar sarežģījumiem izpildes jomā valstu divpusējie nolīgumi ne vienmēr sniedz gaidītos rezultātus; tādēļ uzskata, ka efektīvs veids dažādu ieinteresēto personu centienu papildināšanā ir koalīciju veidošana starp līdzīgi domājošām valstīm, kas vēlas panākt vienprātību; uzsver vietējo iestāžu nozīmi tehnoloģiskās inovācijas un datu koplietošanas procesā saistībā ar to, ka jāstiprina cīņa pret noziedzību un teroristiskām darbībām; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzinīgi vērtē to, ka Padome, reaģējot uz ļaunprātīgām kiberdarbībām, pieņēmusi satvaru ES vienotai diplomātiskai rīcībai jeb tā dēvēto ES kiberdiplomātijas instrumentu kopumu; atbalsta iespēju ES veikt ierobežojošus pasākumus, vēršoties pret naidīgām pusēm, kuras uzbrūk tās dalībvalstīm kibertelpā, tostarp iespēju piemērot sankcijas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | prasa pieņemt skaidru un proaktīvu pieeju kiberdrošībai un kiberaizsardzībai un stiprināt ES kiberdiplomātiju kā pārnozaru uzdevumu ES ārpolitikā un tās vispārējās spējas un instrumentus, lai ar tiem varētu efektīvi nostiprināt ES normas un vērtības, kā arī palīdzēt panākt vienprātību par pasaules mērogā piemērojamiem noteikumiem, normām un izpildes pasākumiem kibertelpā; norāda, ka ēku kibernoturību trešās valstīs veicina starptautisko mieru un drošību, galu galā padarot Eiropas iedzīvotāju dzīvi drošāku; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzskata, ka tādus kiberuzbrukumus kā NotPetya un WannaCry vai nu vada valstis, vai arī tie notiek ar valstu ziņu un piekrišanu; norāda, ka šādi kiberuzbrukumi, kas rada nopietnu un ilgstošu ekonomisku kaitējumu, kā arī apdraud cilvēku dzīvību, neapšaubāmi ir starptautisko tiesību un tiesību normu pārkāpumi; tādēļ uzskata, ka NotPetya un WannaCry uzbrukumi ir starptautisko tiesību pārkāpumi un ka par tiem atbildīga ir attiecīgi Krievijas Federācija un Ziemeļkoreja, un šajā sakarībā ES un NATO būtu pret abām valstīm jāizvērš samērīgi un atbilstīgi atbildes pasākumi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prasa, lai Eiropola Kibernoziedzības apkarošanas centrs kļūtu par atbalsta koordinācijas punktu tādu tiesībaizsardzības iestāžu un valdības aģentūru koordinēšanai, kuras risina jautājumus kibernoziedzības jomā, un tā galvenais uzdevums būtu pārvaldīt “.eu”domēnu un ES tīklu kritiskās infrastruktūras aizsardzību uzbrukuma laikā; uzsver, ka šādam koordinācijas punktam būtu arī jāpiešķir pilnvaras apmainīties ar informāciju un sniegt palīdzību dalībvalstīm; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt normas saistībā ar privātumu un drošību, šifrēšanu, naida runu, dezinformāciju un terorisma draudiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | iesaka katrai ES dalībvalstij uzņemties pienākumu palīdzēt citām dalībvalstīm, pret kurām vērsts kiberuzbrukums, un ciešā sadarbībā ar NATO nodrošināt valsts pārskatatbildību kiberdrošības jomā; |
| --- | --- |

56.

Civilā un militārā sadarbība

| 57. | aicina visas ieinteresētās personas pastiprināt zināšanu pārneses partnerības, īstenot piemērotus uzņēmējdarbības modeļus un veidot uzticēšanos starp uzņēmumiem un galalietotājiem aizsardzības un civilajā sektorā, kā arī uzlabot akadēmisko zināšanu praktisku realizāciju, lai radītu sinerģijas un sasaisti starp civilajiem un militārajiem tirgiem — būtībā vienoto Eiropas tirgu kiberdrošībai un kiberdrošības produktiem —, pamatojoties uz pārredzamām procedūrām un ievērojot ES un starptautiskās tiesības, lai saglabātu un stiprinātu ES stratēģisko autonomiju; norāda uz privāto kiberdrošības uzņēmumu būtisko nozīmi agrīnā brīdināšanā par kiberuzbrukumiem un to attiecināšanā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | īpaši uzsver pētniecības un izstrādes nozīmi, jo īpaši ņemot vērā augsta līmeņa drošības prasības aizsardzības tirgū; mudina ES un dalībvalstis sniegt lielāku praktisko atbalstu ES kiberdrošības nozarei un citiem atbilstīgiem ekonomikas dalībniekiem, mazināt birokrātisko slogu, jo īpaši MVU un jaunuzņēmumiem (galvenajiem inovatīvu risinājumu radītājiem kiberaizsardzības jomā), un veicināt ciešāku sadarbību ar universitāšu pētniecības organizācijām un lieliem šīs jomas dalībniekiem, lai samazinātu atkarību no ārēju avotu piegādātiem kiberdrošības produktiem un izveidotu Eiropas Savienībā stratēģisku piegādes ķēdi, tādējādi stiprinot tās stratēģisko autonomiju; šajā sakarībā norāda uz vērtīgo ieguldījumu, ko var sniegt EAF un citi daudzgadu finanšu shēmā (DFS) ietvertie instrumenti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mudina Komisiju kiberaizsardzības elementus integrēt Eiropas kiberdrošības kompetenču un pētniecības centru tīklā, tostarp lai nākamajā DFS nodrošinātu pietiekamus resursus divējāda lietojuma kiberspējām un tehnoloģijām; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ņem vērā, ka publisko un citu civilās kritiskās infrastruktūras aktīvu, jo īpaši informācijas sistēmu ar tām saistīto datu, aizsardzība ir svarīgs uzdevums dalībvalstīm un jo īpaši iestādēm, kas atbild par informācijas sistēmu drošību, un ka šim uzdevumam būtu jāietilpst vai nu valstu kiberaizsardzības struktūru, vai arī minēto iestāžu kompetencē; uzsver, ka tam būs vajadzīga zināma uzticēšanās un militārās jomas, kiberaizsardzības aģentūru, citu atbilstīgu iestāžu un skarto nozaru pārstāvju pēc iespējas ciešāka sadarbība, kas var tikt panaktai tikai, skaidri nosakot civilo un militāro jomu pārstāvju pienākumus, funkcijas un atbildību, un mudina visas ieinteresētās personas ņemt to vērā savos plānošanas procesos; prasa izvērst pārrobežu sadarbību tiesībaizsardzības jomā saistībā ar ļaunprātīgas kiberdarbības novēršanu, pilnībā ievērojot ES datu aizsardzības tiesību aktus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina visas dalībvalstis valsts kiberdrošības stratēģijā īpašu uzmanību pievērst informācijas sistēmu un ar tām saistīto datu aizsardzībai un uzskatīt šīs kritiskās infrastruktūras aizsardzību par to attiecīgo rūpības pienākumu; mudina dalībvalstis pieņemt un īstenot stratēģijas, pamatnostādnes un instrumentus, kas nodrošina pienācīga līmeņa aizsardzību pret pienācīgi apzināmu apdraudējuma līmeni, aizsardzības slogu un izmaksas paredzot proporcionāli iespējamajam kaitējumam, ar ko varētu saskarties attiecīgās personas; aicina dalībvalstis veikt attiecīgus pasākumus, ar ko juridiskām personām dalībvalstu jurisdikcijās būtu pienākums aizsargāt to personu datus, kuras atrodas šo juridisko personu aprūpē; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atzīst, ka kiberdraudu mainīgās vides dēļ būtu ieteicams veidot ciešāku un strukturētāku sadarbība ar policijas spēkiem, jo īpaši dažās nozīmīgās jomās, piemēram, kontrolējot, vai draudus nerada kiberdžihāds, kiberterorisms, radikalizācija tiešsaistē un ekstrēmistu un radikālo organizāciju finansēšana; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mudina veidot tādu ES aģentūru kā EAA, ENISA un Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centrs ciešāku sadarbību, īstenojot starpnozaru pieeju, lai veicinātu sinerģiju un izvairītos no pārklāšanās; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, EAA, Parlamentu un EĀDD izstrādāt ceļvedi saskaņotas pieejas īstenošanai Eiropas kiberaizsardzības jomā, tostarp atjaunināt ES kiberaizsardzības politikas satvaru, lai nodrošinātu, ka tas kā atbilstīgais politikas mehānisms joprojām ir piemērots ES kiberaizsardzības mērķu sasniegšanai; norāda, ka šim procesam jābūt daļai no plašākas stratēģiskās pieejas KDAP; |
| --- | --- |

64.

| 65. | prasa attīstības sadarbībā pievērsties kiberdrošības spēju veidošanai, kā arī pastāvīgai izglītības un apmācības nodrošināšanai kiberdrošības jomā, ņemot vērā to, ka turpmākajos gados internetu sāks lietot miljoniem jaunu cilvēku, no kuriem lielākā daļa atradīsies jaunattīstības valstīs, un ka tādēļ ir jānostiprina valstu un sabiedrības noturība pret kiberdraudiem un hibrīddraudiem; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina īstenot starptautisko sadarbību un daudzpusējas iniciatīvas, lai veidotu kiberaizsardzības un kiberdrošības sistēmas, ar kurām tiktu novērsta valsts nozagšana korupcijas rezultātā, krāpšana finanšu jomā, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un terorisma finansēšana, kā arī tiktu risinātas problēmas, ko rada kiberterorisms un kriptovalūtu un citu alternatīvu maksāšanas līdzekļu izmantošana; |
| --- | --- |

66.

| 67. | norāda, ka kiberuzbrukumi, tādi kā NotPetya, ātri izplatās, radot vispārēju kaitējumu, ja vien pasaules mērogā nenotiek plaša noturības stiprināšana; uzskata, ka apmācībai un izglītībai kiberaizsardzības jomā vajadzētu būt daļai no ES ārējās darbības un ka kibernoturības stiprināšana trešās valstīs veicina starptautisko mieru un drošību, tādējādi garantējot arī lielāku drošību Eiropas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

67.

Iestāžu stiprināšana

| 68. | aicina dalībvalstis PESCO satvarā īstenot vērienīgāku sadarbību kibertelpā; iesaka dalībvalstīm uzsākt jaunu PESCO sadarbības programmu kiberaizsardzības jomā, lai atbalstītu pašreizējo un turpmāko ES operāciju un misiju ātru un efektīvu plānošanu, vadību un kontroli; norāda, ka šādai programmai būtu jānodrošina operatīvo spēju labāka koordinācija kibertelpā un ka tā var veicināt kopīgas kiberaizsardzības grupas izveidi, ja Eiropadome izlems to darīt; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atkārtoti aicina dalībvalstis un PV/AP sagatavot ES balto grāmatu par drošību un aizsardzību; aicina dalībvalstis un PV/AP noteikt kiberaizsardzību un kiberatturēšanu par baltās grāmatas būtiskāko jautājumu, kas ietver gan kibertelpas aizsardzību LES 43. pantā noteikto operācijas veikšanai, gan arī kopīgu aizsardzību, kas paredzēta LES 42. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

69.

| 70. | norāda, ka jaunā PESCO kiberdrošības sadarbības programma rotācijas kārtībā būtu jāvada augsta līmeņa militārajam un civilajam personālam, kas pārstāv visas dalībvalstis, un ka attiecīgajam personālam vajadzētu būt atbildīgam ES aizsardzības ministriem PESCO formātā un PV/AP, lai, veicot informācijas un izlūkdatu apmaiņu, veicinātu dalībvalstu un ES iestāžu un aģentūru savstarpēju uzticēšanos; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atkārtoti aicina izveidot ES aizsardzības padomi, pamatojoties uz esošo EAA ministru valdi un ES aizsardzības ministru PESCO formātu, lai nodrošinātu prioritāšu noteikšanu, resursu praktisku izlietojumu un dalībvalstu efektīvu sadarbību un integrāciju; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atgādina, ka jānodrošina, lai nākamajā DFS tiktu saglabāts vai pat pilnveidots Eiropas Aizsardzības fonds, paredzot tajā pietiekamu finansējumu kiberaizsardzībai; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina palielināt resursus, lai modernizētu un integrētu kiberdrošību EĀDD, ES Izlūkošanas un situāciju centra (INTCEN), Padomes un Komisijas darbā un šo iestāžu veikto apmaiņu ar izlūkdatiem; |
| --- | --- |

73.

Publiskā un privātā sektora partnerības

| 74. | atzīst, ka privātiem uzņēmumiem ir būtiska nozīme kiberdrošības incidentu novēršanā, atklāšanā, apturēšanā un reaģēšanā uz tiem ne tikai kā tehnoloģiju nodrošinātājiem, bet arī kā ar IT nozari nesaistītu pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atzīst privātā sektora nozīmi kiberdrošības incidentu novēršanā, atklāšanā, apturēšanā un reaģēšanā uz tiem, kā arī tā nozīmi inovācijas kiberaizsardzības jomā veicināšanā, un tāpēc aicina uzlabot sadarbību ar privāto sektoru, lai nodrošinātu vienotu izpratni par ES un NATO prasībām un palīdzību kopīgu risinājumu rašanā; |
| --- | --- |

75.

| 76. | aicina ES vispusīgi izvērtēt iestādēs izmantoto programmatūru, IT un komunikāciju iekārtas un infrastruktūru, lai atteiktos no iespējami bīstamas programmatūras un ierīcēm un aizliegtu lietot tādu programmatūru un ierīces, kas atzītas par ļaunprātīgām, piemēram, Kaspersky Lab; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstās pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES aģentūrām aizsardzības un kiberdrošības jomā, NATO ģenerālsekretāram un ES dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  Cambridge University Press, 2017. gada februāris, ISBN 9 781 316 822 524, https://doi.org/10.1017/9781316822524.

(2)  OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0366.

(4)  OV C 419, 16.12.2015., 145. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0435.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0493.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0492.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/71

---

P8_TA(2018)0259

Krievija, jo īpaši politieslodzītā Oļega Sencova lieta

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par Krieviju, jo īpaši politieslodzītā Oļega Sencova lietu (2018/2754(RSP))

(2020/C 28/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju, jo īpaši 2017. gada 16. marta rezolūciju par Krievijā ieslodzītajiem Ukrainas pilsoņiem un stāvokli Krimā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju, jo īpaši 2017. gada 16. marta rezolūciju par Krievijā ieslodzītajiem Ukrainas pilsoņiem un stāvokli Krimā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2018. gada 25. maija paziņojumu par gadījumiem, kad apcietinātas vairākas personas nelikumīgi anektētajā Krimā un Sevastopolē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2018. gada 25. maija paziņojumu par gadījumiem, kad apcietinātas vairākas personas nelikumīgi anektētajā Krimā un Sevastopolē,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2018. gada 16. aprīļa viedokļu apmaiņu par Krieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2018. gada 16. aprīļa viedokļu apmaiņu par Krieviju,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Tiesas 2017. gada 19. aprīļa rīkojumu par Ukrainas iesniegto pieprasījumu norādīt pagaidu pasākumus lietā, kas attiecas uz to, kā piemērot Starptautisko konvenciju par cīņu pret terorisma finansēšanu un Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu (Ukraina/ Krievijas Federācija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Tiesas 2017. gada 19. aprīļa rīkojumu par Ukrainas iesniegto pieprasījumu norādīt pagaidu pasākumus lietā, kas attiecas uz to, kā piemērot Starptautisko konvenciju par cīņu pret terorisma finansēšanu un Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu (Ukraina/ Krievijas Federācija),

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 5. pantu un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 7. pantu, kuros abos noteikts, ka nevienu nedrīkst pakļaut spīdzināšanai vai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai, vai sodīšanai, un ņemot vērā, ka Krievijas Federācija ir abu minēto dokumentu līgumslēdzēja puse, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 5. pantu un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 7. pantu, kuros abos noteikts, ka nevienu nedrīkst pakļaut spīdzināšanai vai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai, vai sodīšanai, un ņemot vērā, ka Krievijas Federācija ir abu minēto dokumentu līgumslēdzēja puse,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 1998. gada 9. decembrī pieņemto ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 1998. gada 9. decembrī pieņemto ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Ženēvas Konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ženēvas Konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Ukrainas režisors Oļegs Sencovs, kurš protestēja pret Krievijas nelikumīgo Krimas pussalas aneksiju, tika arestēts 2014. gada maijā saistībā ar iespējamām darbībām Krimā; tā kā pret viņu vērsās kā pret Krievijas pilsoni, lai gan viņam ir Ukrainas pilsonība; |
| --- | --- |

A.

tā kā Ukrainas režisors Oļegs Sencovs, kurš protestēja pret Krievijas nelikumīgo Krimas pussalas aneksiju, tika arestēts 2014. gada maijā saistībā ar iespējamām darbībām Krimā; tā kā pret viņu vērsās kā pret Krievijas pilsoni, lai gan viņam ir Ukrainas pilsonība;

| B. | tā kā Oļega Sencova lietā pastāv aizdomas, ka notikusi spīdzināšana un slikta apiešanās, kā rezultātā izspiestas liecības, kas vēlāk atzītas par juridiski spēkā esošām; |
| --- | --- |

B.

tā kā Oļega Sencova lietā pastāv aizdomas, ka notikusi spīdzināšana un slikta apiešanās, kā rezultātā izspiestas liecības, kas vēlāk atzītas par juridiski spēkā esošām;

| C. | tā kā 2015. gada 25. augustā, pārkāpjot starptautiskās tiesības un elementārus tiesiskuma standartus, Oļegs Sencovs tika notiesāts tiesā, kuras jurisdikciju ES neatzīst; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2015. gada 25. augustā, pārkāpjot starptautiskās tiesības un elementārus tiesiskuma standartus, Oļegs Sencovs tika notiesāts tiesā, kuras jurisdikciju ES neatzīst;

| D. | tā kā Oļegs Sencovs, kurš pašlaik izcieš sodu Krievijas galējos ziemeļos izvietotajā cietumā Jamalas Ņencu apgabalā, Labitnangi, 2018. gada 14. maijā pieteica beztermiņa badastreiku; |
| --- | --- |

D.

tā kā Oļegs Sencovs, kurš pašlaik izcieš sodu Krievijas galējos ziemeļos izvietotajā cietumā Jamalas Ņencu apgabalā, Labitnangi, 2018. gada 14. maijā pieteica beztermiņa badastreiku;

| E. | tā kā iepriekšējos gados Krievijā ievērojami ir palielinājies politieslodzīto skaits; tā kā Cilvēktiesību aizstāvības centrs “Memoriāls”, kas 2009. gadā saņēma Saharova balvu, 2018. gada 29. maijā publicēja sarakstu ar 158 politieslodzīto vārdiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā iepriekšējos gados Krievijā ievērojami ir palielinājies politieslodzīto skaits; tā kā Cilvēktiesību aizstāvības centrs “Memoriāls”, kas 2009. gadā saņēma Saharova balvu, 2018. gada 29. maijā publicēja sarakstu ar 158 politieslodzīto vārdiem;

| F. | tā kā 2018. gada 9. janvārī vietējā policija arestēja Cilvēktiesību aizstāvības centra “Memoriāls”Čečenijas biroja direktoru Oyub Titiev, apsūdzot viņu narkotiku glabāšanā; tā kā Oyub Titiev šīs apsūdzības noliedz un NVO un citi cilvēktiesību aizstāvji tās nodēvējuši par safabricētām; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2018. gada 9. janvārī vietējā policija arestēja Cilvēktiesību aizstāvības centra “Memoriāls”Čečenijas biroja direktoru Oyub Titiev, apsūdzot viņu narkotiku glabāšanā; tā kā Oyub Titiev šīs apsūdzības noliedz un NVO un citi cilvēktiesību aizstāvji tās nodēvējuši par safabricētām;

| G. | tā kā Oyub Titiev arests ir viens no aizvien biežākiem satraucošiem gadījumiem, kad notikusi neatkarīgu žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju apcietināšana un pret viņiem vērsti uzbrukumi, iebiedēšana un nomelnošana; |
| --- | --- |

G.

tā kā Oyub Titiev arests ir viens no aizvien biežākiem satraucošiem gadījumiem, kad notikusi neatkarīgu žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju apcietināšana un pret viņiem vērsti uzbrukumi, iebiedēšana un nomelnošana;

| H. | tā kā cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, jo īpaši Krimas tatāri, ir saskārušies ar draudiem, iebiedēšanu un arestiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, jo īpaši Krimas tatāri, ir saskārušies ar draudiem, iebiedēšanu un arestiem;

| I. | tā kā daudzos gadījumos ir ziņots par spīdzināšanu un nežēlīgu un pazemojošu izturēšanos; tā kā līdz pat šodienai šie gadījumi nav pienācīgi izmeklēti; tā kā spīdzināšana ir tikusi izmantota, lai izspiestu atzīšanos un iegūtu nepatiesus vainas pierādījumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā daudzos gadījumos ir ziņots par spīdzināšanu un nežēlīgu un pazemojošu izturēšanos; tā kā līdz pat šodienai šie gadījumi nav pienācīgi izmeklēti; tā kā spīdzināšana ir tikusi izmantota, lai izspiestu atzīšanos un iegūtu nepatiesus vainas pierādījumus;

| J. | tā kā daudzi ieslodzītie un aizturētie cietumos ir saskārušies ar skarbiem un necilvēcīgiem apstākļiem, kas radījuši fizisku un psiholoģisku apdraudējumu veselībai; tā kā cietumos tiek turēti ieslodzītie, kuriem nepieciešama steidzama medicīniskā palīdzība un ārstēšana; |
| --- | --- |

J.

tā kā daudzi ieslodzītie un aizturētie cietumos ir saskārušies ar skarbiem un necilvēcīgiem apstākļiem, kas radījuši fizisku un psiholoģisku apdraudējumu veselībai; tā kā cietumos tiek turēti ieslodzītie, kuriem nepieciešama steidzama medicīniskā palīdzība un ārstēšana;

| K. | tā kā represīvie Krievijas tiesību akti, ar kuriem reglamentē politiskās un pilsoniskās tiesības, ir attiecināti uz pašlaik okupēto Krimu, kā rezultātā pulcēšanās, vārda, biedrošanās, piekļuves informācijai un reliģijas brīvības ir būtiski samazinātas, kā arī ir saņemti ticami ziņojumi par iebiedēšanu, nolaupīšanu un spīdzināšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā represīvie Krievijas tiesību akti, ar kuriem reglamentē politiskās un pilsoniskās tiesības, ir attiecināti uz pašlaik okupēto Krimu, kā rezultātā pulcēšanās, vārda, biedrošanās, piekļuves informācijai un reliģijas brīvības ir būtiski samazinātas, kā arī ir saņemti ticami ziņojumi par iebiedēšanu, nolaupīšanu un spīdzināšanu;

| L. | tā kā Krimā patvaļīgi aresti, nolaupīšana, cenzūra un aizliegumi mierīgi pulcēties ir kļuvuši par ikdienas realitāti; tā kā vairāki Krimas tatāri ir apcietināti, viņu lietas atrodas izmeklēšanā vai arī pret viņiem sākta kriminālvajāšana; tā kā notiek vēršanās arī pret Krimas juristiem, kuri šiem cilvēkiem sniedz juridisko palīdzību, pret cilvēktiesību aizstāvjiem, kas ziņo par politiski motivētiem nolaupīšanas gadījumiem Krimā, un pret žurnālistiem, kuri raksta par Krimas tatāru stāvokli; |
| --- | --- |

L.

tā kā Krimā patvaļīgi aresti, nolaupīšana, cenzūra un aizliegumi mierīgi pulcēties ir kļuvuši par ikdienas realitāti; tā kā vairāki Krimas tatāri ir apcietināti, viņu lietas atrodas izmeklēšanā vai arī pret viņiem sākta kriminālvajāšana; tā kā notiek vēršanās arī pret Krimas juristiem, kuri šiem cilvēkiem sniedz juridisko palīdzību, pret cilvēktiesību aizstāvjiem, kas ziņo par politiski motivētiem nolaupīšanas gadījumiem Krimā, un pret žurnālistiem, kuri raksta par Krimas tatāru stāvokli;

| M. | tā kā okupācijas iestādes Krimā sistemātiski un klaji ir apspiedušas vārda brīvību Krimā, izspiežot no aprites neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus un radot šķēršļus profesionālu žurnālistu darbam; tā kā 2018. gada 22. martā Krievijas drošības spēki, pamatojoties uz nepatiesām apsūdzībām, aizturēja un apcietināja pilsoniskās sabiedrības žurnālistu un Krimas tatāru aktīvistu Nariman Memedeminov, kurš rakstīja par okupācijas iestāžu pārkāpumiem; tā kā 2018. gada 21. maijā Krievijas drošības spēki reliģisku iemeslu dēļ aizturēja citu pilsoniskās sabiedrības žurnālistu, Server Mustafaiev, pirms tam veicot kratīšanu viņa mājā Krievijas okupētajā Krimā; |
| --- | --- |

M.

tā kā okupācijas iestādes Krimā sistemātiski un klaji ir apspiedušas vārda brīvību Krimā, izspiežot no aprites neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus un radot šķēršļus profesionālu žurnālistu darbam; tā kā 2018. gada 22. martā Krievijas drošības spēki, pamatojoties uz nepatiesām apsūdzībām, aizturēja un apcietināja pilsoniskās sabiedrības žurnālistu un Krimas tatāru aktīvistu Nariman Memedeminov, kurš rakstīja par okupācijas iestāžu pārkāpumiem; tā kā 2018. gada 21. maijā Krievijas drošības spēki reliģisku iemeslu dēļ aizturēja citu pilsoniskās sabiedrības žurnālistu, Server Mustafaiev, pirms tam veicot kratīšanu viņa mājā Krievijas okupētajā Krimā;

| N. | tā kā Krievija zaudē daudzas lietas Eiropas Cilvēktiesību tiesā un neīsteno pasludinātos spriedumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā Krievija zaudē daudzas lietas Eiropas Cilvēktiesību tiesā un neīsteno pasludinātos spriedumus;

| O. | tā kā Krievijas Federācija ir Eiropas Padomes, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) un Apvienoto Nāciju Organizācijas pilntiesīga locekle un ir apņēmusies ievērot demokrātijas principus, tiesiskumu, pamatbrīvības un cilvēktiesības; tā kā iepriekšējos gados ir notikuši daudzi smagi tiesiskuma pārkāpumi un ir pieņemti represīvi likumi, tagad ir lielas šaubas, vai Krievija tiešām pilda tai uzliktās starptautiskās un arī valsts saistības; tā kā Eiropas Savienība vairākkārt ir piedāvājusi sniegt papildu palīdzību un speciālas zināšanas, lai Krievija spētu modernizēt un uzturēt konstitucionālo un tiesisko kārtību atbilstīgi Eiropas Padomes standartiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā Krievijas Federācija ir Eiropas Padomes, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) un Apvienoto Nāciju Organizācijas pilntiesīga locekle un ir apņēmusies ievērot demokrātijas principus, tiesiskumu, pamatbrīvības un cilvēktiesības; tā kā iepriekšējos gados ir notikuši daudzi smagi tiesiskuma pārkāpumi un ir pieņemti represīvi likumi, tagad ir lielas šaubas, vai Krievija tiešām pilda tai uzliktās starptautiskās un arī valsts saistības; tā kā Eiropas Savienība vairākkārt ir piedāvājusi sniegt papildu palīdzību un speciālas zināšanas, lai Krievija spētu modernizēt un uzturēt konstitucionālo un tiesisko kārtību atbilstīgi Eiropas Padomes standartiem;

| P. | tā kā saskaņā ar Krievijas likumu par ārvalstu struktūrām NVO, kas saņem ārvalstu finansējumu un ir iesaistītas politiskā darbībā, ir jāpiesakās iekļaušanai īpašā ārvalstu struktūru sarakstā, lai tās tiktu pakļautas ciešai valdības papildu uzraudzībai, kā arī tām visās savās publikācijās, paziņojumos presei un ziņojumos ir jānorāda, ka šos materiālus ir sagatavojusi ārvalsts struktūra; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar Krievijas likumu par ārvalstu struktūrām NVO, kas saņem ārvalstu finansējumu un ir iesaistītas politiskā darbībā, ir jāpiesakās iekļaušanai īpašā ārvalstu struktūru sarakstā, lai tās tiktu pakļautas ciešai valdības papildu uzraudzībai, kā arī tām visās savās publikācijās, paziņojumos presei un ziņojumos ir jānorāda, ka šos materiālus ir sagatavojusi ārvalsts struktūra;

| Q. | tā kā, reaģējot uz Krievijas nelegālo Krimas aneksiju un hibrīdkaru pret Ukrainu, ES ir pieņēmusi vairākus pakāpeniski ieviešamus ierobežojošos pasākumus pret Krieviju, |
| --- | --- |

Q.

tā kā, reaģējot uz Krievijas nelegālo Krimas aneksiju un hibrīdkaru pret Ukrainu, ES ir pieņēmusi vairākus pakāpeniski ieviešamus ierobežojošos pasākumus pret Krieviju,

| 1. | prasa, lai Krievijas iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvo Oļegu Sencovu un visus citus Krievijā un Krimas pussalā nelikumīgi apcietinātos Ukrainas pilsoņus; atgādina, ka pašlaik Krievijā un okupētajā Krimā kopumā ir vairāk nekā 70 (2) politieslodzītie no Ukrainas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Cilvēktiesību aizstāvības centra “Memoriāls”Čečenijas biroja direktoru Oyub Titiev un visus pārējos politieslodzītos Krievijas Federācijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa, lai Krievijas iestādes pārtrauktu pret Cilvēktiesību aizstāvības centra “Memoriāls”, tā darbiniekiem un citiem cilvēktiesību aizstāvjiem vērstos uzbrukumus un iebiedēšanu un ļautu viņiem darīt cilvēktiesību aizstāvības darbu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka pret ieslodzītajiem ir jāattiecas atbilstīgi starptautiskiem standartiem un ka ir jānodrošina visu aizturēto piekļuve juridiskai palīdzībai, tikšanās ar ģimenes locekļiem un diplomātiskajiem pārstāvjiem, kā arī jānodrošina medicīniskā aprūpe; uzsver, ka saskaņā ar Ceturto Ženēvas konvenciju Krievijas iestādes un tiesu darbinieki pilnībā ir atbildīgi par aizturēto personu drošību un labjutību, jo īpaši Krimā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina Krievijai, cik būtiski ir tai kā Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas loceklei pilnībā ievērot starptautiskās juridiskās saistības un cilvēka pamattiesību principus un tiesiskumu, kā noteikts Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka pulcēšanās brīvība Krievijas Federācijā ir noteikta Krievijas konstitūcijas 31. pantā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, kuru Krievija ir parakstījusi, un līdz ar to Krievijas iestādēm ir pienākums to ievērot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Krievijas iestādes visos līmeņos atzīt, ka cilvēktiesību aizstāvjiem ir izšķirīga loma demokrātijas pīlāru stiprināšanā un tiesiskuma uzraudzībā, un aicina publiski nosodīt visus uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem, jo īpaši Čečenijas Republikā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž solidaritāti Ukrainas režisoram, politiskajam aktīvistam un politieslodzītajam Oļegam Sencovam, kurš 2018. gada 14. maijā sāka badastreiku, lai paātrinātu nelikumīgi aizturēto tautiešu atbrīvošanu, un ir nobažījies par badastreika ietekmi uz Oļega Sencova veselību; atgādina, ka Oļegs Sencovs, kurš tika apcietināts neilgi pēc tam, kad Krievija 2014. gadā pārņēma kontroli pār Melnās jūras pussalu, un notiesāts, pamatojoties uz spīdzināšanā izspiestu liecību, tagad stingra režīma kolonijā, kas atrodas Jamalas Ņencu apgabalā, Krievijas galējos ziemeļos, izcieš 20 gadu cietumsodu par vairākām apsūdzībām terorismā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nosoda to, ka vēl viens apsūdzētais šajā lietā, Oleksandrs Kolčenko, ir notiesāts uz desmit gadiem cietumā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīmē, ka kopš 2018. gada 19. marta badastreiku ir pieteicis vēl viens nelikumīgi aizturēts Ukrainas pilsonis — Volodimirs Baluhs; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina atbildīgās Krievijas iestādes un medicīnas dienestus sniegt pienācīgu medicīnisko palīdzību šiem ieslodzītajiem un ievērot medicīnisko ētiku, tostarp nepiemērot piespiedu barošanu vai jebkādu citu negribētu ārstēšanu, kas var līdzināties spīdzināšanai un citiem sliktas apiešanās veidiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ir ļoti nobažījies, ka ir smagi spīdzināti daudzi Ukrainas politieslodzītie, tostarp Mykola Karpiyuk, Volodymyr, Prysych, Oleksiy Chirniy un Yevhen Panov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ir ļoti nobažījies par aizvien biežākajiem arestiem, uzbrukumiem, iebiedēšanu un nomelnošanu, kas tiek vērsta pret neatkarīgiem žurnālistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri strādā Krievijā, jo īpaši Čečenijā; uzsver, cik būtiska ir pilsoniskās sabiedrības un tādu organizāciju kā “Memoriāls”nozīme, un ir pārliecināts, ka jebkurā pasaules vietā pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem ir jābūt tiesīgiem brīvi izmantot savas pamattiesības uz domas un vārda brīvību; aicina Čečenijas un Krievijas iestādes ievērot savas valsts tiesību aktus un starptautiskās saistības un īstenot tiesiskumu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nopietnas bažas par nesodāmības gaisotni, kurā tiek pieļauti šādi nodarījumi, un prasa izstrādāt juridiskus un cita veida pasākumus, lai sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību novērstu šādu vardarbību un uzraudzītu un efektīvi sauktu pie atbildības vainīgos; uzsver, ka Krievijai un tās valdībai ir galvenā atbildība par šādu nodarījumu izmeklēšanu, vainīgo saukšanu pie atbildības un visu Krievijas pilsoņu aizsargāšanu pret nelikumīgu vajāšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vērš uzmanību uz to, ka 2018. gada maijā Krievijas iestādes okupētajā Krimā aizturēja vairākus Krimas tatārus, tostarp Sever Mustafayev, Edem Smailov un politieslodzītā Nuri Primov ģimenes locekļus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nosoda Krievijas starptautisko tiesību pārkāpumus okupētajā Krimā, tostarp Krievijas tiesību aktu izpildi, vērienīgo Krimas pussalas militarizāciju, kas apdraud reģionālo drošību, un masveida un sistemātiskos cilvēktiesību pārkāpumus, kas jo īpaši vērsti pret etniskajiem ukraiņiem un Krimas tatāriem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē Krimas Tāru līderu Akhtem Chiygoz un Ilmi Umerov atbrīvošanu, kuriem 2017. gada septembrī Krievijas tiesas uz laiku okupētajā Ukrainas teritorijā, Krimā, piesprieda cietumsodu un kuriem 2017. gada 25. oktobrī Krievijas iestādes atļāva izbraukt no pussalas; izsaka pateicību visiem, kuri centās panākt viņu atbrīvošanu, tostarp Krievijas cilvēktiesību aizstāvības organizācijām, tādām kā “Memoriāls”; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina Krievijas iestādēm, ka tās de facto ir okupācijas izpildvara Krimā un ir pilnībā atbildīgas par Krimas pilsoņu aizsardzību pret patvaļīgiem tiesu iestāžu vai administratīviem pasākumiem, un ka šī vara uzliek tām pienākumu ievērot starptautiskās humanitārās tiesības, lai pussalā nodrošinātu cilvēktiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka nedz Krievijas militāro, nedz civilo tiesu kompetencē nav tiesas spriešana par darbībām, kas veiktas aiz starptautiski atzītās Krievijas teritorijas robežām, un norāda, ka tiesvedība šādās lietās nav uzskatāma par leģitīmu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti pauž nopietnas bažas par likumu, ko piemēro ārvalstu struktūrām, un tā īstenošanas veidu; uzskata, ka definīcija “politiskā darbība”attiecībā uz tādām NVO, kas pieņem ārvalsts finansējumu, ir tik plaša, ka faktiski tiek pieļauta valdības kontrole pār jebkuru ar sabiedrisko dzīvi saistītu organizētu darbību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina Krieviju nodrošināt starptautisko cilvēktiesību novērotāju un uzraudzības misiju beznosacījumu un netraucētu piekļuvi; aicina starptautiskās organizācijas, tādas kā Apvienoto Nāciju Organizācija, Eiropas Padome un Eiropas Drošības un sadarbības organizācija, ciešāk uzraudzīt cilvēktiesību situāciju Krimā un veikt attiecīgus pasākumus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Eiropas Savienības īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos pievērst pastāvīgu uzmanību cilvēktiesību situācijai Krimas pussalā un nevaldības spēku kontrolētajos Austrumukrainas apgabalos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Padomi un dalībvalstis stingri un vienoti saglabāt apņemšanos ievērot Krievijai noteiktās sankcijas, par kurām panākta vienošanās, un tās pagarināt, kā arī apsvērt mērķorientētus pasākumus pret personām, kuras atbildīgas par politieslodzīto aizturēšanu un notiesāšanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, cik būtiski ir, lai Eiropas Savienības delegācija Krievijā un ES dalībvalstu vēstniecības uzraudzītu pret cilvēktiesību aizstāvjiem vesto tiesvedību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Padomes un Komisijas priekšsēdētājus, kā arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/ AP) arī turpmāk cieši sekot līdzi starptautisko juridisko saistību neizpildes gadījumiem un izskatīt šīs lietas dažādos formātos un sanāksmēs ar Krieviju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkārtoti aicina PV/ AP un EĀDD nodrošināt, lai visas politisku iemeslu dēļ kriminālvajāto personu lietas tiktu apspriestas ES un Krievijas cilvēktiesību konsultācijās, ja šādas konsultācijas tiek atsāktas, un lai Krievijas pārstāvjiem šajās konsultācijās oficiāli tiktu prasīts atbildēt par katru lietu, kā arī aicina ziņot Parlamentam, kādu informāciju šiem pārstāvjiem sniegušas Krievijas iestādes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina PV/ AP un EĀDD nodrošināt, ka Savienība izmanto katru iespēju, ko paredz Krievijas tiesību akti, lai turpinātu sadarbību un atbalstu Krievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp tām, kas strādā, lai veicinātu demokrātijas vērtības, cilvēktiesības un tiesiskumu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina ES nākt klajā ar paziņojumu, kurā nosoda cilvēktiesību pārkāpumus Krievijā un centienus tos noslēpt, par aizsegu izmantojot FIFA Pasaules kausa izcīņu futbolā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, kā arī Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0087.

(2)  Politieslodzīto saraksts (nepilnīgs): Teimur Abdullaiev, Uzeir Abdullaiev, Taliat Abdurakhmanov, Rustem Abiltarov, Zevri Abseitov, Muslim Aliiev, Refat Alimov, Kiazim Ametov, Ernes Ametov, Ali Asanov, Marlen Asanov, Volodymyr Balukh, Ali Bariev, Enver Bekirov, Memet Belialov, Oleksii Bessarabov, Rustem Vaitov, Resul Velilyaev, Valentyn Vygovskii, Pavlo Hryb, Mykola Dadeu, Konstatin Davydenko, Bekir Dehermendzhi, Mustafa Dehermendzhi, Emil Dzhemadenov, Arsen Dzhepparov, Dmitrii Dolgopolov, Volodymyr Dudka, Andriy Zakhtei, Ruslan Zeitullaiev, Server Zekiriaiev, Timur Ibragimov, Rustem Ismailov, Yevgenii Karakashev, Mykola Karpiuk, Stanislav Klykh, Andriy Kolomiiets, Oleksandr Kolchenko, Oleksandr Kostenko, Emir-Usein Kuku, Hennadii Limeshko, Serhii Litvinov, Enver Mamutov, Nariman Memedeminov, Remzi Memetov, Emil Minasov, Igor Movenko, Seiran Muradosilov, Seiran Mustafaiev, Server Mustafaiev, Yevhen Panov, Nuri Primov, Volodymyr Prisich, Ismail Ramazanov, Fevzi Sagandzhi, Ferat Saifullaiev, Aider Saledinov, Seiran Saliiev, Enver Seitosmanov, Oleg Sentsov, Oleksii Sizonovich, Vadym Siruk, Edem Smailov, Oleksandr Steshenko, Oleksii Stohniy, Renat Suleimanov, Anna Sukhonosova, Roman Sushchenko, Roman Ternovsky, Ruslan Ametov, Asan Chapukh, Oleksii Chirnii, Hlib Shablii, Mykola Shiptur, Dmytro Shtyblikov, Oleksandr Shumkov, Viktor Shur.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/76 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/76

---

P8_TA(2018)0260

Cilvēktiesību stāvoklis Bahreinā, jo īpaši Nabeel Rajab lieta

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Bahreinā, jo īpaši Nabeel Rajab lietu (2018/2755(RSP))

(2020/C 28/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bahreinu — 2014. gada 6. februāra rezolūciju par Bahreinu, īpaši Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja un Ibrahim Sharif lietu (1), 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Bahreinu, it īpaši Nabeel Rajab lietu (2), 2016. gada 4. februāra rezolūciju par Bahreinu — Mohammed Ramadan lieta (3), 2016. gada 7. jūlija rezolūciju par Bahreinu (4), 2017. gada 16. februāra rezolūciju par nāvessodu izpildi Kuveitā un Bahreinā (5) un 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par vēršanos pret pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanos jaunattīstības valstīs (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bahreinu — 2014. gada 6. februāra rezolūciju par Bahreinu, īpaši Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja un Ibrahim Sharif lietu (1), 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Bahreinu, it īpaši Nabeel Rajab lietu (2), 2016. gada 4. februāra rezolūciju par Bahreinu — Mohammed Ramadan lieta (3), 2016. gada 7. jūlija rezolūciju par Bahreinu (4), 2017. gada 16. februāra rezolūciju par nāvessodu izpildi Kuveitā un Bahreinā (5) un 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par vēršanos pret pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanos jaunattīstības valstīs (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2015. gada 17. jūnija paziņojumu par al-Wefaq ģenerālsekretāra Ali Salman notiesāšanu Bahreinā, 2017. gada 11. jūlija paziņojumu par Bahreinas tiesas spriedumu Nabeel Rajab lietā un 2018. gada 6. jūnija paziņojumu par Bahreinas cilvēktiesību aizstāvja Nabeel Rajab notiesāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2015. gada 17. jūnija paziņojumu par al-Wefaq ģenerālsekretāra Ali Salman notiesāšanu Bahreinā, 2017. gada 11. jūlija paziņojumu par Bahreinas tiesas spriedumu Nabeel Rajab lietā un 2018. gada 6. jūnija paziņojumu par Bahreinas cilvēktiesību aizstāvja Nabeel Rajab notiesāšanu,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību apakškomitejas priekšsēdētāja 2017. gada 22. novembra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību apakškomitejas priekšsēdētāja 2017. gada 22. novembra paziņojumu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 15. maijā notikušo ES un Bahreinas neoficiālās cilvēktiesību jautājumu darba grupas sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 15. maijā notikušo ES un Bahreinas neoficiālās cilvēktiesību jautājumu darba grupas sanāksmi,

| — | ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos Zeid Ra’ad Al Hussein2017. gada 11. septembra paziņojumu par stāvokli Bahreinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos Zeid Ra’ad Al Hussein2017. gada 11. septembra paziņojumu par stāvokli Bahreinā,

| — | ņemot vērā ANO Komitejas pret spīdzināšanu 2017. gada 12. maija paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Komitejas pret spīdzināšanu 2017. gada 12. maija paziņojumu,

| — | ņemot vērā 2002. gada februārī pieņemto Bahreinas Konstitūciju, jo īpaši tās 3. nodaļu, Bahreinas kriminālkodeksa 364. pantu un 1963. gada likumu „Par Bahreinas pilsonību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada februārī pieņemto Bahreinas Konstitūciju, jo īpaši tās 3. nodaļu, Bahreinas kriminālkodeksa 364. pantu un 1963. gada likumu „Par Bahreinas pilsonību”,

| — | ņemot vērā Bahreinas neatkarīgās izmeklēšanas komisijas (BICI) 2011. gada novembra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bahreinas neatkarīgās izmeklēšanas komisijas (BICI) 2011. gada novembra ziņojumu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, par cilvēktiesību dialogu ar trešām valstīm, par nāvessodu, spīdzināšanu, vārda brīvību un cilvēktiesību aizstāvjiem un par vārda brīvu tiešsaistē un bezsaistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, par cilvēktiesību dialogu ar trešām valstīm, par nāvessodu, spīdzināšanu, vārda brīvību un cilvēktiesību aizstāvjiem un par vārda brīvu tiešsaistē un bezsaistē,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, Konvenciju par bērna tiesībām un Arābu Cilvēktiesību hartu, kuriem Bahreina ir pievienojusies, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, Konvenciju par bērna tiesībām un Arābu Cilvēktiesību hartu, kuriem Bahreina ir pievienojusies,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 15. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 15. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2018. gada 5. jūnijā Bahreinas Augstā apelācijas tiesa nolēma atstāt spēkā cilvēktiesību aizstāvim Nabeel Rajab piespriesto piecu gadu cietumsodu par „nepatiesu baumu izplatīšanā kara laikā”(Bahreinas kriminālkodeksa 133. pants), “kaimiņvalsts apvainošanu”(215. pants) un “valsts pārvaldes struktūras apvainošanu”(216. pants) saistībā ar viņa tvītiem par iespējamo spīdzināšanu Bahreinas Džavas pilsētas cietumā un Saūdu Arābijas vadītās koalīcijas gaisa uzbrukumiem Jemenā; tā kā šīs apsūdzības balstās uz noteikumiem, kas paredz kriminālsodu par vārda brīvības izpausmēm, kuras aizsargā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuru Bahreina ratificēja 2006. gadā, 19. pants; tā kā paredzams, ka N. Rajab iesniegs pēdējo apelāciju Bahreinas Augstākajā kasācijas tiesā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2018. gada 5. jūnijā Bahreinas Augstā apelācijas tiesa nolēma atstāt spēkā cilvēktiesību aizstāvim Nabeel Rajab piespriesto piecu gadu cietumsodu par „nepatiesu baumu izplatīšanā kara laikā”(Bahreinas kriminālkodeksa 133. pants), “kaimiņvalsts apvainošanu”(215. pants) un “valsts pārvaldes struktūras apvainošanu”(216. pants) saistībā ar viņa tvītiem par iespējamo spīdzināšanu Bahreinas Džavas pilsētas cietumā un Saūdu Arābijas vadītās koalīcijas gaisa uzbrukumiem Jemenā; tā kā šīs apsūdzības balstās uz noteikumiem, kas paredz kriminālsodu par vārda brīvības izpausmēm, kuras aizsargā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuru Bahreina ratificēja 2006. gadā, 19. pants; tā kā paredzams, ka N. Rajab iesniegs pēdējo apelāciju Bahreinas Augstākajā kasācijas tiesā;

| B. | tā kā šomēnes N. Rajab bija jāatbrīvo, jo viņš bija izcietis par 2015. un 2016. gadā TV sniegtajām intervijām par vārda brīvības ierobežojumiem Bahreinā piespriesto divu gadu cietumsodu, ko viņam nācās izciest ļoti sliktos cietuma apstākļos ar sliktu izturēšanos pret viņu; tā kā pirms patvaļīgās apcietināšanas 2016. gada jūnijā Nabeel Rajab bija aizliegts ceļot un laikā no 2012. līdz 2014. gadam viņš izcieta divu gadu cietumsodu par to, ka bija izmantojis savas tiesības uz vārda brīvību un pulcēšanās brīvību; tā kā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos 2013. gadā atzina, ka viņš ir ticis patvaļīgi aizturēts tāpēc, ka palīdzējis vadīt un organizēt demonstrācijas Bahreinā; tā kā viņa tiesu procesi nebija taisnīgi; |
| --- | --- |

B.

tā kā šomēnes N. Rajab bija jāatbrīvo, jo viņš bija izcietis par 2015. un 2016. gadā TV sniegtajām intervijām par vārda brīvības ierobežojumiem Bahreinā piespriesto divu gadu cietumsodu, ko viņam nācās izciest ļoti sliktos cietuma apstākļos ar sliktu izturēšanos pret viņu; tā kā pirms patvaļīgās apcietināšanas 2016. gada jūnijā Nabeel Rajab bija aizliegts ceļot un laikā no 2012. līdz 2014. gadam viņš izcieta divu gadu cietumsodu par to, ka bija izmantojis savas tiesības uz vārda brīvību un pulcēšanās brīvību; tā kā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos 2013. gadā atzina, ka viņš ir ticis patvaļīgi aizturēts tāpēc, ka palīdzējis vadīt un organizēt demonstrācijas Bahreinā; tā kā viņa tiesu procesi nebija taisnīgi;

| C. | tā kā bez šī jaunā piecu gadu cietumsoda Nabeel Rajab varētu draudēt arī vēl viens līdz pat 14 gadus ilgs cietumsods par prasībām, ko pret viņu uztur valdība, apsūdzot viņu nepatiesu ziņu un paziņojumu izplatīšanā un tenku izplatīšanā, kas grauj valsts prestižu; tā kā 2017. gada 12. septembrī valdība apsūdzēja viņu nepatiesu ziņu izplatīšanā, naida kurināšanā pret valdošo režīmu un aicināšanu uz nepakļaušanos likuma varai, izmantojot sociālos medijus; |
| --- | --- |

C.

tā kā bez šī jaunā piecu gadu cietumsoda Nabeel Rajab varētu draudēt arī vēl viens līdz pat 14 gadus ilgs cietumsods par prasībām, ko pret viņu uztur valdība, apsūdzot viņu nepatiesu ziņu un paziņojumu izplatīšanā un tenku izplatīšanā, kas grauj valsts prestižu; tā kā 2017. gada 12. septembrī valdība apsūdzēja viņu nepatiesu ziņu izplatīšanā, naida kurināšanā pret valdošo režīmu un aicināšanu uz nepakļaušanos likuma varai, izmantojot sociālos medijus;

| D. | tā kā N. Rajab veselība ir smagi cietusi slikto cietuma apstākļu dēļ; tā kā viņa ģimenes locekļi ziņo, ka daļa no soda ir atrašanās kamerā 23 stundas diennaktī, no kā laika gaitā nopietni cietusi viņa veselība; tā kā tiek ziņots, ka cietuma vadība tīšuprāt liek šķēršļus N. Rajab ārstēšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā N. Rajab veselība ir smagi cietusi slikto cietuma apstākļu dēļ; tā kā viņa ģimenes locekļi ziņo, ka daļa no soda ir atrašanās kamerā 23 stundas diennaktī, no kā laika gaitā nopietni cietusi viņa veselība; tā kā tiek ziņots, ka cietuma vadība tīšuprāt liek šķēršļus N. Rajab ārstēšanai;

| E. | tā kā Nabeel Rajab ir kļuvis par cilvēktiesību aizstāvju un vārda brīvības ievērošanas simbolu Bahreinā un viņa lietā ir pretrunā Bahreinas valdības saistībām; tā kā viņš ir tikai viens no tiem cilvēkiem, kas pakļauti patvaļīgai aizturēšanai un sodīšanai par to, ka izmantojuši savas tiesības uz vārda un pulcēšanās brīvību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Nabeel Rajab ir kļuvis par cilvēktiesību aizstāvju un vārda brīvības ievērošanas simbolu Bahreinā un viņa lietā ir pretrunā Bahreinas valdības saistībām; tā kā viņš ir tikai viens no tiem cilvēkiem, kas pakļauti patvaļīgai aizturēšanai un sodīšanai par to, ka izmantojuši savas tiesības uz vārda un pulcēšanās brīvību;

| F. | tā kā 2017. gada maijā ANO Komiteja pret spīdzināšanu izskatīja daudzas konsekventas sūdzības par apcietinājumā esošu cilvēku, īpaši to, kuri apsūdzēti terorismā, spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret viņiem un pauda dziļas bažas par Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja, Naji Fateel, Hussain Jawad, Abdulwahab Hussain un Abduljalil al-Singace lietām; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2017. gada maijā ANO Komiteja pret spīdzināšanu izskatīja daudzas konsekventas sūdzības par apcietinājumā esošu cilvēku, īpaši to, kuri apsūdzēti terorismā, spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret viņiem un pauda dziļas bažas par Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja, Naji Fateel, Hussain Jawad, Abdulwahab Hussain un Abduljalil al-Singace lietām;

| G. | tā kā pēc tam, kad 2017. gada februārī tika pārkāpts septiņus gadus ilgušais moratorijs, ir ievērojami palielinājies izpildīto un piespriesto nāvessodu skaits un turpina pienākt ziņas par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; tā kā pēc 2017. gada aprīlī pieņemtā grozījuma Konstitūcijā Bahreina ir atsākusi civilpersonu tiesāšanu militārajās tiesās; tā kā valsts iestādes atjaunoja Nacionālās drošības aģentūras arestēšanas un izmeklēšanas pilnvaras, lai gan ir ziņas par to, ka šī iestāde piekopj spīdzināšanu un ļaunprātīgu izturēšanos; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc tam, kad 2017. gada februārī tika pārkāpts septiņus gadus ilgušais moratorijs, ir ievērojami palielinājies izpildīto un piespriesto nāvessodu skaits un turpina pienākt ziņas par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; tā kā pēc 2017. gada aprīlī pieņemtā grozījuma Konstitūcijā Bahreina ir atsākusi civilpersonu tiesāšanu militārajās tiesās; tā kā valsts iestādes atjaunoja Nacionālās drošības aģentūras arestēšanas un izmeklēšanas pilnvaras, lai gan ir ziņas par to, ka šī iestāde piekopj spīdzināšanu un ļaunprātīgu izturēšanos;

| H. | tā kā situācija vārda brīvības, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvības jomā Bahreinā ir kļuvusi kritiska; tā kā pieaug represijas pret cilvēktiesību aizstāvjiem un miermīlīgiem opozīcijas aktīvistiem, kas ietver cietumsodus, nosūtīšanu trimdā, ceļošanas aizliegumus, pilsonības atņemšanu un nopietnus draudus un iebiedēšanu viņu miermīlīgo aktivitāšu dēļ; |
| --- | --- |

H.

tā kā situācija vārda brīvības, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvības jomā Bahreinā ir kļuvusi kritiska; tā kā pieaug represijas pret cilvēktiesību aizstāvjiem un miermīlīgiem opozīcijas aktīvistiem, kas ietver cietumsodus, nosūtīšanu trimdā, ceļošanas aizliegumus, pilsonības atņemšanu un nopietnus draudus un iebiedēšanu viņu miermīlīgo aktivitāšu dēļ;

| I. | tā kā Bahreinas Pārstāvju padomes un Shura padomes pieņemtie grozījumi Likumā par politisko tiesību īstenošanu liegs 2018. gada vēlēšanās piedalīties neatkarīgiem politiķiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Bahreinas Pārstāvju padomes un Shura padomes pieņemtie grozījumi Likumā par politisko tiesību īstenošanu liegs 2018. gada vēlēšanās piedalīties neatkarīgiem politiķiem;

| J. | tā kā 2016. gadā Bahreinas valdošais režīms pārtrauca Bahreinas politiskās opozīcijas biedrības Al-Wefaq darbību, iesaldēja tās līdzekļus un bloķēja piekļuvi tās tīmekļa vietnei Bahreinas teritorijā; tā kā šīs biedrības telpās tika veikts reids, kā rezultātā tā tika apsūdzēta pastāvīgā Karalistes Konstitūcijas pārkāpšanā un Konstitūcijas leģitimitātes apšaubīšanā, aicinājumos iejaukties ārvalstīm, kā arī vardarbības un teroristu organizāciju popularizēšanā; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2016. gadā Bahreinas valdošais režīms pārtrauca Bahreinas politiskās opozīcijas biedrības Al-Wefaq darbību, iesaldēja tās līdzekļus un bloķēja piekļuvi tās tīmekļa vietnei Bahreinas teritorijā; tā kā šīs biedrības telpās tika veikts reids, kā rezultātā tā tika apsūdzēta pastāvīgā Karalistes Konstitūcijas pārkāpšanā un Konstitūcijas leģitimitātes apšaubīšanā, aicinājumos iejaukties ārvalstīm, kā arī vardarbības un teroristu organizāciju popularizēšanā;

| K. | tā kā 2017. gada 31. maijā Bahreinas tiesa lika izformēt Bahreinas opozīcijas grupu Nacionālā demokrātiskās rīcības biedrība (Waad); tā kā 2017. gada 26. oktobrī Bahreinas Augstākā apelācijas tiesa paturēja spēkā tiesas lēmumu par Waad izformēšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2017. gada 31. maijā Bahreinas tiesa lika izformēt Bahreinas opozīcijas grupu Nacionālā demokrātiskās rīcības biedrība (Waad); tā kā 2017. gada 26. oktobrī Bahreinas Augstākā apelācijas tiesa paturēja spēkā tiesas lēmumu par Waad izformēšanu;

| L. | tā kā 2018. gada 15. maijā Bahreinas Augstā krimināltiesa atņēma pilsonību 115 cilvēkiem masveida tiesas procesā, par kuru ir ziņas, ka izmantota spīdzināšana un pieļauti procesuāli pārkāpumi; tā kā draudi atņemt pilsonību un pilsonības atņemšana ir politisku represiju izpausme; tā kā daudziem Bahreinas iedzīvotājiem, ieskaitot bērniem, galvenokārt šiītiem, ir atņemta pilsonība, kas ir tiešs Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 15. panta un Bērna tiesību konvencijas 7. panta pārkāpums; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2018. gada 15. maijā Bahreinas Augstā krimināltiesa atņēma pilsonību 115 cilvēkiem masveida tiesas procesā, par kuru ir ziņas, ka izmantota spīdzināšana un pieļauti procesuāli pārkāpumi; tā kā draudi atņemt pilsonību un pilsonības atņemšana ir politisku represiju izpausme; tā kā daudziem Bahreinas iedzīvotājiem, ieskaitot bērniem, galvenokārt šiītiem, ir atņemta pilsonība, kas ir tiešs Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 15. panta un Bērna tiesību konvencijas 7. panta pārkāpums;

| M. | tā kā kopš 2011. gada protestiem un BICI ziņojumā iekļautajiem secinājumiem ir izveidotas vairākas starptautiskas struktūras, lai uzraudzītu valdības pārkāpumus, taču tās nav nedz pietiekami efektīvas, nedz neatkarīgas; tā kā šo struktūru neatkarības trūkums varētu veicināt pārskatatbildības trūkumu Bahreinas valdībā un drošības spēkos; tā kā tas ir veicinājis nesodāmības izplatīšanos, apgrūtinājis mēģinājumus veikt demokrātiskas reformas un vēl vairāk destabilizējis valsti; |
| --- | --- |

M.

tā kā kopš 2011. gada protestiem un BICI ziņojumā iekļautajiem secinājumiem ir izveidotas vairākas starptautiskas struktūras, lai uzraudzītu valdības pārkāpumus, taču tās nav nedz pietiekami efektīvas, nedz neatkarīgas; tā kā šo struktūru neatkarības trūkums varētu veicināt pārskatatbildības trūkumu Bahreinas valdībā un drošības spēkos; tā kā tas ir veicinājis nesodāmības izplatīšanos, apgrūtinājis mēģinājumus veikt demokrātiskas reformas un vēl vairāk destabilizējis valsti;

| N. | tā kā ES uzskata, ka ciešai sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjiem (HRD) trešās valstīs ir jākļūst par vienu no tās galvenajām prioritātēm cilvēktiesību veicināšanā un cīņā ar cilvēktiesību pārkāpumiem, |
| --- | --- |

N.

tā kā ES uzskata, ka ciešai sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjiem (HRD) trešās valstīs ir jākļūst par vienu no tās galvenajām prioritātēm cilvēktiesību veicināšanā un cīņā ar cilvēktiesību pārkāpumiem,

| 1. | prasa nekavējoties atbrīvot visus tos, kas aizturēti tikai par to, ka miermīlīgi izmantojuši savas cilvēktiesības un iesaistījušies politiskajā darbībā; prasa pārtraukt visu veidu vardarbības aktus, vajāšanu un iebiedēšanu, tostarp tiesu iestāžu līmenī, kā arī cenzūru, ko pret cilvēktiesību aizstāvjiem, politiskajiem oponentiem, protestētājiem, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un viņu ģimenes locekļiem vērš valsts iestādes, drošības spēki un dienesti; pauž nopietnas bažas par to, ka Bahreinā joprojām tiek ierobežotas demokrātiskās pamattiesības, proti, vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvība, politiskais plurālisms, miermīlīga opozīcija un tiesiskums; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina nekavējoties un bez nosacījumu izvirzīšanas atbrīvot N. Rajab, atcelt viņam izvirzītās apsūdzības un iestādēm nodrošināt, ka līdz atbrīvošanai viņš netiek pakļauts spīdzināšanai un sliktai attieksmei un ka viņam ir iespēja regulāri satikt ģimenes locekļus, izvēlēties savus juristus un ir pieejama veselības aprūpe; nosoda Nabeel Rajab aizturēšanu, kas citu starpā ir viņa vārda brīvības un pārvietošanās brīvības pārkāpums; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Bahreinas iestādes ievērot savas starptautiskās saistības un apņemšanās ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības un nodrošināt drošu un labvēlīgu vidi cilvēktiesību aizstāvjiem un varas iestāžu kritizētājiem, tostarp saistībā ar 2018. gada vēlēšanām, kurās jānodrošina tiesības uz vārda brīvību, kā arī biedrošanās un mierīgas pulcēšanās brīvību; atgādina Bahreinas valdībai par tās pienākumu garantēt drošību visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu politiskajiem uzskatiem, politiskās piederības vai konfesijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par sliktajiem apstākļiem cietumos un Bahreinas drošības dienestu un cietumu darbinieku piekopto spīdzināšanu; mudina Bahreinas varas iestādes atturēties no spīdzināšanas, cietsirdīgas un pazemojošas izturēšanās pret aizturētajiem, pilnībā izmeklēt visus apgalvojumus par pamattiesību pārkāpumiem un ieslodzīto spīdzināšanu un saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina Bahreinas iestādēm, ka Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu 15. pantā ir aizliegts izmantot jebkādus spīdzināšanas rezultātā reģistrētus izteikumus kā pierādījumus tiesvedības procesos; aicina Bahreinas iestādes nekavējoties ratificēt ANO Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvo protokolu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | stingri nosoda lielo valstī piespriesto nāvessodu skaitu un aicina noteiktu oficiālu moratoriju visu piespriesto nāvessodu izpildei; prasa pārskatīt visus piespriestos nāvessodus, lai nodrošinātu, ka to tiesas prāvas atbilst starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina valsts iestādes grozīt Konstitūciju, lai izbeigtu civiliedzīvotāju tiesāšanu militārās tiesās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nosoda to, ka masveidā tiek atņemta pilsonība, kas ir viens no represiju veidiem, un mudina Bahreinas varas iestādes atcelt šo lēmumu un ievērot starptautiskās saistības un normas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Bahreinas iestādes nekavējoties atcelt ceļošanas aizliegumu, kas noteikts cilvēktiesību aizstāvjiem, un uzstāj uz to, lai valsts iestādes jebkuros apstākļos garantētu, ka Bahreinas cilvēktiesību aizstāvji bez apgrūtinājumiem, iebiedēšanas un vajāšanas var veikt savas leģitīmās darbības cilvēktiesību jomā gan valstī, gan starptautiski; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Bahreinas valdību censties panākt stabilitāti, veicot reformas, un panākt iekļaujošu izlīguma vidē, kurā leģitīmus un miermīlīgus politiskos iebildumus var paust brīvi, jo īpaši ņemot vērā gaidāmās Pārstāvju padomes vēlēšanas, kas paredzētas 2018. gada oktobrī; tādēļ nosoda uzbrukumus Bahreinas opozīcijai un pilsoniskajai sabiedrībai, tostarp opozīcijas biedrības Al-Wefaq darbības apturēšanu, opozīcijas grupas Waad izformēšanu un aizliegumu šo grupu locekļiem piedalīties gaidāmajās vēlēšanās; uzskata, ka šāda rīcība ir pretrunā demokrātiska plurālisma un brīvu un godīgu vēlēšanu principiem un Bahreinas noslēgtajiem starptautiskajiem nolīgumiem un Konstitūcijai; aicina visas puses iesaistīties patiesā visas valsts mēroga dialogā, lai atsāktu miermīlīgu un jēgpilnu izlīguma procesu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina priekšsēdētāja vietnieci / Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestu, Padomi un dalībvalstis sistemātiski vērst uzmanību uz cilvēktiesību pārkāpumiem Bahreinā un apsvērt iespēju noteikt starptautiskas sankcijas pret tiem, kas atbildīgi par smagajiem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina ES un tās dalībvalstis nākamajās ANO Cilvēktiesību padomes sesijās turpināt iekļaut Bahreinu ES un dalībvalstu 4. punkta paziņojumos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Bahreinas valdību sadarboties ar ANO īpašajiem referentiem (proti, spīdzināšanas, pulcēšanās brīvības, reliģijas un ticības brīvības, tiesnešu un juristu neatkarības un cilvēktiesību aizstāvju jautājumos) un izsniegt viņiem derīgu uzaicinājumu ierasties valstī; aicina Bahreinas varas iestādes ļaut starptautiskajām NVO un žurnālistiem brīvi iekļūt Bahreinā, lai cita starpā satiktu aizturētos cilvēktiesību aizstāvjus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nožēlu par to, ka Eiropas uzņēmumi eksportē uz Bahreinu novērošanas tehnoloģijas, un uzsver, ka ES eksporta kontroles iestādēm, pirms izsniegt licenci eksportam uz trešām valstīm, ir jāņem vērā cilvēktiesību kritēriji; aicina visām ES dalībvalstis stingri ievērot ES Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču eksportu, sevišķi pārtraukt jebkādu tādu ieroču, novērošanas un izlūkošanas aprīkojuma un materiālu piegādi, ko Bahreinas iestādes var izmantot cilvēktiesību apspiešanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž nožēlu, ka Bahreina atkārtoti atteikusies uzņemt Cilvēktiesību apakškomitejas oficiālo delegāciju; aicina Bahreinas varas iestādes atļaut oficiālai Eiropas Parlamenta deputātu delegācijai apmeklēt šo valsti, lai satiktos ar sabiedriskajām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nožēlu, ka ES delegācijas Chaillot balva par cilvēktiesību ievērošanas veicināšanu Persijas līča sadarbības padomes reģionā 2014. gadā tika piešķirta Bahreinas Valsts cilvēktiesību institūtam, kas vairākkārt attaisnojis Bahreinas valdības īstenotos cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp Nabeel Rajab apcietināšanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam, kā arī Persijas līča sadarbības padomes locekļiem; aicina šo rezolūciju pārtulkot arābu valodā. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OV C 93, 24.3.2017., 154. lpp.

(2)  OV C 265, 11.8.2017., 151. lpp.

(3)  OV C 35, 31.1.2018., 42. lpp.

(4)  OV C 101, 16.3.2018., 130. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0044.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0365.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/80 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/80

---

P8_TA(2018)0261

Rohindžu bēgļu stāvoklis, jo īpaši bērnu smagais liktenis

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par rohindžu bēgļu stāvokli, īpaši bērnu smago situāciju (2018/2756(RSP))

(2020/C 28/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu/Birmu un rohindžu situāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu/Birmu un rohindžu situāciju,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bangladešu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bangladešu,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Mjanmu/Birmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Mjanmu/Birmu,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. februāra secinājumus par Mjanmu/Birmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. februāra secinājumus par Mjanmu/Birmu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību, ko Padome pieņēma 2017. gada 6. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību, ko Padome pieņēma 2017. gada 6. martā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federikas Mogerīni 2016. gada 30. marta paziņojumu par Mjanmas Savienības Republikas jaunās valdības stāšanos amatā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federikas Mogerīni 2016. gada 30. marta paziņojumu par Mjanmas Savienības Republikas jaunās valdības stāšanos amatā,

| — | ņemot vērā kopīgo paziņojumu presei par ceturto ES un Mjanmas/Birmas cilvēktiesību dialogu 2018. gada 5. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo paziņojumu presei par ceturto ES un Mjanmas/Birmas cilvēktiesību dialogu 2018. gada 5. martā,

| — | ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā 1954. gada Konvenciju par bezvalstnieku statusu un 1961. gada Konvenciju par apatrīdisma samazināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1954. gada Konvenciju par bezvalstnieku statusu un 1961. gada Konvenciju par apatrīdisma samazināšanu,

| — | ņemot vērā ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) 2014. gada novembra globālo rīcības plānu 2014.–2024. gadam par bezvalstniecības izbeigšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) 2014. gada novembra globālo rīcības plānu 2014.–2024. gadam par bezvalstniecības izbeigšanu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā padomdevējas komisijas 2017. gada augusta galīgo ziņojumu par Rakhainas pavalsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā padomdevējas komisijas 2017. gada augusta galīgo ziņojumu par Rakhainas pavalsti,

| — | ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) statūtus,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes ģenerālsekretāra 2018. gada 23. marta ziņojumu par seksuālu vardarbību, kas saistīta ar konfliktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes ģenerālsekretāra 2018. gada 23. marta ziņojumu par seksuālu vardarbību, kas saistīta ar konfliktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 720 000 rohindžu tautības bērniem Bangladešā un Mjanmā/Birmā ir ārkārtīgi nepieciešama humānā palīdzība un aizsardzība; |
| --- | --- |

A.

tā kā 720 000 rohindžu tautības bērniem Bangladešā un Mjanmā/Birmā ir ārkārtīgi nepieciešama humānā palīdzība un aizsardzība;

| B. | tā kā Mjanmas/Birmas Rakhainas pavalstī dzīvo aptuveni 1,3 miljons rohindžu, kas galvenokārt pārstāv musulmaņu minoritāti un ir pakļauti represijām un nepārtrauktiem, smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp dzīvības un drošības apdraudējumam, aizliegumam izmantot veselības aprūpes un izglītības tiesības, piespiedu darbam, seksuālajai vardarbībai un politisko tiesību ierobežojumiem; tā kā rohindžu musulmaņi tiek uzskatīti par pasaulē visvairāk vajāto minoritāti un lielāko bezvalstnieku grupu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Mjanmas/Birmas Rakhainas pavalstī dzīvo aptuveni 1,3 miljons rohindžu, kas galvenokārt pārstāv musulmaņu minoritāti un ir pakļauti represijām un nepārtrauktiem, smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp dzīvības un drošības apdraudējumam, aizliegumam izmantot veselības aprūpes un izglītības tiesības, piespiedu darbam, seksuālajai vardarbībai un politisko tiesību ierobežojumiem; tā kā rohindžu musulmaņi tiek uzskatīti par pasaulē visvairāk vajāto minoritāti un lielāko bezvalstnieku grupu;

| C. | tā kā kopš 2017. gada augusta vairāk nekā 900 000 rohindžu, no tiem 534 000 bērnu ir bēguši no vardarbības un ir meklējuši patvērumu Bangladešā, izjūtot bailes par savu dzīvību; tā kā tiek lēsts, ka Birmā/Mjanmā vardarbības rezultātā ir nogalināti aptuveni 1 000 rohindžu bērnu vecumā līdz pieciem gadiem; tā kā saskaņā ar ASEAN organizācijas “Parlamentārieši par cilvēktiesībām”datiem, 28 300 rohindžu bērnu ir zaudējuši vismaz vienu no vecākiem, bet vēl 7 700 ir zaudējuši abus vecākus, kas palielina zaudēto vecāku skaitu līdz 43 700; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 2017. gada augusta vairāk nekā 900 000 rohindžu, no tiem 534 000 bērnu ir bēguši no vardarbības un ir meklējuši patvērumu Bangladešā, izjūtot bailes par savu dzīvību; tā kā tiek lēsts, ka Birmā/Mjanmā vardarbības rezultātā ir nogalināti aptuveni 1 000 rohindžu bērnu vecumā līdz pieciem gadiem; tā kā saskaņā ar ASEAN organizācijas “Parlamentārieši par cilvēktiesībām”datiem, 28 300 rohindžu bērnu ir zaudējuši vismaz vienu no vecākiem, bet vēl 7 700 ir zaudējuši abus vecākus, kas palielina zaudēto vecāku skaitu līdz 43 700;

| D. | tā kā vairāk nekā 14 000 bērnu, kas ir jaunāki par pieciem gadiem, cieš no izteiktas akūtas uztura nepietiekamības; tā kā rohindžu tautības bērni ir pieredzējuši traumatiskus notikumus vai bijuši tiem liecinieki, tostarp daudzos gadījumos viena vai abu vecāku zaudējumu, atšķirtību no ģimenēm, fizisku vardarbību, psiholoģisku diskomfortu, nepietiekamu uzturu, slimības, seksuālu izmantošanu un noziegumus pret cilvēci Rakhainas pavalstī, ieskaitot sistemātiskas māju nodedzināšanas, fiziskus uzbrukumus rohindžu minoritātes pārstāvjiem un viņu izvarošanas gadījumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā vairāk nekā 14 000 bērnu, kas ir jaunāki par pieciem gadiem, cieš no izteiktas akūtas uztura nepietiekamības; tā kā rohindžu tautības bērni ir pieredzējuši traumatiskus notikumus vai bijuši tiem liecinieki, tostarp daudzos gadījumos viena vai abu vecāku zaudējumu, atšķirtību no ģimenēm, fizisku vardarbību, psiholoģisku diskomfortu, nepietiekamu uzturu, slimības, seksuālu izmantošanu un noziegumus pret cilvēci Rakhainas pavalstī, ieskaitot sistemātiskas māju nodedzināšanas, fiziskus uzbrukumus rohindžu minoritātes pārstāvjiem un viņu izvarošanas gadījumus;

| E. | tā kā ANO augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad al-Hussein ir aprakstījis Mjanmas/Birmas valdības operācijas kā tipisku etniskās tīrīšanas piemēru un cinisku viltību, lai piespiestu pārcelties lielu cilvēku skaitu bez iespējas atgriezties; |
| --- | --- |

E.

tā kā ANO augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad al-Hussein ir aprakstījis Mjanmas/Birmas valdības operācijas kā tipisku etniskās tīrīšanas piemēru un cinisku viltību, lai piespiestu pārcelties lielu cilvēku skaitu bez iespējas atgriezties;

| F. | tā kā krīzes bieži vien sievietes un meitenes skar smagāk un savādāk nekā vīriešus un zēnus, nostiprinot, saglabājot un pastiprinot iepriekš pastāvošo dzimumu nevienlīdzību, ar dzimumu saistītu vardarbību un diskrimināciju; |
| --- | --- |

F.

tā kā krīzes bieži vien sievietes un meitenes skar smagāk un savādāk nekā vīriešus un zēnus, nostiprinot, saglabājot un pastiprinot iepriekš pastāvošo dzimumu nevienlīdzību, ar dzimumu saistītu vardarbību un diskrimināciju;

| G. | tā kā Mjanmas/Birmas bruņotie spēki izmanto izvarošanu kā līdzekli etniskās tīrīšanas kampaņā Rakhainas pavalstī; tā kā seksuālā vardarbība tiek izmantota, lai šķirtu veselas kopienas un atturētu sievietes un meitenes no atgriešanās savās mājās; tā kā bēgļu nometnēs izvarošanas upuri var saskarties ar sociālo atstumtību no savām kopienām; tā kā UNCHR ir pieprasījusi informāciju par Mjanmas/Birmas militārpersonu atbildību par plaši izplatīto rohindžu sieviešu un meiteņu izvarošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Mjanmas/Birmas bruņotie spēki izmanto izvarošanu kā līdzekli etniskās tīrīšanas kampaņā Rakhainas pavalstī; tā kā seksuālā vardarbība tiek izmantota, lai šķirtu veselas kopienas un atturētu sievietes un meitenes no atgriešanās savās mājās; tā kā bēgļu nometnēs izvarošanas upuri var saskarties ar sociālo atstumtību no savām kopienām; tā kā UNCHR ir pieprasījusi informāciju par Mjanmas/Birmas militārpersonu atbildību par plaši izplatīto rohindžu sieviešu un meiteņu izvarošanu;

| H. | tā kā daudzi bēgļi ir grūtnieces vai māmiņas ar maziem bērniem, kuras ir kājām nogājušas lielus attālumus, pārvietoto personu nometnēs ierodoties ar slimībām, ko izraisījis garīgs un fizisks stress, bads un traumas; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudzi bēgļi ir grūtnieces vai māmiņas ar maziem bērniem, kuras ir kājām nogājušas lielus attālumus, pārvietoto personu nometnēs ierodoties ar slimībām, ko izraisījis garīgs un fizisks stress, bads un traumas;

| I. | tā kā deviņus mēnešus pēc tam, kad Mjanmas/Birmas karavīri un militārpersonas uzsāka uzbrukumus rohindžām, tiek sagaidīts, ka bēgļu nometnēs piedzims 48 000 bērnu; |
| --- | --- |

I.

tā kā deviņus mēnešus pēc tam, kad Mjanmas/Birmas karavīri un militārpersonas uzsāka uzbrukumus rohindžām, tiek sagaidīts, ka bēgļu nometnēs piedzims 48 000 bērnu;

| J. | tā kā bēgļu nometnēs Bangladešā sievietēm un bērniem ir ļoti ierobežota piekļuve veselības aprūpei; tā kā grūtniecēm un mātēm vajadzētu saņemt būtiskos mātes veselības aprūpes pakalpojumus, tostarp pirmsdzemdību aprūpi, drošas dzemdības, jaundzimušo aprūpi un atbalstu barošanai ar krūti un pastāvīgu reproduktīvās veselības aprūpi; |
| --- | --- |

J.

tā kā bēgļu nometnēs Bangladešā sievietēm un bērniem ir ļoti ierobežota piekļuve veselības aprūpei; tā kā grūtniecēm un mātēm vajadzētu saņemt būtiskos mātes veselības aprūpes pakalpojumus, tostarp pirmsdzemdību aprūpi, drošas dzemdības, jaundzimušo aprūpi un atbalstu barošanai ar krūti un pastāvīgu reproduktīvās veselības aprūpi;

| K. | tā kā rohindžu tautības bērni un sievietes ir pakļautas lielam riskam kļūt par cilvēku tirdzniecības upuriem nodarbinātībai prostitūcijā, kā arī seksuālas uzmākšanās un vardarbības riskam bēgļu nometnēs Bangladešā; tā kā rohindžu tautības bērni bēgļu nometnēs, kuri ir pazaudējušies, ir visneaizsargātākā grupa un var kļūt par cilvēku tirdzniecības upuriem; |
| --- | --- |

K.

tā kā rohindžu tautības bērni un sievietes ir pakļautas lielam riskam kļūt par cilvēku tirdzniecības upuriem nodarbinātībai prostitūcijā, kā arī seksuālas uzmākšanās un vardarbības riskam bēgļu nometnēs Bangladešā; tā kā rohindžu tautības bērni bēgļu nometnēs, kuri ir pazaudējušies, ir visneaizsargātākā grupa un var kļūt par cilvēku tirdzniecības upuriem;

| L. | tā kā rohindžu tautības bērniem nav pietiekami pieejama formālā izglītība; tā kā tikai ļoti jauni rohindžu tautības bērni iegūst pamatizglītību neformālās bēgļu nometņu klasēs, savukārt vecākiem bērniem formālā izglītība ir tikai nedaudz pieejama vai tā nav pieejama vispār; |
| --- | --- |

L.

tā kā rohindžu tautības bērniem nav pietiekami pieejama formālā izglītība; tā kā tikai ļoti jauni rohindžu tautības bērni iegūst pamatizglītību neformālās bēgļu nometņu klasēs, savukārt vecākiem bērniem formālā izglītība ir tikai nedaudz pieejama vai tā nav pieejama vispār;

| M. | tā kā Bangladešā jau ir sākusies musonu lietus sezona, un ir sagaidāms, ka situācija būtiski pasliktināsies; tā kā vismaz 200 000 cilvēku, kas dzīvo bēgļu nometnēs, ir pakļauti tūlītējam plūdu un zemes nogruvumu riskam; tā kā pastāv nopietni draudi viņu dzīvībai, pajumtei un pārtikas un ūdens apgādei; tā kā musonu plūdu laikā pastāv augsts tādu slimību izplatības risks kā holera un hepatīts; tā kā pirms ierašanās Bangladešā ļoti nelielam rohindžu bēgļu skaitam bija pieejama medicīniskā palīdzība vai vakcīnas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Bangladešā jau ir sākusies musonu lietus sezona, un ir sagaidāms, ka situācija būtiski pasliktināsies; tā kā vismaz 200 000 cilvēku, kas dzīvo bēgļu nometnēs, ir pakļauti tūlītējam plūdu un zemes nogruvumu riskam; tā kā pastāv nopietni draudi viņu dzīvībai, pajumtei un pārtikas un ūdens apgādei; tā kā musonu plūdu laikā pastāv augsts tādu slimību izplatības risks kā holera un hepatīts; tā kā pirms ierašanās Bangladešā ļoti nelielam rohindžu bēgļu skaitam bija pieejama medicīniskā palīdzība vai vakcīnas;

| N. | tā kā Mjanma/Birma līdz šim ir atteikusies atļaut ieceļot valstī ANO Cilvēktiesību padomes faktu vākšanas misijai un ir liegusi piekļuvi ANO īpašajai referentei cilvēktiesību situācijā Mjanmā/Birmā Yanghee Lee, noraidot gandrīz visus apgalvojumus par zvērībām, ko tās drošības spēki ir pastrādājuši Rakhainas pavalstī; |
| --- | --- |

N.

tā kā Mjanma/Birma līdz šim ir atteikusies atļaut ieceļot valstī ANO Cilvēktiesību padomes faktu vākšanas misijai un ir liegusi piekļuvi ANO īpašajai referentei cilvēktiesību situācijā Mjanmā/Birmā Yanghee Lee, noraidot gandrīz visus apgalvojumus par zvērībām, ko tās drošības spēki ir pastrādājuši Rakhainas pavalstī;

| O. | tā kā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtos (ICC) ir apstiprināts, ka vissmagākie noziegumi, kas skar visu starptautisko sabiedrību kopumā, īpaši genocīds, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi, nedrīkst palikt nesodīti; tā kā 2018. gada aprīlī Starptautiskās Krimināltiesas prokurors lūdza tiesai lemt par to, vai Starptautiskā Krimināltiesa var īstenot jurisdikciju attiecībā uz rohindžu iespējamo deportēšanu no Mjanmas/Birmas; tā kā nolēmums, ar kuru tiek apstiprināta Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcija, pavērt ceļu tam, lai izmeklētu Mjanmas/Birmas noziegumus pret cilvēci vai deportācijas; |
| --- | --- |

O.

tā kā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtos (ICC) ir apstiprināts, ka vissmagākie noziegumi, kas skar visu starptautisko sabiedrību kopumā, īpaši genocīds, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi, nedrīkst palikt nesodīti; tā kā 2018. gada aprīlī Starptautiskās Krimināltiesas prokurors lūdza tiesai lemt par to, vai Starptautiskā Krimināltiesa var īstenot jurisdikciju attiecībā uz rohindžu iespējamo deportēšanu no Mjanmas/Birmas; tā kā nolēmums, ar kuru tiek apstiprināta Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcija, pavērt ceļu tam, lai izmeklētu Mjanmas/Birmas noziegumus pret cilvēci vai deportācijas;

| P. | tā kā 2017. gada martā Ķīna un Krievija bloķēja ANO Drošības padomes rezolūcijas par Mjanmas/Birmas rohindžu minoritātes stāvokli pieņemšanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2017. gada martā Ķīna un Krievija bloķēja ANO Drošības padomes rezolūcijas par Mjanmas/Birmas rohindžu minoritātes stāvokli pieņemšanu;

| Q. | tā kā nav izredžu par drošu un brīvprātīgu atgriešanos un politisko progresu Birmā/Mjanmas politiskās krīzes atrisināšanā ir skaidrs, ka šī situācija netiks atrisināta tuvākajā laikā, un tādējādi ir nepieciešama ilgtspējīga pieeja, īpaši pievēršoties bērnu tiesībām un vajadzībām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā nav izredžu par drošu un brīvprātīgu atgriešanos un politisko progresu Birmā/Mjanmas politiskās krīzes atrisināšanā ir skaidrs, ka šī situācija netiks atrisināta tuvākajā laikā, un tādējādi ir nepieciešama ilgtspējīga pieeja, īpaši pievēršoties bērnu tiesībām un vajadzībām;

| R. | tā kā Mjanma/Birma, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs (UNHCR) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma (UNDP) 2018. gada 6. jūnijā parakstīja trīspusēju saprašanās memorandu; tā kā UNHCR paziņoja, ka apstākļi vēl neveicina brīvprātīgu atgriešanos; |
| --- | --- |

R.

tā kā Mjanma/Birma, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs (UNHCR) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma (UNDP) 2018. gada 6. jūnijā parakstīja trīspusēju saprašanās memorandu; tā kā UNHCR paziņoja, ka apstākļi vēl neveicina brīvprātīgu atgriešanos;

| S. | tā kā 2018. gada maijā Komisija piešķīra humāno palīdzību EUR 40 miljonu apmērā, lai sniegtu dzīvībai nepieciešamu atbalstu neaizsargātām rohindžu civilpersonām un uzņēmējkopienām Bangladešā un visā Rakhainas pavalstī; tā kā šī palīdzība tika piešķirta papildus 2017. gadā piešķirtajam EUR 51 miljonam; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2018. gada maijā Komisija piešķīra humāno palīdzību EUR 40 miljonu apmērā, lai sniegtu dzīvībai nepieciešamu atbalstu neaizsargātām rohindžu civilpersonām un uzņēmējkopienām Bangladešā un visā Rakhainas pavalstī; tā kā šī palīdzība tika piešķirta papildus 2017. gadā piešķirtajam EUR 51 miljonam;

| T. | tā kā 2018. gada martā ANO aicināja rast USD 951 miljonu, lai palīdzētu rohindžu bēgļiem līdz 2018. gada beigām, bet līdz šim ir saņemti tikai apmēram 20 % no mērķa summas, |
| --- | --- |

T.

tā kā 2018. gada martā ANO aicināja rast USD 951 miljonu, lai palīdzētu rohindžu bēgļiem līdz 2018. gada beigām, bet līdz šim ir saņemti tikai apmēram 20 % no mērķa summas,

| 1. | stingri nosoda Mjanmā/Birmā pret rohindžām vērstos uzbrukumus, kas saskaņā ar UNHCR datiem ir pielīdzināmi etniskajai tīrīšanai; pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību pārkāpumu pieaugošo smagumu un apmēru, tostarp slepkavībām, vardarbīgām sadursmēm, civiliedzīvotāju īpašuma iznīcināšanu un simtiem tūkstošu iedzīvotāju pārvietošanu; stingri mudina Mjanmas/Birmas militāros un drošības spēkus nekavējoties pārtraukt rohindžu nogalināšanu un izvarošanu, pret viņiem vērstu vardarbību un viņu māju dedzināšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Mjanmas/Birmas valdību nodrošināt starptautiskajiem novērotājiem, cilvēktiesību un humānās palīdzības organizācijām, tostarp ANO un starptautiskajām nevalstiskajām organizācijām, īpaši ANO faktu vākšanas misijai, kuru 2017. gada martā izveidoja UNHCR, pilnīgu, netraucētu piekļuvi Rakhainas pavalstij, lai veiktu neatkarīgu un objektīvu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko veikušas visas puses; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka bēgļu nometnēs ir jāsniedz medicīniska un psiholoģiska palīdzība, kas ir īpaši pielāgota neaizsargātajām grupām, tostarp sievietēm un bērniem; prasa nodrošināt vairāk atbalsta pakalpojumus personām, kas cietušas no izvarošanas un seksuālas vardarbības; uzstāj, ka visām sievietēm un meitenēm jānodrošina piekļuve informācijai un pakalpojumiem seksuālās un reproduktīvās veselības jomā, tostarp kontracepcijai un iespējai veikt abortu drošos apstākļos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē pirmsdzemdību un pēcdzemdību atbalstu, ko nodrošina aģentūras un organizācijas; atgādina, ka ir svarīgi izveidot reģistrācijas iespējas un izdot dzimšanas apliecības jaundzimušajiem, lai nodrošinātu viņiem dokumentus, garantētu juridiskās tiesības un piekļuvi pamatpakalpojumiem, un atbalstīt ģimenes locekļu izsekojamību saskaņā ar Bangladešas valdības saistībām nodrošināt visu tās teritorijā notikušo dzemdību reģistrāciju; atgādina, ka ģimenes vienotības saglabāšanai ir izšķiroša nozīme, lai šie bērni varētu izmantot savas tiesības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ar dziļām bažām norāda, ka rohindžu bēgļu nometnēs netiek nodrošināta pietiekama izglītība; aicina Bangladešas iestādes nodrošināt rohindžu tautības bērniem pilnīgu un pietiekami kvalitatīvu izglītību viņu dzimtajā valodā; norāda, ka visai sabiedrībai pastāv zudušās paaudzes rašanās risks, ja netiek veikti pasākumi, lai bērniem nodrošinātu pienācīgu izglītību; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt pilnīgu piekļuvi izglītībai, jo to skolās var nodrošināt ANO aģentūras un NVO, lai visi bērni varētu sasniegt savu potenciālu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž milzīgas bažas par piespiedu prostitūcijas, cilvēku tirdzniecības un seksuālās vardarbības, tostarp bērnu laulību, partneru vardarbības un seksuālās izmantošanas un vardarbības, izplatību nometnēs; mudina Bangladešas un Mjanmas/Birmas iestādes sadarbībā ar UNHCR nodrošināt rohindžu bēgļu drošību savā teritorijā, īpaši pastiprinot cīņu pret cilvēku tirdzniecību un bērnu prostitūciju un likvidējot esošos tīklus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē Bangladešas valdības un iedzīvotāju centienus nodrošināt rohindžu bēgļiem patvērumu un drošību un mudina tās turpināt sniegt humāno palīdzību bēgļiem no Mjanmas/Birmas; aicina pastiprināt starptautisko atbalstu bēgļu uzņēmējkopienām, tostarp pievēršoties vietējām sociālajām, izglītības, ekonomikas un veselības aprūpes problēmām; uzskata, ka ir visām ieinteresētajām personām ir svarīgi uzklausīt un iesaistīt sievietes humāno un izturētspējas veidošanas pasākumu plānošanā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka Mjanmas/Birmas valdībai pilnīgā ANO uzraudzībā ir jāgarantē to personu droša, brīvprātīga un cieņpilna atgriešanās, kuras grib atgriezties savā zemē; mudina Mjanmas/Birmas un Bangladešas valdības pilnībā ievēro neizraidīšanas principu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē Mjanmas/Birmas, UNHCR un UNDP2018. gada 6. jūnijā saskaņoto saprašanās memorandu, kas ir pirmais solis pretī pilnīgai ANO aģentūru iesaistīšanai repatriācijas procesā; tomēr uzsver, ka ir svarīgi pēc iespējas drīz padarīt šo vienošanos publiski pieejamu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, ka humānās palīdzības sniedzēji var sniegt neatliekamo palīdzību, tostarp attiecībā uz seksuāli transmisīvajām slimībām un seksuālo vardarbību; mudina visus līdzekļu devējus palielināt finansējumu, lai darītu pieejamus visus mātes veselības aprūpes pakalpojumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē ANO kampaņu līdz 2024. gadam izskaust bezvalstniecību; atgādina, ka rohindži ir neatņemama Mjanmas/Birmas iedzīvotāju daļa un tādēļ viņi ir jāatzīst saskaņā ar likumu, kā ieteikusi padomdevēja komisija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka Bangladeša nedrīkst izjust nesamērīgi lielu finansiālo slogu, sniedzot palīdzību bēgļiem; aicina nekavējoties palielināt starptautiskās sabiedrības un starptautisko līdzekļu devēju iesaistīšanos un darīt pieejamu nepieciešamo finansējumu, lai varētu turpināt sniegt nepieciešamo humāno palīdzību un atbalstu un efektīvi atbalstīt rohindžu sievietes un bērnus, īpašu uzmanību pievēršot grūtniecēm, bērniem un izvarošanas upuriem, kā arī atbalstīt vietējās un uzņēmējkopienas Bangladešā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē Padomes 2018. gada 26. aprīlī pieņemtās pamatnostādnes veikt mērķtiecīgus pasākumus pret amatpersonām, kuras ir atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, un stiprināt ES ieroču embargo; mudina ES un tās dalībvalstis bez turpmākas kavēšanās īstenot visus pasākumus; turklāt aicina ANO Drošības padomi noteikt visaptverošu ieroču embargo attiecībā uz Mjanmu/Birmu, apturot visu tiešo un netiešo piegādi, pārdošanu vai nodošanu, tostarp visu ieroču, munīcijas un citu militāro un drošības iekārtu piegādi un pārkraušanu, kā arī apmācības nodrošināšanu vai citu militāro un drošības palīdzību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti aicina Komisiju apsvērt iespējamās sekas Mjanmai/Birmai piešķirto tirdzniecības preferenču kontekstā, tostarp apsvērt iespēju uzsākt izmeklēšanu saskaņā ar mehānismiem, kas paredzēti iniciatīvā “Viss, izņemot ieročus”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina EĀDD un dalībvalstis daudzpusējos forumos pieprasīt pārskatatbildību tiem, kuri ir atbildīgi par noziegumiem Mjanmā/Birmā; pieņem zināšanai Starptautiskās Krimināltiesas galvenā prokurora prasību tiesas tiesnešiem apstiprināt Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikciju attiecībā uz rohindžu izraidīšanu no Mjanmas/Birmas uz Bangladešu; mudina ES un ES dalībvalstis uzņemties vadošo lomu ANO Drošības padomē un iesniegt īpašu rezolūciju, kurā visa situācija Mjanmā/Birmā un Rakhainas pavalstī tiek nodota Starptautiskajai Krimināltiesai; mudina ES dalībvalstis uzņemties vadību ANO Ģenerālajā asamblejā un ANO Cilvēktiesību padomē un nekavējoties izveidot starptautisku, objektīvu un neatkarīgu mehānismu, lai atbalstītu izmeklēšanu par iespējamiem nežēlīgajiem noziegumiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Mjanmas/Birmas valdībai un parlamentam, valsts padomniecei Aung San Suu Kyi, Bangladešas valdībai un parlamentam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASEAN ģenerālsekretāram, ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijai, ANO īpašajai referentei par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā/Birmā, ANO Augstajam komisāram bēgļu jautājumos un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

16.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/85

---

P8_TA(2018)0262

Strukturālie un finanšu šķēršļi kultūras pieejamībai

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par strukturāliem un finansiāliem šķēršļiem kultūras pieejamībai (2017/2255(INI))

(2020/C 28/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 27. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 27. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 15. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 15. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 22. un 25. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 22. un 25. pantu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (1),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par atbalstu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, izmantojot šo nozaru potenciālu ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par atbalstu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, izmantojot šo nozaru potenciālu ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. decembra rezolūciju par ES kultūras un radošo nozaru saskaņotu politiku (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. decembra rezolūciju par ES kultūras un radošo nozaru saskaņotu politiku (3),

| — | ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par kultūras nozarēm Eiropā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par kultūras nozarēm Eiropā (4),

| — | ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu (5),

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās (6),

| — | ņemot vērā 2004. gada 26. februāra rezolūciju par skolu un skolu izglītības lomu kultūras pieejamības veicināšanā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 26. februāra rezolūciju par skolu un skolu izglītības lomu kultūras pieejamības veicināšanā (7),

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu (8),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par virzību uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par virzību uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam (9),

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (10),

| — | ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos (11),

| — | ņemot vērā 2017. gada 1. jūnija nostāju par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm, ko piemēro grāmatām, laikrakstiem un periodiskiem izdevumiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 1. jūnija nostāju par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm, ko piemēro grāmatām, laikrakstiem un periodiskiem izdevumiem (12),

| — | ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par paziņojumu “Europeana — nākamie soļi” (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par paziņojumu “Europeana — nākamie soļi” (13),

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (14),

| — | ņemot vērā 2017. gada 30. novembra rezolūciju par Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā īstenošanu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 30. novembra rezolūciju par Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā īstenošanu (15),

| — | ņemot vērā 2017. gada 2. marta rezolūciju par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido pamatprogrammu “Radošā Eiropa”(2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 2. marta rezolūciju par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido pamatprogrammu “Radošā Eiropa”(2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (16),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) un jo īpaši tās 30. pantu par līdzdalību kultūras dzīvē un atpūtas, brīvā laika pavadīšanas un sporta pasākumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) un jo īpaši tās 30. pantu par līdzdalību kultūras dzīvē un atpūtas, brīvā laika pavadīšanas un sporta pasākumos,

| — | ņemot vērā 2015. gada septembrī parakstītajā ANO ilgtspējīgas attīstības programmā “Agenda 2030”noteikto ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 11, kas paredz padarīt pilsētas un apdzīvotas vietas iekļaujošas, drošas, noturīgas un ilgtspējīgas; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada septembrī parakstītajā ANO ilgtspējīgas attīstības programmā “Agenda 2030”noteikto ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 11, kas paredz padarīt pilsētas un apdzīvotas vietas iekļaujošas, drošas, noturīgas un ilgtspējīgas;

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2005. gada 27. oktobra Vispārējo konvenciju par kultūras mantojuma vērtību sabiedrībai (Faru konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2005. gada 27. oktobra Vispārējo konvenciju par kultūras mantojuma vērtību sabiedrībai (Faru konvencija),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa”(2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa”(2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (17),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūrai (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūrai (18),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 23. decembra secinājumus par kultūras darba plānu 2015.–2018. gadam (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 23. decembra secinājumus par kultūras darba plānu 2015.–2018. gadam (19),

| — | ņemot vērā ES kultūras darba plānu 2015.–2018. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES kultūras darba plānu 2015.–2018. gadam,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 18. un 19. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu inovācijas, ekonomikas ilgtspējas un sociālās iekļautības veicināšanai (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 18. un 19. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu inovācijas, ekonomikas ilgtspējas un sociālās iekļautības veicināšanai (20),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 31. maija secinājumus par “Europeana”lomu Eiropas kultūras mantojuma digitālajā pieejamībā, redzamībā un izmantošanā (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 31. maija secinājumus par “Europeana”lomu Eiropas kultūras mantojuma digitālajā pieejamībā, redzamībā un izmantošanā (21),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 6. maija rezolūciju par kultūras infrastruktūras un kultūras pasākumu pieejamību cilvēkiem ar invaliditāti (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 6. maija rezolūciju par kultūras infrastruktūras un kultūras pasākumu pieejamību cilvēkiem ar invaliditāti (22),

| — | ņemot vērā ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija kopīgo Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana”(JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija kopīgo Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana”(JOIN(2016)0029),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas darba kārtības kultūrai īstenošanu (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas darba kārtības kultūrai īstenošanu (COM(2010)0390),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa Zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana”(COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa Zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana”(COM(2010)0183),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018) (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018) (COM(2016)0543),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 26. septembra paziņojumu “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā”(COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 26. septembra paziņojumu “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā”(COM(2012)0537),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. decembra paziņojumu par saturu digitālajā vienotajā tirgū (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. decembra paziņojumu par saturu digitālajā vienotajā tirgū (COM(2012)0789),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 22. jūlija paziņojumu “Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam”(COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 22. jūlija paziņojumu “Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam”(COM(2014)0477),

| — | ņemot vērā ES dalībvalstu ekspertu darba grupas 2012. gada ziņojumu par kultūras pieejamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES dalībvalstu ekspertu darba grupas 2012. gada ziņojumu par kultūras pieejamību,

| — | ņemot vērā Eirobarometra aptaujas 399 “Kultūras pieejamība un dalība kultūras dzīvē”un Eirobarometra aptaujas 466 “Kultūras mantojums”rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra aptaujas 399 “Kultūras pieejamība un dalība kultūras dzīvē”un Eirobarometra aptaujas 466 “Kultūras mantojums”rezultātus,

| — | ņemot vērā Eurostat 2016. gada statistikas pētījumu rezultātus (kultūras jomas statistikas dati), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurostat 2016. gada statistikas pētījumu rezultātus (kultūras jomas statistikas dati),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A8-0169/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A8-0169/2018),

| A. | tā kā ANO Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 27. pants nosaka, ka “[k]atram cilvēkam ir tiesības brīvi piedalīties sabiedrības kultūras dzīvē, baudīt mākslu, darboties zinātnes progresa labā un izmantot tā sasniegumus”, un tā kā kultūras pieejamība un radošas izpausmes iespējas ir svarīgas, lai pastāvētu demokrātiska sabiedrība, kas balstīta vārda brīvībā un vienlīdzībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 27. pants nosaka, ka “[k]atram cilvēkam ir tiesības brīvi piedalīties sabiedrības kultūras dzīvē, baudīt mākslu, darboties zinātnes progresa labā un izmantot tā sasniegumus”, un tā kā kultūras pieejamība un radošas izpausmes iespējas ir svarīgas, lai pastāvētu demokrātiska sabiedrība, kas balstīta vārda brīvībā un vienlīdzībā;

| B. | tā kā Faru konvencija atzīst tiesības uz kultūras mantojumu un aicina attīstīt inovatīvus veidus mantojuma pārvaldīšanai, lai publiskā sektora iestādes varētu sadarboties ar citiem dalībniekiem, tostarp apvienībām un privātpersonām; |
| --- | --- |

B.

tā kā Faru konvencija atzīst tiesības uz kultūras mantojumu un aicina attīstīt inovatīvus veidus mantojuma pārvaldīšanai, lai publiskā sektora iestādes varētu sadarboties ar citiem dalībniekiem, tostarp apvienībām un privātpersonām;

| C. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 22. pantā ir prasīts respektēt kultūru daudzveidību, savukārt 25. pantā ir atzītas vecāka gadagājuma cilvēku tiesības piedalīties kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 22. pantā ir prasīts respektēt kultūru daudzveidību, savukārt 25. pantā ir atzītas vecāka gadagājuma cilvēku tiesības piedalīties kultūras dzīvē;

| D. | tā kā kultūrai ir spēcīga ietekme uz solidaritātes veicināšanu, izpratni un veidošanu starp Eiropas kopienām šaurākā un plašākā mērogā; |
| --- | --- |

D.

tā kā kultūrai ir spēcīga ietekme uz solidaritātes veicināšanu, izpratni un veidošanu starp Eiropas kopienām šaurākā un plašākā mērogā;

| E. | tā kā lielākajā daļā Eiropas Savienības dalībvalstu konstitūciju ir ietvertas tiešas vai netiešas atsauces uz kultūru un tās pieejamību; |
| --- | --- |

E.

tā kā lielākajā daļā Eiropas Savienības dalībvalstu konstitūciju ir ietvertas tiešas vai netiešas atsauces uz kultūru un tās pieejamību;

| F. | tā kā ES var papildināt un veicināt kultūras politiku, taču saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pantu par ES kultūras politiku atbilstoši subsidiaritātes principam galvenokārt ir atbildīgas valstu, reģionālā un vietējā līmeņa iestādes; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES var papildināt un veicināt kultūras politiku, taču saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pantu par ES kultūras politiku atbilstoši subsidiaritātes principam galvenokārt ir atbildīgas valstu, reģionālā un vietējā līmeņa iestādes;

| G. | tā kā jebkādi šķēršļi, kas kavē atsevišķu cilvēku vai kopienu piekļuvi kultūras procesiem un kultūras ekosistēmām un neierobežotu līdzdalību tajās, neļauj veidoties patiesi demokrātiskām un iekļaujošām sabiedrībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā jebkādi šķēršļi, kas kavē atsevišķu cilvēku vai kopienu piekļuvi kultūras procesiem un kultūras ekosistēmām un neierobežotu līdzdalību tajās, neļauj veidoties patiesi demokrātiskām un iekļaujošām sabiedrībām;

| H. | tā kā kultūra dod Eiropas iedzīvotājiem lielākas iespējas pilnveidot personiskās, sociālās, radošās un starpkultūru prasmes; |
| --- | --- |

H.

tā kā kultūra dod Eiropas iedzīvotājiem lielākas iespējas pilnveidot personiskās, sociālās, radošās un starpkultūru prasmes;

| I. | tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm puse pasaules iedzīvotāju, t. i., 3,5 miljardi cilvēku, tagad dzīvo pilsētās; tā kā līdz 2030. gadam pilsētās dzīvos teju 60 % pasaules iedzīvotāju; tā kā tāpēc ir jānosaka stratēģijas un efektīva politika, lai risinātu joprojām pastāvošās problēmas, un jānodrošina pietiekami daudz laika izmaiņu ieviešanai, lai izveidotu patiesi iekļaujošu pilsētvidi; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm puse pasaules iedzīvotāju, t. i., 3,5 miljardi cilvēku, tagad dzīvo pilsētās; tā kā līdz 2030. gadam pilsētās dzīvos teju 60 % pasaules iedzīvotāju; tā kā tāpēc ir jānosaka stratēģijas un efektīva politika, lai risinātu joprojām pastāvošās problēmas, un jānodrošina pietiekami daudz laika izmaiņu ieviešanai, lai izveidotu patiesi iekļaujošu pilsētvidi;

| J. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumā 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā (23) kultūras izpratne un izpausme ir iekļautas to pamatprasmju uzskaitījumā, kuras nepieciešamas personiskajai izaugsmei un attīstībai, pilsoniskajai aktivitātei, sociālajai iekļautībai un nodarbinātībai; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumā 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā (23) kultūras izpratne un izpausme ir iekļautas to pamatprasmju uzskaitījumā, kuras nepieciešamas personiskajai izaugsmei un attīstībai, pilsoniskajai aktivitātei, sociālajai iekļautībai un nodarbinātībai;

| K. | tā kā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumā par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos (COM(2007)0242) ir uzsvērts, ka ir jārūpējas par to, lai kultūra un kultūras produkti būtu vieglāk pieejami un lai tiktu veicināta kultūru daudzveidība; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumā par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos (COM(2007)0242) ir uzsvērts, ka ir jārūpējas par to, lai kultūra un kultūras produkti būtu vieglāk pieejami un lai tiktu veicināta kultūru daudzveidība;

| L. | tā kā turpmāka inovācija kultūras jomā Eiropas Savienībā ir atkarīga no investīcijām radošos resursos, zināšanās un talantos; |
| --- | --- |

L.

tā kā turpmāka inovācija kultūras jomā Eiropas Savienībā ir atkarīga no investīcijām radošos resursos, zināšanās un talantos;

| M. | tā kā Padomes 2014. gada decembrī pieņemtā kultūras darba plāna 2015.–2018. gadam prioritāšu vidū ir minēta pieejama un integrējoša kultūra un kultūras daudzveidības veicināšana; |
| --- | --- |

M.

tā kā Padomes 2014. gada decembrī pieņemtā kultūras darba plāna 2015.–2018. gadam prioritāšu vidū ir minēta pieejama un integrējoša kultūra un kultūras daudzveidības veicināšana;

| N. | tā kā vienam no ES un tās dalībvalstu mērķiem vajadzētu būt sociālās un ekonomiskās nevienlīdzības mazināšanai, lai veicinātu iekļaujošu sabiedrību, kurā ikvienam ir dota iespēja piedalīties; tā kā iekļaujošā sabiedrībā būtiska nozīme ir spēcīgai, dinamiskai un daudzveidīgai kultūras nozarei; |
| --- | --- |

N.

tā kā vienam no ES un tās dalībvalstu mērķiem vajadzētu būt sociālās un ekonomiskās nevienlīdzības mazināšanai, lai veicinātu iekļaujošu sabiedrību, kurā ikvienam ir dota iespēja piedalīties; tā kā iekļaujošā sabiedrībā būtiska nozīme ir spēcīgai, dinamiskai un daudzveidīgai kultūras nozarei;

| O. | tā kā dalība kultūras pasākumos ir viens no veidiem, kā radīt piederības sajūtu sabiedrībai; tā kā sociālās identitātes veidošana ir cieši saistīta ar līdzdalību kultūras dzīvē; tā kā dalība kultūras pasākumos varētu sekmēt lielākas pašcieņas veidošanos un dzīves kvalitātes uzlabošanos, īpaši tiem cilvēkiem, kuri zināmā mērā jūtas atstumti bezdarba, slimības vai jebkādu citu iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

O.

tā kā dalība kultūras pasākumos ir viens no veidiem, kā radīt piederības sajūtu sabiedrībai; tā kā sociālās identitātes veidošana ir cieši saistīta ar līdzdalību kultūras dzīvē; tā kā dalība kultūras pasākumos varētu sekmēt lielākas pašcieņas veidošanos un dzīves kvalitātes uzlabošanos, īpaši tiem cilvēkiem, kuri zināmā mērā jūtas atstumti bezdarba, slimības vai jebkādu citu iemeslu dēļ;

| P. | tā kā kultūras nozare ir iekļaujoša tad, ja tā ikvienam cilvēkam neatkarīgi no sociālekonomiskā stāvokļa, kultūras vai reliģiskās piederības vai invaliditātes dod vienādas iespējas piedalīties un attīstīt radošās prasmes; |
| --- | --- |

P.

tā kā kultūras nozare ir iekļaujoša tad, ja tā ikvienam cilvēkam neatkarīgi no sociālekonomiskā stāvokļa, kultūras vai reliģiskās piederības vai invaliditātes dod vienādas iespējas piedalīties un attīstīt radošās prasmes;

| Q. | tā kā daudzos reģionos cilvēki bieži apmeklē publiskās bibliotēkas un vietējās kultūras iestādes un minētās vietas bieži vien ir vienīgais piekļuves punkts informācijai un kultūrai, īpaši attālos un lauku reģionos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā daudzos reģionos cilvēki bieži apmeklē publiskās bibliotēkas un vietējās kultūras iestādes un minētās vietas bieži vien ir vienīgais piekļuves punkts informācijai un kultūrai, īpaši attālos un lauku reģionos;

| R. | tā kā jaunās digitālās tehnoloģijas varētu ietekmēt kultūras nozares pārvaldību, dialogu un auditorijas piesaistīšanu, kā arī kultūras pasākumu izplatīšanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā jaunās digitālās tehnoloģijas varētu ietekmēt kultūras nozares pārvaldību, dialogu un auditorijas piesaistīšanu, kā arī kultūras pasākumu izplatīšanu;

| S. | tā kā jaunās digitālās tehnoloģijas un tiešsaistes platformas piedāvā būtiskas iespējas palielināt līdzdalību un kultūras jaunradi; |
| --- | --- |

S.

tā kā jaunās digitālās tehnoloģijas un tiešsaistes platformas piedāvā būtiskas iespējas palielināt līdzdalību un kultūras jaunradi;

| T. | tā kā cilvēki no trešām valstīm ir nepietiekami pārstāvēti dažādās kultūras jomās Eiropas Savienībā; tā kā tas skar arī cilvēkus ar invaliditāti; |
| --- | --- |

T.

tā kā cilvēki no trešām valstīm ir nepietiekami pārstāvēti dažādās kultūras jomās Eiropas Savienībā; tā kā tas skar arī cilvēkus ar invaliditāti;

| U. | tā kā ES dalībvalstu ekspertu darba grupas ziņojums par kultūras pieejamību (24) definē pieejamību kā iespēju nodrošināt pieejamā kultūras piedāvājuma izmantošanas iespējas jaunām auditorijām; tā kā tas ietver jaunu auditoriju piesaistīšanu un iedzīvotāju tuvināšanu kultūras mantojumam un citiem kultūras resursiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā ES dalībvalstu ekspertu darba grupas ziņojums par kultūras pieejamību (24) definē pieejamību kā iespēju nodrošināt pieejamā kultūras piedāvājuma izmantošanas iespējas jaunām auditorijām; tā kā tas ietver jaunu auditoriju piesaistīšanu un iedzīvotāju tuvināšanu kultūras mantojumam un citiem kultūras resursiem;

| V. | tā kā digitālās tehnoloģijas ir mainījušas to, kā cilvēki piekļūst kultūras materiāliem, rada, izplata un izmanto tos; |
| --- | --- |

V.

tā kā digitālās tehnoloģijas ir mainījušas to, kā cilvēki piekļūst kultūras materiāliem, rada, izplata un izmanto tos;

| W. | tā kā 2008. gadā izveidotā platforma “Europeana”ir kļuvusi par kopīgu Eiropas kultūras projektu, kas veicina digitālu piekļuvi Eiropas kultūras mantojumam; |
| --- | --- |

W.

tā kā 2008. gadā izveidotā platforma “Europeana”ir kļuvusi par kopīgu Eiropas kultūras projektu, kas veicina digitālu piekļuvi Eiropas kultūras mantojumam;

| X. | tā kā viens no programmas “Radošā Eiropa”specifiskajiem mērķiem ir paplašināt auditoriju un uzlabot piekļuvi kultūras un radošiem darbiem Savienībā un ārpus tās, īpašu uzmanību pievēršot bērniem, jauniešiem, cilvēkiem ar invaliditāti un nepietiekami pārstāvētām grupām; |
| --- | --- |

X.

tā kā viens no programmas “Radošā Eiropa”specifiskajiem mērķiem ir paplašināt auditoriju un uzlabot piekļuvi kultūras un radošiem darbiem Savienībā un ārpus tās, īpašu uzmanību pievēršot bērniem, jauniešiem, cilvēkiem ar invaliditāti un nepietiekami pārstāvētām grupām;

| Y. | tā kā Kopienas un dalībvalstu līmenī pastāv iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt cilvēkiem ar invaliditāti labāku piekļuvi kultūras infrastruktūrai un kultūras pasākumiem; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Kopienas un dalībvalstu līmenī pastāv iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt cilvēkiem ar invaliditāti labāku piekļuvi kultūras infrastruktūrai un kultūras pasākumiem;

| Z. | tā kā atšķirīgās nodokļu procedūras un sistēmas Eiropas Savienībā kopumā apgrūtina mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitāti, radot pārmērīgu birokrātiju, kas bieži vien nav samērīga ar faktiskajiem pieticīga apmēra ienākumiem, kas radušies šo cilvēku darbības rezultātā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā atšķirīgās nodokļu procedūras un sistēmas Eiropas Savienībā kopumā apgrūtina mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitāti, radot pārmērīgu birokrātiju, kas bieži vien nav samērīga ar faktiskajiem pieticīga apmēra ienākumiem, kas radušies šo cilvēku darbības rezultātā;

| AA. | tā kā viena no transversālajām prioritātēm kultūras darba plānā 2015.–2018. gadam, kurā ir uzsvērts kultūras un radošo nozaru ekonomiskais potenciāls un ietekme uz sociālo labklājību, ir ticamu, salīdzināmu un aktuālu statistikas datu izveide kultūras jomā, jo šāda statistika ir pamats pareizas kultūras politikas izstrādei; |
| --- | --- |

AA.

tā kā viena no transversālajām prioritātēm kultūras darba plānā 2015.–2018. gadam, kurā ir uzsvērts kultūras un radošo nozaru ekonomiskais potenciāls un ietekme uz sociālo labklājību, ir ticamu, salīdzināmu un aktuālu statistikas datu izveide kultūras jomā, jo šāda statistika ir pamats pareizas kultūras politikas izstrādei;

| AB. | tā kā piekļuve kvalitatīviem zinātniskajiem pētījumiem un salīdzināmu datu resursiem dod iespēju efektīvi uzraudzīt un analizēt kultūras politikas ietekmi uz kultūru, ekonomiku un sabiedrību; |
| --- | --- |

AB.

tā kā piekļuve kvalitatīviem zinātniskajiem pētījumiem un salīdzināmu datu resursiem dod iespēju efektīvi uzraudzīt un analizēt kultūras politikas ietekmi uz kultūru, ekonomiku un sabiedrību;

| AC. | tā kā kultūra palīdz veicināt tādu sabiedrību, kas balstīta uz zināšanām, pieredzes apmaiņu un izpratni par visas cilvēces vēsturi; |
| --- | --- |

AC.

tā kā kultūra palīdz veicināt tādu sabiedrību, kas balstīta uz zināšanām, pieredzes apmaiņu un izpratni par visas cilvēces vēsturi;

| AD. | tā kā ES kultūras nozarē ir nodarbināti aptuveni 8,4 miljoni cilvēku (jeb 3,7 % no kopējā darbaspēka) (25) un tā kā to ekonomiskās izaugsmes potenciāls joprojām ir izmantots nepilnīgi; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ES kultūras nozarē ir nodarbināti aptuveni 8,4 miljoni cilvēku (jeb 3,7 % no kopējā darbaspēka) (25) un tā kā to ekonomiskās izaugsmes potenciāls joprojām ir izmantots nepilnīgi;

| AE. | tā kā cilvēki, kuri, radot kultūras produktus, tiecas paust savu identitāti un paplašināt kultūras pieejamību un to ilgtspējīgi attīstīt, saskaras ar grūtībām un sarežģītām situācijām, |
| --- | --- |

AE.

tā kā cilvēki, kuri, radot kultūras produktus, tiecas paust savu identitāti un paplašināt kultūras pieejamību un to ilgtspējīgi attīstīt, saskaras ar grūtībām un sarežģītām situācijām,

Kultūras pieejamība un iedzīvotāju līdzdalība kultūras dzīvē

| 1. | uzsver, ka Parlaments atzīst kultūras pieejamību par visu iedzīvotāju pamattiesībām saskaņā ar ANO Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 27. pantu, kurā tiesības piedalīties kultūras dzīvē ir atzītas par vienām no cilvēka pamattiesībām; turklāt norāda, ka šīs tiesības ir nostiprinātas Faru konvencijā, kurā ir atzītas tiesības piedalīties kultūras dzīvē, kā arī uzsvērta kultūras mantojuma loma miermīlīgu un demokrātisku sabiedrību veidošanā; tādēļ aicina parakstītājas dalībvalstis paātrināt ratifikācijas procesu, kā arī aicina citas valstis, kuras šo konvenciju nav parakstījušas, izdarīt to, izmantojot unikālo iespēju, ko piedāvā Eiropas kultūras mantojuma gads; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka ir svarīgi pieejamības koncepciju piemērot visaptveroši un ka tā ir vērtīgs līdzeklis, lai nodrošinātu, ka ikviens cilvēks, kas ir kultūras, kultūras objektu un iniciatīvu “lietotājs”, tiek ņemts vērā visplašākajā un vispilnīgākajā nozīmē un līdz ar to tiek ievērotas cilvēku ar invaliditāti īpašās vajadzības, lai nodrošinātu viņiem vienlīdzīgas iespējas, patiesu sociālo iekļautību un aktīvu līdzdalību sabiedrībā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver aktīvas un pieejamas kultūras nozares nenoliedzamo nozīmi iekļaujošas sabiedrības veidošanā un kopēju, universālu vērtību kopuma un aktīva Eiropas pilsoniskuma stiprināšanā, kas ir būtiski, lai iedzīvotāji varētu veiksmīgi un pilnvērtīgi piedalīties sabiedriskajā dzīvē, vienlaikus veicinot Eiropas kultūras mantojumu un attīstot Eiropas kultūras un valodu daudzveidību; tādēļ aicina dalībvalstis, kā arī Savienību savas kompetences ietvaros izstrādāt un īstenot nepieciešamos specifiskos pasākumus, lai garantētu kultūras dzīves pieejamību un līdzdalību kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina, lai neatņemami elementi kultūras nozares plānošanā, organizāciju attīstībā un darbinieku pieņemšanā Eiropas, valstu un reģionālā līmenī būtu iekļautība un daudzveidība; turklāt mudina dalībvalstis sistemātiski uzraudzīt pasākumus, kas vērsti uz šo mērķi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina par ES svarīgo lomu kultūras politikas labākas koordinācijas veicināšanā un atvieglošanā visos līmeņos; norāda, ka tikai tādā gadījumā iesaistītajām personām visā ES būs iespējams izstrādāt visaptverošu un efektīvu politiku, kas veicinās kultūras pieejamību un līdzdalību kultūras dzīvē, un pozicionēt kultūru kā ārkārtīgi svarīgu Eiropas integrācijas projekta sastāvdaļu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata kultūras pieejamību un līdzdalību kultūras dzīvē par transversālu jautājumu un tādēļ uzsver, ka ir svarīgi koordinēt kultūras politiku ar citām politikas jomām, piemēram, izglītības politiku, sociālo politiku, ekonomikas politiku, reģionālo politiku, ārpolitiku, digitālo politiku un plašsaziņas līdzekļu politiku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | iesaka dalībvalstīm izstrādāt uz bērniem un jauniešiem vērstu kultūras pasākumu stratēģiju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīst, ka atbalsts iekļaujošai un jēgpilnai kultūras pieejamībai un šādas pieejamības panākšana ir viena no politiskās darba kārtības prioritātēm, un aicina iekļaut ar kultūras pieejamību un līdzdalību kultūras dzīvē saistītos aspektus arī citās politikas jomās, tādējādi ne vien nodrošinot pozitīvu ieguldījumu tajās, bet arī veicinot sinerģisku starpnozaru sadarbību atbilstoši LESD 167. panta nostādnēm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka Eiropas Padomes un ekspertu platformas izstrādātais un pārvaldītais apkopojums par valstu kultūras politiku ir ļoti noderīgs līdzeklis kultūras politikas jomā gan Eiropā, gan ārpus tās; tomēr pauž nožēlu, ka kopš 2011. gada nav gūts liels progress datu vākšanā un jo īpaši datu analīzē, un tāpēc iesaka Padomei turpina pārskatīt pašreizējo saturu, iekļaujot arī vietējā un reģionālā līmeņa kultūras politiku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka kultūras pieejamība un līdzdalība kultūras dzīvē ir savstarpēji cieši saistīti jēdzieni; norāda, ka stratēģijas, kas vērstas uz kultūras pieejamības uzlabošanu un līdzdalības kultūras dzīvē nostiprināšanu, būtu jāīsteno, apzinot nepietiekami pārstāvētās grupas un izstrādājot un īstenojot iniciatīvas vai programmas, kas ļautu palielināt šo grupu līdzdalību kultūras dzīvē un likvidēt pastāvošos šķēršļus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ir nepieciešams apkopot informāciju par cilvēku ar invaliditāti dalību kultūras pasākumos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu, ka finansiālu šķēršļu dēļ iedzīvotāji, īpaši tie, kuri pieder visnelabvēlīgākajā situācijā esošajām grupām, joprojām nevar pilnībā izmantot savas pamattiesības piedalīties kultūras dzīvē un piekļūt kultūrai un ka tas kavē šo pamattiesību efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka ir svarīgi izveidot platformas, kas būtu izmantojamas, lai dalītos un apmainītos ar pieredzi reģionālā, valstu un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt kvalitatīvu kultūras piedāvājumu visiem iedzīvotājiem, lai, balstoties uz to, veicinātu aktīvu, demokrātisku un iekļaujošu pilsoniskumu; |
| --- | --- |

14.

Finansiālie šķēršļi

| 15. | uzsver, ka būtiska nozīme dinamiskas kultūrvides nodrošināšanā ir stabilam un pastāvīgam publisko līdzekļu finansējumam un tas joprojām ir neatsverams instruments kultūras darbību atbalstam Eiropas Savienībā, lai varētu pilnībā atraisīt to ekonomisko potenciālu, ilgtspējīgas attīstības un sociālās kohēzijas sekmēšanai un kultūras infrastruktūru finansēšanai; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis atbilstoši to kompetences jomām atvēlēt pietiekamu budžeta finansējumu kultūras atbalstam valsts līmenī un stiprināt sinerģiju ar ERAF un citiem kultūras atbalsta fondiem, tostarp programmām, kas veicina pētniecību un inovāciju, un pieejamiem kohēzijas politikas instrumentiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai neatkarīgi no iespējamām ekonomiskām grūtībām, kas nākotnē varētu skart kādu dalībvalsti, netiktu samazināts publiskais finansējums kultūrai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž nožēlu, ka ekonomikas lejupslīdes situācijā parasti vispirms tikuši samazināti (un joprojām bieži vien tiek samazināti) kultūrai paredzētie publiskie izdevumi, tādējādi radot negatīvu ietekmi uz kultūras pasākumu budžetiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka investīcijas kultūras un radošajās nozarēs ir līdzeklis, kā atraisīt ievērojamu un aizvien vēl pienācīgi nenovērtētu potenciālu, ko minētās nozares var sniegt kultūras daudzveidības veicināšanas un sociālās inovācijas jomā, vienlaikus radot ilgtspējīgu ekonomisko labklājību un kvalitatīvas darbvietas, un ka šādas investīcijas turklāt tieši ietekmē jaunu prasmju attīstību, digitalizāciju, uzņēmējdarbību, inovāciju un jaunu uzņēmējdarbības modeļu veidošanu, kā arī nostiprināt Eiropas kultūras un radošo nozaru konkurētspēju, izmantot iespējas un rast piekļuvi jaunām starptautiskām iespējām, tirgiem un auditorijai; tādēļ uzskata, ka privātajam sektoram ir būtiska nozīme, papildinot publiskā sektora investīcijas, un aicina dalībvalstis apsvērt iespēju īstenot likumdošanas pasākumus, kas paredz nodokļu atlaides privātām struktūrām, kuras veltījušas naudas līdzekļus kultūras atbalstam; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka sadrumstalotība, zema pievienotā vērtība un daudzo pašnodarbināto personu aktivitātes radošajā nozarē — atgādinot, ka šīs aktivitātes kopumā tiek uzskatītas par interesantu nodarbošanos, — nedrīkst radīt situāciju, ka kultūras/radošās nozares ir slikti apmaksāta darba vai nepietiekamas sociālās aizsardzības modelis; tādēļ ierosina izstrādāt stingrus pārskatīšanas procesus laba darba nodrošināšanai radošajās nozarēs; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka sabiedrības piekļuve kultūras precēm un pakalpojumiem un atbalsts kultūras produktu radīšanai un kultūras izpausmēm nostiprina radošo ekonomiku, tā veicinot valsts attīstību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka finansējuma deficītu kultūras nozarēs būtu iespējams samazināt, izmantojot nodokļu stimulus privātu sponsoru piesaistīšanai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vērš uzmanību uz to, ka māksliniekiem visā Eiropā nākas saskarties ar problēmām, kas saistītas ar nodokļu uzlikšanu starptautiskā mērogā gūtiem ienākumiem, un tādēļ iesaka noteikt standarta modeli, kas dotu labumu darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām un nepieļautu dubultu nodokļu uzlikšanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina veikt ieguldījumus mikrouzņēmumos, lai rosinātu radošumu un inovāciju, tādējādi sekmējot reģionālo un vietējo attīstību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka kultūras preču un pakalpojumu augstā cena ir viens no šķēršļiem līdzdalībai kultūras dzīvē, kā norādījuši respondenti Eirobarometra un Eurostat aptaujās (26); tāpēc šajā sakarībā stingri iesaka dalībvalstīm un reģioniem rīkot noteiktām sabiedrības grupām, it īpaši studentiem, daudzbērnu ģimenēm un vecāka gadagājuma cilvēkiem, paredzētus pasākumus, lai likvidētu finansiālos šķēršļus kultūras pieejamībai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka augstās biļešu cenas muzejos, teātros un galerijās ir saistītas arī ar izstāžu eksponātu un izrāžu augstajām apdrošināšanas izmaksām, kuru dēļ nelielām struktūrām bieži vien ir neiespējami izstrādāt savai auditorijai un mērķiem atbilstošas programmas, un tādējādi veidojas arvien lielāka plaisa starp nelielām struktūrām, kas ir pietuvinātas savai auditorijai, un lielākām starptautiski atzītām institūcijām; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka piemērotai fiskālajai politikai kultūras un radošajās nozarēs var būt nozīmīga loma, lai uzlabotu kultūras pieejamību un veicinātu plašāku līdzdalību kultūras dzīvē; tomēr norāda, ka netiešs atbalsts kultūras mantojumam, ieviešot pazeminātas PVN likmes, nevar aizstāt tiešas subsīdijas; aicina labāk saskaņot valstu kultūras politiku un PVN likmes, izmantojot to kā līdzekli līdzdalības veicināšanai kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis apsvērtu iespēju nodrošināt saskaņotāku nodokļu politiku attiecībā uz to kultūras darbinieku un mākslinieku ienākumiem, kuri īslaicīgi uzturas dažādās valstīs, kas līdz ar to var nozīmēt atšķirīgu noteikumu un administratīvo procedūru piemērošanu katrai atsevišķajai izrādei, darbnīcai vai dzīvesvietai; ierosina jautājumu par saskaņošanas minimumu uzskatīt par prioritāru, lai atbalstītu mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitāti un tādējādi veicinātu jaunrades un kultūras daudzveidību visā ES un ārpus tās, nevis radītu birokrātiskus šķēršļus, kas nav samērīgi ar kultūras darbā gūtajiem faktiskajiem ienākumiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina dalībvalstis un publiskā sektora iestādes ieguldīt līdzekļus kultūras pasākumu izrādīšanas decentralizācijā, vai nu veidojot infrastruktūru attālos reģionos vai rīkojot dažādas ierobežota ilguma kultūras izstādes; mudina arī privātās kultūras iestādes ieguldīt ģeogrāfiskajā decentralizācijā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē ierosinātos PVN direktīvas grozījumus, kas ļautu dalībvalstīm piemērot vienādu PVN likmi elektroniskām publikācijām un iespieddarbiem; uzskata, ka atšķirīgu PVN likmju piemērošana iespieddarbiem un elektroniskām publikācijām ir anahronisms, kas digitālajā laikmetā nav ilgtspējīgs; aicina Padomi bez kavēšanās pieņemt Komisijas priekšlikumu minētajā jautājumā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka ir svarīgi saskaņot darbu ar privāto un darba dzīvi, lai piekļūtu dažādiem kultūras pasākumiem, baudītu tos un piedalītos tajos; |
| --- | --- |

30.

Izglītības šķēršļi un problēmjautājumi

| 31. | uzsver, ka izglītības līmenis ir viens no svarīgākajiem faktoriem, kas būtiski iespaido iedzīvotāju līdzdalību kultūras dzīvē; uzsver, ka augstāks izglītības līmenis nozīmē plašāku līdzdalību kultūras pasākumos (27); uzsver, ka humanitārie priekšmeti, valodu apguve skolās un kultūras izglītība ir neatņemama vispārējās izglītības daļa, kas ļauj mazināt sociālās atšķirības, un līdz ar to šīm disciplīnām ir vajadzīgs tāds pats finansējums kā STEM priekšmetiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka zināšanas veidojas kultūru mijiedarbībā, kas ietekmē cilvēkus un atspoguļo viņu pieredzēto kultūras ietekmi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina kultūras un izglītības politikas izstrādē īstenot interaktīvu un iekļaujošu pieeju, kuras pamatā ir vietējās sabiedrības situācija un vajadzības, lai palielinātu interesi par kultūru un līdzdalību kultūras dzīvē, popularizētu Eiropas kultūras mantojumu un attīstītu Eiropas kultūras un valodu daudzveidību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka Eurostat un Eirobarometra aptaujās viens no respondentu visbiežāk minētajiem šķēršļiem līdzdalībai kultūras dzīvē ir tieši intereses trūkums (28); šajā sakarībā uzsver, ka pieprasījuma atbalstīšanai, kas jāsaprot kā intereses un izpratnes par kultūru veidošana formālajā, neformālajā un ikdienējā izglītībā, ir jābūt prioritāram uzdevumam attiecībā uz kultūras pieejamības palielināšanu un plašāku līdzdalību kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

34.

| 35. | iesaka plaši izmantot Eiropas studenta apliecību un iekļaut tās nodrošinātajās priekšrocībās brīvu pieeju ES kultūras iestādēm; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina par skolu un ģimeņu būtisko lomu, jo tās veido nozīmīgu pamatu jauniešu saskarsmei ar kultūru un kultūras vajadzību un kompetenču veidošanai; aicina dalībvalstis rīkoties, lai plašāk integrētu kultūras un mākslas izglītību skolu mācību programmās gan formālajā, gan ikdienējā izglītībā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis, cieši sadarbojoties ar vietējām un reģionālajām iestādēm un paredzot finansējumu un/vai subsīdijas, nodrošinātu mūzikas nodarbības valsts skolās; |
| --- | --- |

37.

| 38. | iesaka dalībvalstīm raudzīties uz izglītību kā vienu no pašiem svarīgākajiem kultūras pasākumiem, jo pieprasījuma veicināšana pirmām kārtām nozīmē nodrošināt cilvēkiem prasmes un zināšanas, kas tiem ļauj novērtēt mākslu; atgādina, ka vairot interesi par kultūru ir efektīvāk, ja to sāk darīt jau bērnībā, un uzskata, ka kultūrai attiecīgi būtu jāatvēlē vairāk vietas skolu mācību programmās un būtu jādara pieejami lielāki cilvēkresursi un vairāk materiālu, lai sasniegtu šo mērķi; aicina piešķirt skolām finansējumu muzeju un citu kultūras iestāžu apmeklēšanai, jo tas vienlaikus gan veicinātu interesi par kultūru un jauniešu līdzdalību, gan nodrošinātu papildu resursus kultūras iestādēm; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver valsts izglītības sistēmu svarīgo nozīmi, iepazīstinot bērnus ar daudzveidīgo kultūras pasauli, kultūru un tādējādi palīdzot apmācīt jaunu auditoriju un izplatīt kultūru; uzsver arī to, ka ir svarīgi, lai dažādas kultūras iestādes veidotu partnerības ar vietējām skolām vietējā, reģionālā un valsts līmenī; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mudina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes atbalstīt ārpusskolas kultūras izglītības programmas, kas paredzētas visiem un jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošiem bērniem un jauniešiem, piedāvājot programmas, kuru mērķis ir iepazīstināt ar dažādām mākslas izpausmēm vai palīdzēt veidot labāku priekšstatu par pastāvošo kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver vietējo kultūras iestāžu, tostarp kultūras centru un bibliotēku, izšķirīgo lomu kultūras pieejamības šķēršļu pārvarēšanā un iedzīvotāju līdzdalībai kultūras dzīvē; tādēļ aicina dalībvalstis aktīvi atbalstīt šādas kultūras iestādes; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prasa labāk novērtēt un izprast publisko bibliotēku un vietējo kultūras iestāžu lomu, it īpaši lauku vai attālos reģionos, ne vien palielinot publisko finansējumu, bet arī veidojot partnerības un nodrošinot šīs iestādes ar atbilstīgiem IKT resursiem un cilvēkresursiem, kā arī piekļuvi apmācībai, tādējādi padarot tās par iestādēm, kas cilvēkiem var uzlabot dzīvi un veicināt vietējo attīstību; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka partnerību veidošanai ir būtiska nozīme, lai piesaistītu potenciālo auditoriju mākslinieciskām aktivitātēm, un ka to varētu panākt, piemēram, izmantojot sadarbību ar organizācijām, kuras pārstāv studentus, migrantus vai cilvēkus ar invaliditāti, lai pienācīgi reaģētu uz viņu interesēm un vajadzībām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt iniciatīvas valsts, reģionālā un vietējā līmenī, ar kurām tiek veicināti kontakti, sadarbība un pieredzes apmaiņa starp tradicionālo mākslu, kultūras iestādēm un dažādām daudzkultūru vai minoritāšu organizācijām, kā arī starp māksliniecisko pašdarbību un profesionālajām kultūras nozarēm; |
| --- | --- |

44.

| 45. | iesaka izstrādāt saskaņotu stratēģiju kultūras iestāžu ierosināto izglītības projektu atbalstam; uzsver, ka šādi projekti ir kultūras izpratnes, prasmju un starpkultūru zināšanu atbalstīšanas un veidošanas instrumenti, kas veido pamatu noturīgai sabiedrības iesaistīšanai kultūras pasākumos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mudina dalībvalstis veidot jauniešiem paredzētas brīvā laika pavadīšanas programmas kultūras iestādēs; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt pasākumus, kas nodrošinātu plašāku piekļuvi kultūras iestādēm, un izstrādāt vispusīgu Eiropas stratēģiju attiecībā uz piekļuvi sabiedriskām vietām, īpaši saistībā ar kultūru pilsētvidē, proti, muzejiem, teātriem, kinoteātriem, bibliotēkām, koncertzālēm utt.; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina dalībvalstis veicināt stipendiju izveidi studentiem valsts vai privātos izglītības tīklos studiju vai prakses īstenošanai kultūras vai kultūras vadības iestādēs; |
| --- | --- |

48.

Strukturāli šķēršļi

| 49. | vērš uzmanību uz to, ka lauku iedzīvotāju līdzdalība kultūras dzīvē strukturālu iemeslu dēļ bieži vien ir mazāka (29), un šajā sakarībā norāda uz to, kāda nozīme kultūras iestāžu pieejamības atvieglošanā ir nelieliem vietējiem kultūras centriem, transporta infrastruktūrai un ilgtspējīga kultūras tūrisma atbalstīšanai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka Eiropas kultūras mantojums ir tik daudzveidīgs un bagāts, ka tam pasaulē nav līdzinieka, un uzsver, ka kultūras tūrismam ir ārkārtīgi liels potenciāls ilgtspējīgas ekonomikas veicināšanā, kā arī sociālās kohēzijas un iekļautības sekmēšanā; tāpēc aicina dalībvalstis pastiprināt centienus un palielināt investīcijas, lai attīstītu ilgtspējīgu un noturīgu kultūras tūrisma politiku; |
| --- | --- |

50.

| 51. | prasa nodrošināt lielākus ieguldījumus kultūras nozarē, lai sekmētu vietējās tautsaimniecības un veicinātu kultūras tūrismu; norāda, ka kultūras tūrisms sinerģijā ar zinātni, primāro sektoru un amatniecības un rūpniecības centriem, kā arī mobilitāti ir izšķirīgi faktori ciešākas un humānākas Eiropas veidošanā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ierosina palielināt kultūras pieejamībai paredzētos ieguldījumus tālākajos, kalnu un nomaļos reģionos, lai izveidotu decentralizētas kultūras iespējas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka ir nepieciešama turpmāka rīcība, lai cilvēkiem ar invaliditāti nodrošinātu labāku piekļuvi gan kultūras infrastruktūrām, gādājot, lai nebūtu nekādu tehnoloģisku vai fizisku šķēršļu, gan kultūras pasākumiem un informācijas līdzekļiem; aicina dalībvalstis un Komisiju atbilstoši savām attiecīgajām kompetences jomām turpināt strādāt pie tā, lai cilvēkus ar invaliditāti integrētu sabiedrībā ar kultūras palīdzību, un censties likvidēt pastāvošos šķēršļus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzīst, ka kultūras mantojuma pārvaldībai ir vajadzīgas līdzdalības metodes, kas balstītas uz vietējām kopienām vērstā pieejā, lai noturētu pieprasījumu un iesaistītu plašākas sabiedrības daļas, īpaši ņemot vērā jauniešus, cilvēkus ar invaliditāti un nepietiekami pārstāvētas un atstumtas grupas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina dalībvalstis un no tām atkarīgās kultūras iestādes nodrošināt ikvienam cilvēkam pieejamu kultūras piedāvājumu, paredzot īpašus pasākumus noteiktām iedzīvotāju grupām, piemēram, bērniem un jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, cilvēkiem ar invaliditāti, migrantiem u. c.; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāpalielina ieguldījumi Braila raksta (universāla sistēma lasīšanai un rakstīšanai ar taustes palīdzību) ieviešanā dažnedažādās kultūras infrastruktūrās un tehnoloģijās; prasa veikt lielākus ieguldījumus audiogrāmatu, audiožurnālu un audiolaikrakstu izdošanā un zīmju valodas izmantošanā teātra uzvedumos; |
| --- | --- |

56.

| 57. | norāda, ka ir nepieciešams likvidēt šķēršļus mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitātei, galvenokārt jau nodokļu jomā; uzsver minēto pasākumu ietekmi uz Eiropas kultūras piedāvājuma paplašināšanu; pauž gandarījumu par programmas “Radošā Eiropa”ieguldījumu sekmīgā kultūras mobilitātē un kultūras darbinieku panākumu veicināšanā, kā arī par to, ka šī programma rosina kvalitatīvu kultūras pasākumu un projektu izplatīšanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atgādina, ka šķēršļi kultūras pieejamībai ir izteiktāk jūtami vietējā līmenī, tādēļ būtu jāparedz lielāki ieguldījumi dažādos kultūras mobilitātes projektos, lai pavērtu iespējas vietējo kopienu attīstībai un saliedētībai; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju uzskatīt Eiropas un trešo valstu mākslinieku mobilitāti par vērtīgu iespēju sekmēt mieru, dalīties pasaules redzējumā un atspēkot sociālos un kultūras stereotipus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atgādina, ka valodas barjera var nelabvēlīgi ietekmēt kultūras pieprasījumu, un tādēļ prasa nodrošināt lielāku daudzvalodību kultūras produktos; |
| --- | --- |

60.

| 61. | iesaka dalībvalstīm veikt vajadzīgos pasākumus, lai cilvēkiem ar invaliditāti vai ierobežotām pārvietošanās spējām nodrošinātu labākas transporta iespējas nokļūšanai kultūras iestādēs un labāku piekļuvi tām; |
| --- | --- |

61.

Digitālie šķēršļi un problēmjautājumi

| 62. | pauž pārliecību, ka digitālie rīki, ja tos pienācīgi izmanto un ievieš un ja līdztekus ir nodrošināts konsekvents digitālās pratības līmenis, var palīdzēt pārvarēt tādu faktoru radītos šķēršļus kultūras pieejamībai kā ģeogrāfiski neizdevīga atrašanās vieta, invaliditāte, sociālā izcelsme, valoda un laika vai finanšu līdzekļu trūkums; norāda, ka digitālie rīki arī var palīdzēt pārvarēt sociālos vai psiholoģiskos šķēršļus — taču šeit nav runa par investīciju mazināšanu kultūras pasākumu decentralizācijā; tādēļ uzskata, ka šajā sakarībā digitālā izglītība būtu jāiekļauj mācību procesā jau agrīnā bērnībā, lai attīstītu atbilstošas zināšanas un prasmes; |
| --- | --- |

62.

| 63. | iesaka Komisijai izstrādāt saskaņotu digitālo stratēģiju, kura būtu vērsta uz kultūras infrastruktūrām un pasākumiem, lai stiprinātu to kapacitāti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | norāda uz digitālās atstumtības problēmu un uzsver nepieciešamību cīnīties pret to; šajā sakarībā atgādina, ka digitalizācija nozīmē to, ka kultūras un izglītības iestādēm un arī pašiem patērētājiem ir jāapgūst jaunas kompetences, prasmes un zināšanas; īpaši uzsver nepieciešamību palielināt kultūras iestāžu spēju izmantot jaunās digitālās tehnoloģijas un pielāgoties ar tehnoloģiskām izmaiņām saistītajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka Eiropas kultūras materiālu digitalizācija un pieejamība tiešsaistē būtu jāīsteno, pilnībā respektējot autorus un ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības; uzskata, ka šajā sakarībā intelektuālā īpašuma tiesībām nevajadzētu ierobežot vispārējo sabiedrības mērķi palielināt radošā satura, informācijas un zināšanu pieejamību un veicināt tā izplatīšanu; turklāt uzstāj, ka ir nepieciešams steidzami izveidot drošu digitālo vidi, lai nodrošinātu, ka mākslinieki un autori saņem pienācīgu atlīdzību par savu darbu, un nodrošināt taisnīgu atlīdzību par pārrobežu piekļuvi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina Komisiju ES programmās, it īpaši programmā “Radošā Eiropa”un to turpinošajās programmās, arī turpmāk par prioritāti uzskatīt inovatīvus paņēmienus auditorijas piesaistīšanai un iesaistīšanai, tostarp ar jauno tehnoloģiju palīdzību; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina dalībvalstis savās kultūras un digitalizācijas stratēģijās ņemt vērā auditorijas piesaistīšanas jautājumu un atbalstīt digitālo tehnoloģiju lietošanu nolūkā atvieglot piekļuvi kultūras saturam; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atzīst platformas “Europeana”un dalībvalstu iestāžu ieguldījumu kultūras satura digitalizācijas un pieejamības nodrošināšanā; ņemot vērā to, ka ir Eiropas Kultūras mantojuma gads, prasa nodrošināt šim projektam pastāvīgu atbalstu un uzlabot resursu nodrošinājumu un veicināt sabiedrības piekļuvi digitālā kultūras mantojuma resursiem un pakalpojumiem; prasa patiesi pārstrukturēt šo vietni, lai tā būtu saderīgāka ar progresīvām tehnoloģijām, kā arī patiesu komunikācijas politiku, kas atbilstu vietnē apkopotajam bagātīgajam saturam; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzsver nepieciešamību apkopot un pārvaldīt ar digitālajiem saņēmējiem saistītos kultūras datus, lai kultūras organizācijas varētu labāk izprast saņēmēju vajadzības un izstrādāt saskaņotu pieeju digitālajai auditorijai; |
| --- | --- |

69.

| 70. | norāda, ka kultūras saturam ir vadoša loma attiecībā uz to, lai sabiedrība pieņemtu attiecīgās jaunās tehnoloģijas un lai tiktu attīstītas Eiropas iedzīvotāju e-prasmes un uzlabots informācijas līdzekļu lietotprasmes līmenis; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  OV C 377 E, 7.12.2012., 142. lpp.

(2)  OV C 93, 9.3.2016., 95. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0486.

(4)  OV C 247 E, 15.10.2009., 25. lpp.

(5)  OV C 125 E, 22.5.2008., 223. lpp.

(6)  OV C 377 E, 7.12.2012., 135. lpp.

(7)  OV C 98 E, 23.4.2004., 179. lpp.

(8)  OV C 11, 12.1.2018., 55. lpp.

(9)  OV C 316, 22.9.2017., 88. lpp.

(10)  OV C 11, 12.1.2018., 16. lpp.

(11)  OV C 247 E, 15.10.2009., 32. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0233.

(13)  OV C 81 E, 15.3.2011., 16. lpp.

(14)  OV C 131 E, 8.5.2013., 9. lpp.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0474.

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0062.

(17)  OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.

(18)  OV C 287, 29.11.2007., 1. lpp.

(19)  OV C 463, 23.12.2014., 4. lpp.

(20)  OV C 172, 27.5.2015., 13. lpp.

(21)  OV C 212, 14.6.2016., 9. lpp.

(22)  OV C 134, 7.6.2003., 7. lpp.

(23)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(24)  2012. gada oktobra ziņojums “Policies and good practices in the public arts and cultural institutions to promote better access to and wider participation in culture”(“Publisko mākslas un kultūras iestāžu politika un paraugprakse labākas kultūras pieejamības un plašākas līdzdalības veicināšanai”).

(25)  Eurostat, Culture statistics – cultural employment (2017), http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Culture_statistics_-_cultural_employment

(26)  Eirobarometra aptauja 399.

(27)  Eurostat izdevums “Culture statistics, 2016 edition”(“2016. gada kultūras statistika”), 116.–136. lpp. Eurostat dati no ES 2015. gada ienākumu un dzīves apstākļu apsekojuma (EU-SILC).

(28)  Eirobarometra aptauja 399, Eurostat dati no ES 2015. gada ienākumu un dzīves apstākļu apsekojuma (EU-SILC).

(29)  Eurostat dati no ES 2015. gada ienākumu un dzīves apstākļu apsekojuma (EU-SILC).

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/97 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/97

---

P8_TA(2018)0266

Okupētās Gruzijas teritorijas desmit gadus pēc Krievijas iebrukuma

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnijarezolūcija par okupētajām Gruzijas teritorijām desmit gadus pēc Krievijas iebrukuma (2018/2741(RSP))

(2020/C 28/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2008. gada 12. augustavienošanos par uguns pārtraukšanu, kuru parakstīja Gruzija un Krievijas Federācija, ES darbojoties kā vidutājam, kā arī 2008. gada 8. septembraīstenošanas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 12. augustavienošanos par uguns pārtraukšanu, kuru parakstīja Gruzija un Krievijas Federācija, ES darbojoties kā vidutājam, kā arī 2008. gada 8. septembraīstenošanas nolīgumu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 21. janvārarezolūciju par asociācijas nolīgumiem / padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 21. janvārarezolūciju par asociācijas nolīgumiem / padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembrarezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembrarezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2),

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības samitos pieņemtās kopīgās deklarācijas, jo īpaši kopīgo deklarāciju, par kuru tika panākta vienošanās 2017. gadā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības samitos pieņemtās kopīgās deklarācijas, jo īpaši kopīgo deklarāciju, par kuru tika panākta vienošanās 2017. gadā Briselē,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) kopīgos paziņojumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP), jo īpaši 2017. gada 18. maijaziņojumu par EKP pārskatīšanas īstenošanu (JOIN(2017)0018) un 2017. gada 9. jūnijakopīgo darba dokumentu “Austrumu partnerība — 20 mērķpasākumi 2020. gadam, koncentrējoties uz pamatprioritātēm un reāliem rezultātiem”(SWD(2017)0300), kā arī 2016. gada paziņojumu par ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) kopīgos paziņojumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP), jo īpaši 2017. gada 18. maijaziņojumu par EKP pārskatīšanas īstenošanu (JOIN(2017)0018) un 2017. gada 9. jūnijakopīgo darba dokumentu “Austrumu partnerība — 20 mērķpasākumi 2020. gadam, koncentrējoties uz pamatprioritātēm un reāliem rezultātiem”(SWD(2017)0300), kā arī 2016. gada paziņojumu par ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju austrumu kaimiņreģionā un jo īpaši 2017. gada 15. novembraieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju austrumu kaimiņreģionā un jo īpaši 2017. gada 15. novembraieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (3),

| — | ņemot vērā ES pārraudzības misijas izveidi Gruzijā 2008. gada 15. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pārraudzības misijas izveidi Gruzijā 2008. gada 15. septembrī,

| — | ņemot vērā 2009. gada ziņojumu, ko sagatavoja neatkarīga starptautiska izmeklēšanas misija par konfliktu Gruzijā, Heidi Tagliavinivadībā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada ziņojumu, ko sagatavoja neatkarīga starptautiska izmeklēšanas misija par konfliktu Gruzijā, Heidi Tagliavinivadībā;

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Gruzija atzīmē 100. gadadienu kopš Gruzijas pirmās demokrātiskās republikas dibināšanas 1918. gadā, un tā var pelnīti lepoties par saviem mūsdienu sasniegumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Gruzija atzīmē 100. gadadienu kopš Gruzijas pirmās demokrātiskās republikas dibināšanas 1918. gadā, un tā var pelnīti lepoties par saviem mūsdienu sasniegumiem;

| B. | tā kā ES stingri atbalsta Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES stingri atbalsta Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās;

| C. | tā kā desmit gadus pēc 2008. gada augustā īstenotās Krievijas militārās agresijas Gruzijā Krievijas Federācija joprojām turpina nelikumīgi okupēt Gruzijas teritorijas Abhāzijā un Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, pārkāpjot starptautiskās tiesības un uz noteikumiem balstīto starptautisko sistēmu; tā kā tā sauktie integrācijas un apvienības līgumi, kas parakstīti starp Krieviju un Abhāziju un Dienvidosetiju 2014. un 2015. gadā, ir skaidrs starptautisko tiesību, EDSO pamatprincipu un Krievijas starptautisko saistību pārkāpums; tā kā Eiropas Savienība neatzīst tā dēvēto vēlēšanu un Krievijas atbalstīto separātistu rīkoto referendumu sistēmu Gruzijas reģionos Abhāzijā un Dienvidosetijā 2016. un 2017. gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā desmit gadus pēc 2008. gada augustā īstenotās Krievijas militārās agresijas Gruzijā Krievijas Federācija joprojām turpina nelikumīgi okupēt Gruzijas teritorijas Abhāzijā un Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, pārkāpjot starptautiskās tiesības un uz noteikumiem balstīto starptautisko sistēmu; tā kā tā sauktie integrācijas un apvienības līgumi, kas parakstīti starp Krieviju un Abhāziju un Dienvidosetiju 2014. un 2015. gadā, ir skaidrs starptautisko tiesību, EDSO pamatprincipu un Krievijas starptautisko saistību pārkāpums; tā kā Eiropas Savienība neatzīst tā dēvēto vēlēšanu un Krievijas atbalstīto separātistu rīkoto referendumu sistēmu Gruzijas reģionos Abhāzijā un Dienvidosetijā 2016. un 2017. gadā;

| D. | tā kā ES joprojām ir stingri apņēmusies īstenot Krievijas – Gruzijas konflikta atrisināšanu miermīlīgā ceļā, pilnībā ievērojot starptautisko tiesību pamatnormas un principus; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES joprojām ir stingri apņēmusies īstenot Krievijas – Gruzijas konflikta atrisināšanu miermīlīgā ceļā, pilnībā ievērojot starptautisko tiesību pamatnormas un principus;

| E. | tā kā Krievija nemitīgi pastiprina savu nelikumīgo militāro klātbūtni okupētajās Gruzijas teritorijās, būvējot jaunas bāzes, ievedot jaunas karaspēka vienības un aprīkojumu un veicot militārās mācības; |
| --- | --- |

E.

tā kā Krievija nemitīgi pastiprina savu nelikumīgo militāro klātbūtni okupētajās Gruzijas teritorijās, būvējot jaunas bāzes, ievedot jaunas karaspēka vienības un aprīkojumu un veicot militārās mācības;

| F. | tā kā Krievija turpina pārkāpt savas starptautiskās saistības, un atsakās pilnībā īstenot ar ES starpniecību panākto 2008. gada 12. augustavienošanos par uguns pārtraukšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Krievija turpina pārkāpt savas starptautiskās saistības, un atsakās pilnībā īstenot ar ES starpniecību panākto 2008. gada 12. augustavienošanos par uguns pārtraukšanu;

| G. | tā kā Krievija joprojām turpina izolēt Abhāziju un Chinvali reģionu/Dienvidosetiju no pārējās valsts teritorijas, slēdzot papildu pārejas punktus, izveidojot fiziskas barjeras gar administratīvo robežlīniju un rīkojot kampaņu, kuras mērķis ir izskaust Gruzijas kultūru; |
| --- | --- |

G.

tā kā Krievija joprojām turpina izolēt Abhāziju un Chinvali reģionu/Dienvidosetiju no pārējās valsts teritorijas, slēdzot papildu pārejas punktus, izveidojot fiziskas barjeras gar administratīvo robežlīniju un rīkojot kampaņu, kuras mērķis ir izskaust Gruzijas kultūru;

| H. | tā kā šī robežlīnija tiek lēnām, bet pastāvīgi pārvietota dziļāk Tbilisi kontrolētajā teritorijā — šis process ir pazīstams kā “robežu nospraušana”—, dažās vietās tai pietuvojoties ļoti tuvu kritiskai infrastruktūrai, piemēram, autoceļiem un gāzes cauruļvadiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā šī robežlīnija tiek lēnām, bet pastāvīgi pārvietota dziļāk Tbilisi kontrolētajā teritorijā — šis process ir pazīstams kā “robežu nospraušana”—, dažās vietās tai pietuvojoties ļoti tuvu kritiskai infrastruktūrai, piemēram, autoceļiem un gāzes cauruļvadiem;

| I. | tā kā simtiem tūkstošu iekšzemē pārvietotu personu un bēgļu, kuri piespiedu kārtā un atkārtotu etniskās tīrīšanas viļņu rezultātā tika izraidīti no Gruzijai piederošām Abhāzijas un Chinvali reģiona/Dienvidosetijas teritorijām, joprojām tiek liegtas to pamattiesības uz drošu un cieņpilnu atgriešanos mājās; |
| --- | --- |

I.

tā kā simtiem tūkstošu iekšzemē pārvietotu personu un bēgļu, kuri piespiedu kārtā un atkārtotu etniskās tīrīšanas viļņu rezultātā tika izraidīti no Gruzijai piederošām Abhāzijas un Chinvali reģiona/Dienvidosetijas teritorijām, joprojām tiek liegtas to pamattiesības uz drošu un cieņpilnu atgriešanos mājās;

| J. | tā kā okupētajos Gruzijas reģionos tiek pārkāptas cilvēka pamattiesības, tostarp pārvietošanās un uzturēšanās brīvība, īpašumtiesības un tiesības uz piekļuvi izglītībai dzimtajā valodā; tā kā joprojām notiek nelikumīga aizturēšana un cilvēku nolaupīšana; |
| --- | --- |

J.

tā kā okupētajos Gruzijas reģionos tiek pārkāptas cilvēka pamattiesības, tostarp pārvietošanās un uzturēšanās brīvība, īpašumtiesības un tiesības uz piekļuvi izglītībai dzimtajā valodā; tā kā joprojām notiek nelikumīga aizturēšana un cilvēku nolaupīšana;

| K. | tā kā Krievijas Federācija, kā vara, kas faktiski kontrolē Gruzijas teritorijas — Abhāziju un Chinvali reģionu/Dienvidosetiju, ir pilnībā atbildīga par rupjiem cilvēktiesību pārkāpumiem un humanitāro situāciju uz vietas; |
| --- | --- |

K.

tā kā Krievijas Federācija, kā vara, kas faktiski kontrolē Gruzijas teritorijas — Abhāziju un Chinvali reģionu/Dienvidosetiju, ir pilnībā atbildīga par rupjiem cilvēktiesību pārkāpumiem un humanitāro situāciju uz vietas;

| L. | tā kā 2008. gada iebrukums bija pirmais lielākais atklātais Krievijas uzbrukums Eiropā pieņemtajai kārtībai; tā kā šim uzbrukumam vēlāk sekoja citi, tostarp Krimas aneksija un karš Austrumukrainā; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2008. gada iebrukums bija pirmais lielākais atklātais Krievijas uzbrukums Eiropā pieņemtajai kārtībai; tā kā šim uzbrukumam vēlāk sekoja citi, tostarp Krimas aneksija un karš Austrumukrainā;

| M. | tā kā gruzīnu tautības iekšzemē pārvietotās personas Archil Tatunashvili, Giga Otkhozoriaun Davit Basharulitika nelikumīgi nogalēti Krievijas okupācijas režīma brutālās rīcības rezultātā Suhumi un Chinvali; |
| --- | --- |

M.

tā kā gruzīnu tautības iekšzemē pārvietotās personas Archil Tatunashvili, Giga Otkhozoriaun Davit Basharulitika nelikumīgi nogalēti Krievijas okupācijas režīma brutālās rīcības rezultātā Suhumi un Chinvali;

| N. | tā kā Starptautiskā Krimināltiesa (ICC) ir sākusi izmeklēšanu par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, kas, iespējams, notikuši konflikta gaitā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Starptautiskā Krimināltiesa (ICC) ir sākusi izmeklēšanu par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, kas, iespējams, notikuši konflikta gaitā;

| O. | tā kā Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu un valdību vadītāju — Polijas prezidenta Lech Kaczyński, Igaunijas prezidenta Tomass Hendriks Ilvess, Lietuvas prezidenta Valdas Adamkus, Latvijas premjerministra Ivara Godmaņa un Ukrainas prezidenta Victor Yushchenkokopīgā ad hocvizīte Gruzijā 2008. gada 12. augustātika plaši atzīta par galveno faktoru, kas apturēja Krievijas virzību uz Tbilisi, kad tās militārie spēki atradās tikai 50 km no Gruzijas galvaspilsētas, un atviegloja ES Padomes Francijas prezidentūras starpniecības centienus panākt uguns pārtraukšanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu un valdību vadītāju — Polijas prezidenta Lech Kaczyński, Igaunijas prezidenta Tomass Hendriks Ilvess, Lietuvas prezidenta Valdas Adamkus, Latvijas premjerministra Ivara Godmaņa un Ukrainas prezidenta Victor Yushchenkokopīgā ad hocvizīte Gruzijā 2008. gada 12. augustātika plaši atzīta par galveno faktoru, kas apturēja Krievijas virzību uz Tbilisi, kad tās militārie spēki atradās tikai 50 km no Gruzijas galvaspilsētas, un atviegloja ES Padomes Francijas prezidentūras starpniecības centienus panākt uguns pārtraukšanu;

| P. | tā kā Krievijas Federācija turpina liegt ES pārraudzības misijai piekļuvi Gruzijas teritorijām — Abhāzijai un Chinvali reģionam/Dienvidosetijai —, pārkāpjot ar ES starpniecību 2008. gada 12. augustānoslēgto uguns pārtraukšanas vienošanos un tādējādi mazinot šīs misijas spēju pilnībā īstenot savas pilnvaras, |
| --- | --- |

P.

tā kā Krievijas Federācija turpina liegt ES pārraudzības misijai piekļuvi Gruzijas teritorijām — Abhāzijai un Chinvali reģionam/Dienvidosetijai —, pārkāpjot ar ES starpniecību 2008. gada 12. augustānoslēgto uguns pārtraukšanas vienošanos un tādējādi mazinot šīs misijas spēju pilnībā īstenot savas pilnvaras,

| 1. | vēlreiz apliecina savu nepārprotamo atbalstu Gruzijas suverenitātei un teritoriālajai integritātei; atzīst, ka principi, kas nostiprināti ANO Hartā, 1975. gada Helsinku Nobeiguma aktā un EDSO 1990. gada Parīzes Hartā ir stūrakmeņi miera nodrošināšanai Eiropas kontinentā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti atgādina, ka suverenitāte, neatkarība un strīdu risināšana mierīgā ceļā ir Eiropas drošības kārtības pamatprincipi; uzsver, ka konfliktu atrisināšana Gruzijā ir būtiski svarīga, lai uzlabotu drošību un stabilitāti visā Eiropas kontinentā; uzskata, ka šie konflikti un Gruzijas teritoriju nebeidzamā okupācija, iespējams, apdraud citu Eiropas valstu suverenitāti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa, lai Krievijas Federācija atceļ savu lēmumu par Gruzijas teritoriju — Abhāzijas un Chinvali reģiona/Dienvidosetijas, tā sauktās, neatkarības atzīšanu; izsaka nosodījumu Venecuēlai, Nikaragvai, Sīrijai un Nauru par to, ka tās ir atzinušas Abhāziju un Dienvidosetiju, un prasa šo atzīšanu atsaukt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka Krievijas Federācijai bez nosacījumiem jāpilda visi 2008. gada 12. augustavienošanās par uguns pārtraukšanu noteikumi, jo īpaši saistības atsaukt visus tās militāros spēkus no Gruzijas teritorijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pieprasa, lai Krievijas Federācija izbeigtu Gruzijas teritoriju — Abhāzijas un Chinvali reģiona/Dienvidosetijas okupāciju, pilnībā ievērotu Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti, kā arī tās starptautiski atzīto robežu neaizskaramību, un izbeigtu abu reģionu de factointegrēšanu Krievijas administratīvajā pārvaldē; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apstiprina ES ciešo apņemšanos sniegt savu ieguldījumu Krievijas – Gruzijas konflikta atrisināšanā miermīlīgā ceļā, izmantojot visus tās rīcībā esošos instrumentus visaptverošas pieejas ietvaros, tostarp tās īpašo pārstāvi Dienvidkaukāza un Gruzijas krīzes jautājumos, tās līdzpriekšsētājas funkcijas Ženēvas starptautiskajās apspriedēs, ES pārraudzības misiju Gruzijā, un neatzīšanas un iesaistīšanās politiku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Gruzijas valdību turpināt sadarboties ar ICC, atbalstot ICCprokurora biroja veikto izmeklēšanu, kā arī nodrošinot, ka ICCreģistrācija var īstenot savas pilnvaras attiecībā uz saziņu un cietušo līdzdalību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Krievijas Federāciju atļaut ES pārraudzības misijas piekļuvi Gruzijas teritorijām — Abhāzijai un Chinvali reģionam/Dienvidosetijai —, kā noteikts tās pilnvarās; atgādina, ka ES pārraudzības misija ir vienīgā pastāvīgā starptautiskā struktūra, kas ir klāt uz vietas un sniedz objektīvu informāciju par situāciju uz administratīvās robežlīnijas, un aicina pagarināt tās pilnvaras arī pēc 2018. gada 14. decembra; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Krievijas Federāciju pārtraukt turpmāku administratīvo robežlīniju norobežošanu ar dzeloņstiepļu nožogojumiem un citiem mākslīgiem šķēršļiem; prasa arī izbeigt ienākšanu Gruzijas valdības kontrolētajā teritorijā un administratīvās robežlīnijas turpmāku paplašināšanu, tīši kavējot cilvēku tiešos personiskos kontaktus un izolējot okupēto reģionu iedzīvotājus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nosoda to, ka desmitiem gruzīnu ciematu un baznīcu ir tīši iznīcinātas okupētajās teritorijās — Abhāzijā un Chinvali reģionā/Dienvidosetijā un ka okupētajās teritorijās tiek apzināti mēģināts dzēst Gruzijas kultūras un vēstures liecības, kā arī nosoda tādas pretrunas un šķelšanos veicinošas iniciatīvas, kā, tā sauktais, 2017. gada referendums, ar kuru tika apstiprināta Chinvali reģiona/Dienvidosetijas nosaukuma maiņa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Krievijas Federāciju ievērot konfliktu miermīlīgas risināšanas principu, darot tāpat kā Gruzija, kas vienpusēji apņēmusies nelietot spēku, kā Gruzijas prezidents to apstiprināja savā runā Eiropas Parlamentā 2010. gada 23. novembrī; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Gruzijas valdības jauno miera iniciatīvu “Solis ceļā uz labāku nākotni”, kuras mērķis ir uzlabot humanitāros un sociāli ekonomiskos apstākļus cilvēkiem, kas dzīvo Gruzijas teritorijās — Abhāzijā un Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, un veicināt tiešus personiskus kontaktus un uzticības veidošanu starp sašķeltajām kopienām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina Krievijai Federācijai, kā okupācijas varai, par tās pienākumiem pret iedzīvotājiem un ka tai ir jāpārtrauc cilvēktiesību pārkāpumi, ierobežojumi attiecībā uz pārvietošanās un uzturēšanās brīvību, diskriminācija etniskās piederības dēļ un īpašumtiesību pārkāpumi, kā arī okupētajās Gruzijas teritorijās īstenotie tiesību uz piekļuvi izglītībai dzimtajā valodā pārkāpumi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | turklāt aicina Krievijas Federāciju, kā varu, kas faktiski īsteno kontroli, izbeigt nesodāmību un etniski motivētus noziegumus Gruzijas teritorijās — Abhāzijā un Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, un novērst visus šķēršļus, lai nodrošinātu, ka tie, kas atbildīgi par valsts iekšienē pārvietoto gruzīnu Archil Tatunashvili, Giga Otkhozoriaun Davit Basharulinelikumīgo nogalēšanu, tiek saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka Gruzijas Parlaments ir pieņēmis pozīcijas un opozīcijas atbalstītu rezolūciju, ar ko izveido tādu nevēlamo personu sarakstu, kas ir atbildīgas par šādiem pārkāpumiem vai par to slēpšanu (Otkhozoria-Tatunashvili saraksts), un aicina dalībvalstis un Padomi atzīt par nevēlamām personas, kuras ir iekļautas vai varētu tikt iekļautas šajā sarakstā, un vērst pret tām valsts vai ES mēroga sankcijas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina Krievijas Federāciju atļaut iekšzemē pārvietotajām personām un bēgļiem droši un cieņpilni atgriezties mājās, un nodrošināt netraucētu piekļuvi uz vietas starptautiskajiem cilvēktiesību uzraudzības mehānismiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti nosoda musinošo propagandas, dezinformācijas un iefiltrēšanās sociālajos plašsaziņas līdzekļos politiku, kuras mērķis ir vājināt Gruzijas demokrātiju un sabiedrību, diskreditējot iestādes, manipulējot ar sabiedrisko domu, izplatot nepatiesus vēstījumus, saasinot sociālo spriedzi un veicinot vispārēju neuzticēšanos plašsaziņas līdzekļiem; šajā sakarībā nosoda Krievijas īstenoto informācijas karu, izmantojot savus valsts kontrolētus plašsaziņas līdzekļus, lai apzināti izplatītu nepatiesas ziņas, lai ietekmētu iekšpolitiku un vājinātu Eiropas integrācijas procesu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai ir jāieņem konsekventa, saskaņota, vienota un stingra nostāja pret Krievijas īstenoto okupācijas un aneksijas politiku, jo šāda nostāja ir vienīgais veids, kā nodrošināt miermīlīgu konflikta atrisināšanu Gruzijā un novērst līdzīgus konfliktus kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina ES iestādes pieņemt pieeju, kas būtu saskaņota ar Eiropas Parlamenta nostāju un dalībvalstu parlamentu politiku, skaidrākā un precīzākā veidā apzīmējot Krievijas agresiju Gruzijā par Krievijas Federācijas īstenotu Gruzijas teritoriju — Abhāzijas un Chinvali reģiona/Dienvidosetijas okupāciju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās Darbības Dienestam, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem un Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OV C 11, 12.01.2018., 82. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0493.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0440.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/101 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/101

---

P8_TA(2018)0267

Sarunas par jaunu ES un ĀKK partnerības nolīgumu

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par gaidāmajām sarunām par jauno partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu (2018/2634(RSP))

(2020/C 28/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”), un tā pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”), un tā pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (1),

| — | ņemot vērā 1975. gada Džordžtaunas nolīgumu, ar ko izveido Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupu, un tā pārskatīšanu 1992. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1975. gada Džordžtaunas nolīgumu, ar ko izveido Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupu, un tā pārskatīšanu 1992. gadā (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 4. oktobra rezolūciju par ĀKK un ES turpmākajām attiecībām pēc 2020. gada (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 4. oktobra rezolūciju par ĀKK un ES turpmākajām attiecībām pēc 2020. gada (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par attīstības sadarbības efektivitātes palielināšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par attīstības sadarbības efektivitātes palielināšanu (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 12. decembra ieteikumu Padomes Lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas valstīm (COM(2017)0763), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 12. decembra ieteikumu Padomes Lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas valstīm (COM(2017)0763),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 22. novembra kopīgo paziņojumu “Atjaunota partnerība ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstīm”(JOIN(2016)0052), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 22. novembra kopīgo paziņojumu “Atjaunota partnerība ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstīm”(JOIN(2016)0052),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 6. oktobra Kopīgo apspriešanas dokumentu “Ceļā uz jaunu partnerību starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm pēc 2020. gada”(JOIN(2015)0033), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 6. oktobra Kopīgo apspriešanas dokumentu “Ceļā uz jaunu partnerību starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm pēc 2020. gada”(JOIN(2015)0033),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību un ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra noslēguma dokumentu “Mūsu pasaules pārveide — ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, un 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību un ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra noslēguma dokumentu “Mūsu pasaules pārveide — ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, un 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā Parlamenta, Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, un Komisijas 2017. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu par jauno Eiropas Konsensu par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta, Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, un Komisijas 2017. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu par jauno Eiropas Konsensu par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 7. decembrī pieņemto atzinumu par atjaunotu partnerību ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstīm un 2016. gada 12. maijā pieņemto atzinumu par turpmākajām ES attiecībām ar ĀKK valstu grupu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 7. decembrī pieņemto atzinumu par atjaunotu partnerību ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna reģiona valstīm un 2016. gada 12. maijā pieņemto atzinumu par turpmākajām ES attiecībām ar ĀKK valstu grupu,

| — | ņemot vērā ĀKK valstu un valdību vadītāju 7. un 8. samitus, kuri notika attiecīgi Malabo (2012. gada 13.–14. decembris) un Portmorsbijā (2016. gada 4. maijs), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK valstu un valdību vadītāju 7. un 8. samitus, kuri notika attiecīgi Malabo (2012. gada 13.–14. decembris) un Portmorsbijā (2016. gada 4. maijs),

| — | ņemot vērā ES Apvienotās Ministru padomes 103. un 105. sanāksmes, kas notika attiecīgi Dakārā (2016. gada 26.–27. aprīlis) un Briselē (2017. gada 3.–4. maijā); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Apvienotās Ministru padomes 103. un 105. sanāksmes, kas notika attiecīgi Dakārā (2016. gada 26.–27. aprīlis) un Briselē (2017. gada 3.–4. maijā);

| — | ņemot vērā 2017. gada 29.–30. novembrī Abidžanā notikušo ES un Āfrikas Savienības samitu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 29.–30. novembrī Abidžanā notikušo ES un Āfrikas Savienības samitu,

| — | ņemot vērā ĀKK izcilu personību grupas 2016. gada marta ziņojumu par ĀKK nākotni pēc 2020. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK izcilu personību grupas 2016. gada marta ziņojumu par ĀKK nākotni pēc 2020. gada,

| — | ņemot vērā tā 2015. gada 6. oktobra rezolūciju par vietējo pašvaldību lomu attīstības sadarbībā jaunattīstības valstīs (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2015. gada 6. oktobra rezolūciju par vietējo pašvaldību lomu attīstības sadarbībā jaunattīstības valstīs (5),

| — | ņemot vērā ĀKK valstu un valdību vadītāju un ĀKK valstu grupas 8. samita deklarāciju, kas tika pieņemta 2016. gada 1. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK valstu un valdību vadītāju un ĀKK valstu grupas 8. samita deklarāciju, kas tika pieņemta 2016. gada 1. jūnijā,

| — | ņemot vērā tā 2015. gada 11. februāra rezolūciju par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbu (6) un ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas pieņemtās rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2015. gada 11. februāra rezolūciju par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas darbu (6) un ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas pieņemtās rezolūcijas,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2016. gada 21. decembra deklarāciju par ĀKK un ES attiecību parlamentāro dimensiju pēc Kotonū nolīguma beigām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2016. gada 21. decembra deklarāciju par ĀKK un ES attiecību parlamentāro dimensiju pēc Kotonū nolīguma beigām (7),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāju 2015. gada 9. decembrī sniegto paziņojumu par ĀKK un ES turpmākajām attiecībām (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāju 2015. gada 9. decembrī sniegto paziņojumu par ĀKK un ES turpmākajām attiecībām (8),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208 un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208 un 218. pantu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu,

| — | ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par gaidāmajām sarunām attiecībā uz jauno partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas valstīm (O-000043/2018 – B8-0025/2018 un O-000044/2018 – B8-0026/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par gaidāmajām sarunām attiecībā uz jauno partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas valstīm (O-000043/2018 – B8-0025/2018 un O-000044/2018 – B8-0026/2018),

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Kotonū nolīguma spēks un acquis balstās uz vairākām unikālām īpatnībām — tas ir juridiski saistošs dokuments, tas ir visaptverošs, pateicoties trim pīlāriem — attīstības sadarbība, politiskā sadarbība un sadarbība ekonomikas un tirdzniecības jomā, un tam ir apjomīgs budžets Eiropas Attīstības fonda (EAF) veidā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Kotonū nolīguma spēks un acquis balstās uz vairākām unikālām īpatnībām — tas ir juridiski saistošs dokuments, tas ir visaptverošs, pateicoties trim pīlāriem — attīstības sadarbība, politiskā sadarbība un sadarbība ekonomikas un tirdzniecības jomā, un tam ir apjomīgs budžets Eiropas Attīstības fonda (EAF) veidā;

| B. | tā kā ĀKK un ES partnerībai ir bijusi būtiska loma virzībā uz Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu, neraugoties uz ES nespēju sasniegt mērķi piešķirt 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP); |
| --- | --- |

B.

tā kā ĀKK un ES partnerībai ir bijusi būtiska loma virzībā uz Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu, neraugoties uz ES nespēju sasniegt mērķi piešķirt 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP);

| C. | tā kā ĀKK un ES partnerība ir sniegusi ievērojamu ieguldījumu, lai izskaustu nabadzību, integrētu ĀKK valstis globālajā ekonomikā un palīdzētu tām kļūt par efektīvākām globālajām dalībniecēm daudzpusējā tirdzniecībā un klimata sarunās; |
| --- | --- |

C.

tā kā ĀKK un ES partnerība ir sniegusi ievērojamu ieguldījumu, lai izskaustu nabadzību, integrētu ĀKK valstis globālajā ekonomikā un palīdzētu tām kļūt par efektīvākām globālajām dalībniecēm daudzpusējā tirdzniecībā un klimata sarunās;

| D. | tā kā ĀKK un ES partnerība ir uzlabojusi ĀKK valstu un ES dalībvalstu piekļuvi tirgum un ir veicinājusi lielāku sapratni par nostājām, vērtībām un standartiem, izmantojot savstarpēju politisko dialogu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ĀKK un ES partnerība ir uzlabojusi ĀKK valstu un ES dalībvalstu piekļuvi tirgum un ir veicinājusi lielāku sapratni par nostājām, vērtībām un standartiem, izmantojot savstarpēju politisko dialogu;

| E. | tā kā, kaut gan ĀKK un ES partnerība ir ievērojami sekmējusi TAM sasniegšanu, nabadzības apkarošana un ĀKK valstu integrācija pasaules ekonomikā līdz šim nav notikusi pietiekamā mērā, ņemot vērā to, ka puse no ĀKK valstīm joprojām ir starp pasaules vismazāk attīstītajām valstīm (VAV) un ka ĀKK dalībvalstis kopā nodrošina mazāk nekā 5 % no pasaules tirdzniecības un aptuveni 2 % no pasaules IKP; |
| --- | --- |

E.

tā kā, kaut gan ĀKK un ES partnerība ir ievērojami sekmējusi TAM sasniegšanu, nabadzības apkarošana un ĀKK valstu integrācija pasaules ekonomikā līdz šim nav notikusi pietiekamā mērā, ņemot vērā to, ka puse no ĀKK valstīm joprojām ir starp pasaules vismazāk attīstītajām valstīm (VAV) un ka ĀKK dalībvalstis kopā nodrošina mazāk nekā 5 % no pasaules tirdzniecības un aptuveni 2 % no pasaules IKP;

| F. | tā kā Āfrikas Savienības izveide, Āfrikas un ES kopējās stratēģijas, kopīgā Karību jūras valstu un ES partnerības stratēģija un ES un Klusā okeāna reģiona valstu stratēģija ir piemēri ES aizvien reģionālākajai pieejai, lai meklētu risinājumu tādiem abpusēji būtiskiem jautājumiem un tēmām kā miers un drošība, terorisma apkarošana un migrācija; |
| --- | --- |

F.

tā kā Āfrikas Savienības izveide, Āfrikas un ES kopējās stratēģijas, kopīgā Karību jūras valstu un ES partnerības stratēģija un ES un Klusā okeāna reģiona valstu stratēģija ir piemēri ES aizvien reģionālākajai pieejai, lai meklētu risinājumu tādiem abpusēji būtiskiem jautājumiem un tēmām kā miers un drošība, terorisma apkarošana un migrācija;

| G. | tā kā miers, drošība un politiskā stabilitāte ir priekšnoteikumi ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

G.

tā kā miers, drošība un politiskā stabilitāte ir priekšnoteikumi ilgtspējīgai attīstībai;

| H. | tā kā, sagatavojot kopīgu pamatu un reģionālus līgumus, jāņem vērā attiecīgo reģionu un kontinentu specifika atbilstīgi subsidiaritātes un papildināmības principam; |
| --- | --- |

H.

tā kā, sagatavojot kopīgu pamatu un reģionālus līgumus, jāņem vērā attiecīgo reģionu un kontinentu specifika atbilstīgi subsidiaritātes un papildināmības principam;

| I. | tā kā ĀKK ir noteikusi trīs sarunu pīlārus, proti:






  — | tirdzniecība, ieguldījumi un pakalpojumi; |
| --- | --- | --- |

I.

tā kā ĀKK ir noteikusi trīs sarunu pīlārus, proti:

—

tirdzniecība, ieguldījumi un pakalpojumi;

| — | attīstības sadarbība, zinātne un tehnoloģija, pētniecība un inovācijas; |
| --- | --- |

—

attīstības sadarbība, zinātne un tehnoloģija, pētniecība un inovācijas;

| — | politiskais dialogs un atbalsta pasākumi; |
| --- | --- |

—

politiskais dialogs un atbalsta pasākumi;

| J. | tā kā politiskais dialogs par būtiskiem elementiem, kā minēts Kotonū nolīguma 8. un 96. pantā, ir konkrēts tiesisks veids, kā nodrošināt ĀKK un ES partnerības kopējās vērtības un veicināt demokrātiju, labu pārvaldību un cilvēktiesības, kas ir būtiski nozīmīgas ilgstpējīgas attīstības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā politiskais dialogs par būtiskiem elementiem, kā minēts Kotonū nolīguma 8. un 96. pantā, ir konkrēts tiesisks veids, kā nodrošināt ĀKK un ES partnerības kopējās vērtības un veicināt demokrātiju, labu pārvaldību un cilvēktiesības, kas ir būtiski nozīmīgas ilgstpējīgas attīstības nodrošināšanai;

| K. | tā kā jaunajā nolīgumā ir skaidri paredzēta nepieciešamība nodrošināt cilvēktiesību nosacījumu saglabāšanu un politiskā dialoga stiprināšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā jaunajā nolīgumā ir skaidri paredzēta nepieciešamība nodrošināt cilvēktiesību nosacījumu saglabāšanu un politiskā dialoga stiprināšanu;

| L. | tā kā, lai gan Kotonū nolīgumā pēc tā pārskatīšanas 2010. gadā ir nepārprotami atzīta valstu parlamentu, vietējo pašvaldību, pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora loma, to dalība sarunās par ĀKK un ES politiku un pasākumiem, tostarp plānošanā, kontrolē un novērtēšanas procesā, ir bijusi ierobežota; |
| --- | --- |

L.

tā kā, lai gan Kotonū nolīgumā pēc tā pārskatīšanas 2010. gadā ir nepārprotami atzīta valstu parlamentu, vietējo pašvaldību, pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora loma, to dalība sarunās par ĀKK un ES politiku un pasākumiem, tostarp plānošanā, kontrolē un novērtēšanas procesā, ir bijusi ierobežota;

| M. | tā kā politiskais dialogs galvenokārt ir ticis izmantots politisko krīžu novēlotos posmos, nevis kā preventīvs pasākums; |
| --- | --- |

M.

tā kā politiskais dialogs galvenokārt ir ticis izmantots politisko krīžu novēlotos posmos, nevis kā preventīvs pasākums;

| N. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas saskaras ar aizvien ierobežojošākiem tiesību aktiem un citiem šķēršļiem, kas ierobežo to darbību un iespējas; |
| --- | --- |

N.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas saskaras ar aizvien ierobežojošākiem tiesību aktiem un citiem šķēršļiem, kas ierobežo to darbību un iespējas;

| O. | tā kā daudzu ĀKK valstu tehniskās spējas risināt jautājumus nodokļu jomā ierobežo gan iekšzemes ieņēmumu mobilizāciju, gan iesaistīšanos starptautiskajā sadarbībā nodokļu jomā; |
| --- | --- |

O.

tā kā daudzu ĀKK valstu tehniskās spējas risināt jautājumus nodokļu jomā ierobežo gan iekšzemes ieņēmumu mobilizāciju, gan iesaistīšanos starptautiskajā sadarbībā nodokļu jomā;

| P. | tā kā EAF finansē, izmantojot ES dalībvalstu tiešās iemaksas, un uz to neattiecas parastie ES budžeta noteikumi; tā kā Parlamentam nav nekādu pilnvaru attiecībā uz EAF budžeta izpildes apstiprināšanu, izņemot jau veikto maksājumu apstiprināšanu, un tam nav arī oficiālas kontroles tiesības attiecībā uz EAF plānošanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā EAF finansē, izmantojot ES dalībvalstu tiešās iemaksas, un uz to neattiecas parastie ES budžeta noteikumi; tā kā Parlamentam nav nekādu pilnvaru attiecībā uz EAF budžeta izpildes apstiprināšanu, izņemot jau veikto maksājumu apstiprināšanu, un tam nav arī oficiālas kontroles tiesības attiecībā uz EAF plānošanu;

| Q. | tā kā ES un ĀKK partnerības parlamentārās dimensijas un parlamentārās konsultatīvās funkcijas stiprināšanai vajadzētu būt svarīgam elementam jaunajās partnerattiecībās; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES un ĀKK partnerības parlamentārās dimensijas un parlamentārās konsultatīvās funkcijas stiprināšanai vajadzētu būt svarīgam elementam jaunajās partnerattiecībās;

| R. | tā kā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) sanāksmju biežums un dažādība radīja iespēju Eiropas Parlamenta un ĀKK dalībvalstu konsekventam dialogam, tādējādi konsolidējot APA leģitimitāti un stiprinot parlamentāro diplomātiju; tā kā APA ir kalpojusi par parlamentārās diplomātijas paraugu dažādos politiskos forumos, |
| --- | --- |

R.

tā kā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) sanāksmju biežums un dažādība radīja iespēju Eiropas Parlamenta un ĀKK dalībvalstu konsekventam dialogam, tādējādi konsolidējot APA leģitimitāti un stiprinot parlamentāro diplomātiju; tā kā APA ir kalpojusi par parlamentārās diplomātijas paraugu dažādos politiskos forumos,

| 1. | atzinīgi vērtē ĀKK valstu grupas un Eiropas Savienības turpmākās sadarbības galvenos aspektus un vispārējo struktūru, kas izklāstīta Komisijas ieteikumā Padomes Lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par turpmāko partnerības nolīgumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam, IAM un Eiropas Konsensam attīstības jomā ir jābūt atjaunotās ĀKK un ES partnerības centrā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana tiek uzskatīta par būtisku mērķi, bet pauž nožēlu par to, ka ierosinātajos līgumos nav paredzēta konkrētu pasākumu īstenošana; uzsver nepieciešamību iekļaut tādus transversālus jautājumus kā vides ilgtspēja, klimata pārmaiņas, dzimumu līdztiesība un sociālais taisnīgums visās gaidāmā nolīguma politikas jomās, plānos un intervences pasākumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšlikums par jaunu partnerattiecību nolīgumu ir atvērts ārējiem partneriem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka pirmais IAM attiecas uz nabadzības izskaušanu, kas joprojām ir svarīga problēma gandrīz visās ĀKK valstīs; tādēļ uzsver, ka cīņai pret nabadzību joprojām jābūt galvenajam elementam jaunajā nolīgumā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka Komisija lielā mērā ir ņēmusi vērā Parlamenta viedokli un ka saskaņā ar Parlamenta prasību nolīguma kopīgie pamati un reģionālie līgumi būs vienādi juridiski saistoši; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka nākotnes partnerattiecību pamatnolīgumā tiks iekļauti taisnīguma, savstarpēju cieņas un kopēju interešu principi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pieprasa, lai Kotonū nolīguma svarīgākie elementi, proti, cilvēktiesību, pamatbrīvību ievērošana, demokrātijas principi un tiesiskums, un laba pārvaldība tiktu saglabāti kā pamats sadarbībai pēc 2020. gada un būtu iekļauti pamata nolīgumā un reģionālajos līgumos un protokolos; aicina Komisiju un Padomi nepārprotami ietvert pilnvaru daļā, kas saistīta ar cilvēktiesībām, brīvību no diskriminācijas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai dzimuma identitātes dēļ, kā arī seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības, kā izklāstīts 1995. gada Pekinas rīcības platformā un pārskatīšanas konferenču rezultātos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver nepieciešamību risināt jautājumu par cilvēktiesībām un pārvaldību, balstoties uz pastāvošiem starptautiskiem juridiskiem instrumentiem, likumiem, principiem un mehānismiem, ko izveidojušas reģionālās un visas Āfrikas pārvaldības struktūras, lai stiprinātu līdzatbildību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka turpmākajā ĀKK valstu un ES dalībvalstu partnerībā ir jāiekļauj Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un ar partnerattiecībām vajadzētu sekmēt programmas īstenošanu visos līmeņos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina ES un ĀKK valstis pārstāvošajiem sarunu dalībniekiem nolīguma kopīgajos pamatos iekļaut skaidrus noteikumus par to, ka visas puses pilnībā īsteno Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ir jānodrošina saskaņotība starp principiem, kas noteikti nolīgumu kopīgajā pamatā un līgumos definētajās reģionālajās prioritātēs, un uzsver, ka kopīgajā pamatā vajadzētu iekļaut skaidru atsauci uz pārskatatbildības, uzraudzības un pārskatīšanas mehānismiem neatbilstības gadījumā; uzsver, ka vajadzētu nodrošināt pušu pārskatatbildību attiecībā pret iedzīvotājiem un pilsonisko sabiedrību un ka kopīgajām iestādēm vajadzētu paredzēt mehānismus, kas ļauj pilsoniskajai sabiedrībai un iedzīvotājiem ziņot par cilvēktiesību un citu būtisku elementu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina visām sarunu pusēm, ka politiskais dialogs ir Kotonū nolīguma būtiska daļa un ka šim dialogam arī turpmāk jaunajā nolīgumā jābūt centrālajam un tiesiskajam pamatam, uz kuru balstās vispārējais satvars un jaunais nolīgums reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka politiskais dialogs ir neatņemama partnerības daļa un vērtīgs pamats partnervalstu iedzīvotāju stāvokļa uzlabošanai; tādēļ aicina uzlabot cilvēktiesību situācijas uzraudzību šajās valstīs un uzsver, ka uzraudzībai vajadzētu būt iekļaujošai, pārredzamai un iesaistošai; uzsver, cik svarīgi ir visu līmeņu dialogā nodrošināt jēgpilnu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka politiskajam dialogam ir jābūt līdzsvarotam un jābalstās uz savstarpēju cieņu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ES un ĀKK valstu sadarbībā būtu jāparedz salīdzinošā izvērtējuma mehānisms, lai regulāri pārraudzītu ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanas rezultātus un nepilnības, iesaistot parlamentus, vietējās iestādes un pilsonisko sabiedrību, kā arī regulāri un publiski ziņojumi par cilvēktiesību ievērošanu un citiem būtiskiem elementiem; uzskata, ka Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un IAM efektīvai īstenošanai ir nepieciešama leģitimitāte, tuvums, subsidiaritāte un augsts vietējo iestāžu un nevalstisko dalībnieku līdzdalības līmenis; aicina uzlabot saziņu un dialogu, lai padziļinātu attiecības starp ĀKK un ES valstīm; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārto, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) ir reģionālās sadarbības pamats un ir instrumenti, kas paredzēti attīstībai un reģionālajai integrācijai; tādēļ aicina tos pilnībā iekļaut jaunajā ĀKK un ES nolīgumā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina stiprināt ĀKK un ES partnerības politisko ietekmi pasaules arēnā, lai partneri var kļūt par efektīvākiem globālajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina gaidāmajā nolīgumā paredzēt skaidrus noteikumus, kas regulētu privātā sektora lomu un atbildību; īpaši uzsver, ka uzņēmumiem, kas iesaistīti partnerībās attīstības jomā, jāievēro korporatīvās sociālās atbildības principi visā savu projektu dzīves ciklā, tostarp ievērojot ANO Globālo līgumu, ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus, Starptautiskās Darba organizācijas darba pamatstandartus, vides standartus un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju; uzsver, ka ES un ĀKK valstīm ir jāsagatavo valstu plāni, lai īstenotu ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus un jo īpaši uzticamības pārbaudes noteikumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka vietējo resursu mobilizēšana ar nodokļu palīdzību ir vissvarīgākais ieņēmumu avots ilgtspējīgas attīstības finansēšanai; pauž nožēlu par to, ka pasākumiem cīņai pret nelikumīgām finanšu plūsmām un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas netiek atvēlēta būtiska vieta pilnvaru projektā; aicina sarunu puses iekļaut jaunajā nolīgumā vērienīgus noteikumus par finansiālo un tehnisko palīdzību jaunattīstības valstīm, lai tās varētu pielāgoties jauniem globāliem standartiem cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp automātiskai informācijas apmaiņai, informācijas sniegšanai par uzņēmumu faktiskajiem īpašniekiem un, pamatojoties uz G20 un ESAO paraugiem, ziņojumu publicēšanai par katru valsti, lai apturētu nodokļu bāzes mazināšanos un peļņas novirzīšanu; turklāt aicina puses apņemties atbalstīt juridiski saistošas ANO starpvaldību struktūras izveidošanu sadarbībai nodokļu jautājumos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž nožēlu par to, ka sarunu pilnvaru projektā nav paredzēti noteikumi par lauksaimniecības ilgtspējīgas attīstības dimensiju, neraugoties uz milzīgajām problēmām, ar kurām saskaras ĀKK valstu lauksaimnieki klimata pārmaiņu rezultātā; aicina sarunu puses nolīgumā iekļaut ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses atbalsta shēmas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina palielināt pilsoniskās sabiedrības iesaisti politiskajā dialogā, plānošanā un īstenošanā un atbalstīt pilsonisko sabiedrību spēju veidošanu; uzsver, cik svarīgi ir iesaistīt pilsonisko sabiedrību politiskā dialogā, jo īpaši vietējās grupas, kuras tieši skar politikas virzieni; šajā sakarībā uzsver pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju ierobežošanas risku dažās valstīs un nepieciešamību iekļaut tādas grupas kā minoritātes, jauniešus un sievietes, kuras nespēj organizēti aizstāvēt savas intereses vai kuras konkrētajā valstī neatzīst valdība, neraugoties uz to likumīgajām demokrātiskajām interesēm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības līdzdalība būtu jāveido, atzīstot tās dažādās funkcijas, un ka jāstiprina tās pilntiesīga dalībnieka loma nolīgumā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka jaunajā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā pilnībā jāiekļauj efektīvas attīstības sadarbības principi un ka nolīguma un reģionālo protokolu stūrakmeņiem ir jābūt noteikumiem, lai nodrošinātu valsts līdzatbildību, orientēšanos uz rezultātiem, iekļaujošas attīstības procesu, pārredzamību un savstarpēju pārskatatbildību; uzsver vajadzību nodrošināt ģeogrāfiski līdzsvarotu pieeju atbalsta piešķiršanai, ievērojamu uzmanību veltot vismazāk attīstītajām un nestabilām valstīm; uzskata, ka noteikums, ka atbalsta piešķiršana ir atkarīga no sadarbības ar ES migrācijas jautājumos, nav saderīgs ar saskaņotajiem attīstības efektivitātes principiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka atjaunotajai ES un ĀKK sadarbībai/partnerībai būtu jānodrošina efektīvāka kopīga rīcība, lai risinātu dažādās problēmas, ar ko šobrīd saskaras pasaule, piemēram, cīņa pret terorismu un organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka gaidāmajā nolīgumā jāparedz iespēja uzlabot saistības un politikas saskaņotību attīstībai (PCD) un būtu jāiekļauj sistemātiskas PCD pārraudzības mehānismi; šajā sakarībā atgādina, ka ES delegācijas var veicināt politikas saskaņotību attīstībai, un uzsver vajadzību tām organizēt regulāru dialogu valsts līmenī; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, cik svarīgi ir piesaistīt finansējumu privātā sektora ieguldījumiem, veicinot ilgtermiņa vietējo kapitāla tirgu attīstību un izmantojot ierobežoto oficiālās attīstības palīdzības (OAP) budžetu, lai panāktu maksimālu ietekmi un finansētu IAM; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkārto, cik svarīgi ir stiprināt gaidāmā nolīguma parlamentāro dimensiju, nodrošinot reālas konsultatīvas pilnvaras turpmākajai visaptverošajai Apvienotajai parlamentārajai asamblejai un rūpējoties, ka tā nodrošina atklātu, demokrātisku un visaptverošu parlamentāro dialogu; prasa nodrošināt tās juridisko un operatīvo autonomiju; prasa cieši iesaistīt APA nolīguma īstenošanā un rīkot regulāras apspriedes ar to par visiem partnerības svarīgākajiem jautājumiem; uzskata, ka APA būtu pilnībā jāiesaista sarunās par turpmāko partnerību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prasa turpināt centienus, lai uzlabotu APA īstenoto attīstības plānošanas pārbaudi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž pārliecību, ka ĀKK valstu un ES līmenī ir nepieciešams vismaz reizi gadā rīkot regulāras sanāksmes, lai nodrošinātu partnerības nepārtrauktību un stabilitāti un regulāru ziņošanu un salīdzinošu izvērtēšanu attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu un cilvēktiesību un citu šā nolīguma būtisku elementu ievērošanu, kā to pieprasīja Parlaments; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tādēļ ierosina saskaņot APA ar jauno reģionālo struktūru, saglabājot uzsvaru uz darbu reģionālajos forumos un cieši iesaistot valstu un reģionālos parlamentus; uzskata, ka, ĀKK un ES Ministru padomei un Apvienotajai parlamentārajai asamblejai būtu jārīko regulāras, tomēr retākas nekā pašlaik, plenārsēdes pārmaiņus ES un ĀKK valstī, bet norāda, ka sanāksme nedrīkst būt atkarīga no Ministru padomes sasaukšanas; aicina ES dalībvalsti, kas ir ES Padomes rotējošās prezidentvalsts, ciešāk iesaistīties APA sesiju sagatavošanā, organizēšanā un uzņemšanā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prasa vismaz reizi gadā katrā reģionā rīkot ES un ĀKK parlamenta deputātu sanāksmes reģionālo līgumu līmenī, papildinot šīs sanāksmes ar daudzpusēju forumu, kurā iesaistīti nevalstiski dalībnieki, tostarp pilsoniskā sabiedrība, jaunieši un privātais sektors; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž pārliecību, ka Panāfrikas parlamentam ir jākļūst par spēcīgu balstu turpmākajā ES un Āfrikas līgumā, īpaši saistībā un sadarbībā ar ES un Āfrikas padomi; šajā sakarībā aicina Komisiju un ĀKK partnerus sarunu agrīnā posmā publicēt priekšlikumu tekstus par parlamentāro dimensiju un Panāfrikas parlamenta lomu un apspriesties ar Panāfrikas Parlamentu un Eiropas Parlamentu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina, ka Eiropas Parlaments ir pilnībā un nekavējoties jāinformē par visiem sarunu procesa posmiem saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu, un atkārtoti norāda, ka nepieciešams vienoties par uzlabotu praktisko sadarbību un informācijas apmaiņu visā starptautisko nolīgumu aprites ciklā; turklāt aicina Padomi un Komisiju pilnībā un laikus informēt APA par sarunām; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Eiropas Savienības Padomi publicēt pilnvaras, ko Padome jau ir pieņēmusi; aicina ĀKK grupas valstis rīkoties līdzīgi attiecībā uz tās pilnvarām. |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, ĀKK Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienības Komisijai, Panāfrikas parlamentam, kā arī ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Prezidijam. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/03_01/pdf/mn3012634_en.pdf

(2)  http://www.wipo.int/edocs/trtdocs/en/acp/trt_acp_3.pdf

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0371.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0437.

(5)  OV C 349, 17.10.2017., 11. lpp.

(6)  OV C 310, 25.8.2016., 19. lpp.

(7)  OV C 170, 30.5.2017., 36. lpp.

(8)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/108

---

P8_TA(2018)0268

ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzība 2016. gadā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību 2016. gadā (2017/2273(INI))

(2020/C 28/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā 1., 2. un 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā 1., 2. un 3. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 33. gada ziņojumu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2015. gads) (COM(2016)0463), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 33. gada ziņojumu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2015. gads) (COM(2016)0463),

| — | ņemot vērā Komisijas 34. gada ziņojumu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2016. gads) (COM(2017)0370), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 34. gada ziņojumu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2016. gads) (COM(2017)0370),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu "EU Pilot novērtējuma ziņojums"(COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu "EU Pilot novērtējuma ziņojums"(COM(2010)0070),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu "Otrais EU Pilot novērtējuma ziņojums"(COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu "Otrais EU Pilot novērtējuma ziņojums"(COM(2011)0930),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzību — 2014. gada pārskats (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzību — 2014. gada pārskats (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 21. decembra paziņojumu "ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu"(C(2016)8600), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 21. decembra paziņojumu "ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu"(C(2016)8600),

| — | ņemot vērā Komisijas 2002. gada 20. marta paziņojumu par attiecībām ar sūdzības iesniedzēju saistībā ar Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 20. marta paziņojumu par attiecībām ar sūdzības iesniedzēju saistībā ar Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem (COM(2002)0141),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. aprīļa atjauninātu paziņojumu par attiecībām ar sūdzības iesniedzēju saistībā ar Savienības tiesību piemērošanu (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. aprīļa atjauninātu paziņojumu par attiecībām ar sūdzības iesniedzēju saistībā ar Savienības tiesību piemērošanu (COM(2012)0154),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 11. marta paziņojumu par jaunu ES mehānismu tiesiskuma nostiprināšanai (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 11. marta paziņojumu par jaunu ES mehānismu tiesiskuma nostiprināšanai (COM(2014)0158),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija paziņojumu "Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma"(COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija paziņojumu "Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma"(COM(2015)0215),

| — | ņemot vērā Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. maija Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. maija Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par 30. un 31. ikgadējo pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2012.–2013. gads) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par 30. un 31. ikgadējo pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2012.–2013. gads) (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūciju par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas Savienības pārvaldību (7) un 2013. gada 15. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā (8); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūciju par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas Savienības pārvaldību (7) un 2013. gada 15. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā (8);

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 27. maija paziņojumu "ES vides politikas potenciāla atraisīšana: kā tas paveicams ar regulāriem vides politikas īstenošanas pārskatiem"(COM(2016)0316) un 2017. gada 3. februāra paziņojumu "ES vides politikas īstenošanas pārskats — kopīgas problēmas un kā apvienot centienus, lai gūtu labākus rezultātus"(COM(2017)0063), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 27. maija paziņojumu "ES vides politikas potenciāla atraisīšana: kā tas paveicams ar regulāriem vides politikas īstenošanas pārskatiem"(COM(2016)0316) un 2017. gada 3. februāra paziņojumu "ES vides politikas īstenošanas pārskats — kopīgas problēmas un kā apvienot centienus, lai gūtu labākus rezultātus"(COM(2017)0063),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru,

| — | ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 52. pantu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 52. pantu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma un Konstitucionālo jautājumu komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0197/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma un Konstitucionālo jautājumu komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0197/2018),

| A. | tā kā LES 17. pantā ir noteiktas Komisijas kā Līgumu izpildes uzraudzītājas funkcijas; |
| --- | --- |

A.

tā kā LES 17. pantā ir noteiktas Komisijas kā Līgumu izpildes uzraudzītājas funkcijas;

| B. | tā kā LES 2. pantā ir noteikts, ka Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības; un tā kā ES tiesību pareiza piemērošana ir svarīga, lai sasniegtu Līgumos un sekundārajos tiesību aktos paredzētos ES politikas mērķus; tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu Savienība, veicot savas darbības, tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā LES 2. pantā ir noteikts, ka Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības; un tā kā ES tiesību pareiza piemērošana ir svarīga, lai sasniegtu Līgumos un sekundārajos tiesību aktos paredzētos ES politikas mērķus; tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu Savienība, veicot savas darbības, tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību;

| C. | tā kā saskaņā ar LES 2. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantu sieviešu un vīriešu vienlīdzība ir viena no pamatvērtībām, pamatojoties uz kurām, ES ir dibināta, un tā kā Savienība, veicot savas darbības, cenšas apkarot visus diskriminācijas veidus, izskaust nevienlīdzību un sekmēt vienādas iespējas un vienlīdzīgu attieksmi; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar LES 2. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantu sieviešu un vīriešu vienlīdzība ir viena no pamatvērtībām, pamatojoties uz kurām, ES ir dibināta, un tā kā Savienība, veicot savas darbības, cenšas apkarot visus diskriminācijas veidus, izskaust nevienlīdzību un sekmēt vienādas iespējas un vienlīdzīgu attieksmi;

| D. | tā kā LES 3. pantā ir noteikts, ka Savienības mērķis ir cita starpā veicināt mieru, savas vērtības un savu tautu labklājību un censties panākt tādas Eiropas ilgtspējīgu attīstību, kuras pamatā ir līdzsvarota ekonomiskā izaugsme un cenu stabilitāte, augsti konkurētspējīga sociālā tirgus ekonomika, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu, kā arī, ka Savienība apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju, veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, sieviešu un vīriešu līdztiesību, paaudžu solidaritāti un bērnu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

D.

tā kā LES 3. pantā ir noteikts, ka Savienības mērķis ir cita starpā veicināt mieru, savas vērtības un savu tautu labklājību un censties panākt tādas Eiropas ilgtspējīgu attīstību, kuras pamatā ir līdzsvarota ekonomiskā izaugsme un cenu stabilitāte, augsti konkurētspējīga sociālā tirgus ekonomika, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu, kā arī, ka Savienība apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju, veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, sieviešu un vīriešu līdztiesību, paaudžu solidaritāti un bērnu tiesību aizsardzību;

| E. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas (EST) iedibināto judikatūru dalībvalstīm ir jāsniedz Komisijai skaidra un precīza informācija par to, kā tās transponē ES direktīvas savos tiesību aktos; un tā kā saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju (9) un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2011. gada 27. oktobra kopīgo politisko deklarāciju (10) dalībvalstīm, ziņojot par valsts tiesību aktu transponēšanas pasākumiem Komisijai, var būt jāiesniedz arī dokumenti, kuros paskaidrots, kā direktīvas ir transponētas to tiesību aktos; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas (EST) iedibināto judikatūru dalībvalstīm ir jāsniedz Komisijai skaidra un precīza informācija par to, kā tās transponē ES direktīvas savos tiesību aktos; un tā kā saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju (9) un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2011. gada 27. oktobra kopīgo politisko deklarāciju (10) dalībvalstīm, ziņojot par valsts tiesību aktu transponēšanas pasākumiem Komisijai, var būt jāiesniedz arī dokumenti, kuros paskaidrots, kā direktīvas ir transponētas to tiesību aktos;

| F. | tā kā atbilstīgi LES 4. panta 3. punktam un LESD 288. panta 3. punktam un 291. panta 1. punktam dalībvalstīm ir galvenā atbildība par ES tiesību aktu pareizu transponēšanu, piemērošanu un īstenošanu noteiktajos termiņos, kā arī par pietiekamu tiesiskās aizsardzības līdzekļu nodrošināšanu, lai garantētu efektīvu tiesību aizsardzību jomās, uz kurām attiecas ES tiesību akti; |
| --- | --- |

F.

tā kā atbilstīgi LES 4. panta 3. punktam un LESD 288. panta 3. punktam un 291. panta 1. punktam dalībvalstīm ir galvenā atbildība par ES tiesību aktu pareizu transponēšanu, piemērošanu un īstenošanu noteiktajos termiņos, kā arī par pietiekamu tiesiskās aizsardzības līdzekļu nodrošināšanu, lai garantētu efektīvu tiesību aizsardzību jomās, uz kurām attiecas ES tiesību akti;

| G. | tā kā ES tiesību aktu pareiza piemērošana visiem Eiropas iedzīvotājiem garantē ieguvumus no ES politikas un vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES tiesību aktu pareiza piemērošana visiem Eiropas iedzīvotājiem garantē ieguvumus no ES politikas un vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem;

| H. | tā kā pēc sava paziņojuma “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu”pieņemšanas 2016. gada decembrī Komisija nolēma koncentrēt uzmanību uz gadījumiem, kad dalībvalstis neziņo par transponēšanas pasākumiem, ja ar attiecīgajiem pasākumiem direktīvas ir transponētas nepareizi, vai ja dalībvalstis neievēro ES Tiesas spriedumu (saskaņā ar LESD 260. panta 2. punktu), rada ievērojamu kaitējumu ES finansiālajām interesēm vai pārkāpj ES ekskluzīvās pilnvaras; |
| --- | --- |

H.

tā kā pēc sava paziņojuma “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu”pieņemšanas 2016. gada decembrī Komisija nolēma koncentrēt uzmanību uz gadījumiem, kad dalībvalstis neziņo par transponēšanas pasākumiem, ja ar attiecīgajiem pasākumiem direktīvas ir transponētas nepareizi, vai ja dalībvalstis neievēro ES Tiesas spriedumu (saskaņā ar LESD 260. panta 2. punktu), rada ievērojamu kaitējumu ES finansiālajām interesēm vai pārkāpj ES ekskluzīvās pilnvaras;

| I. | tā kā saskaņā ar LES 6. panta 1. punktu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (ESPH) ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem un tā ir jāpiemēro Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un dalībvalstīm, ja tās īsteno Savienības tiesību aktus (ESPH 51. panta 1. punkts); |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar LES 6. panta 1. punktu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (ESPH) ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem un tā ir jāpiemēro Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un dalībvalstīm, ja tās īsteno Savienības tiesību aktus (ESPH 51. panta 1. punkts);

| J. | tā kā EU Pilot procedūras ir iecerētas, lai sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm padarītu ciešāku un saskaņotāku, novērstu ES tiesību aktu pārkāpumus agrīnā posmā ar divpusēja dialoga palīdzību un, kad vien iespējams, novērstu nepieciešamību izmantot oficiālās pienākumu neizpildes procedūras; |
| --- | --- |

J.

tā kā EU Pilot procedūras ir iecerētas, lai sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm padarītu ciešāku un saskaņotāku, novērstu ES tiesību aktu pārkāpumus agrīnā posmā ar divpusēja dialoga palīdzību un, kad vien iespējams, novērstu nepieciešamību izmantot oficiālās pienākumu neizpildes procedūras;

| K. | tā kā, reaģējot uz pašreizējo demokrātijas trūkumu un atsaucoties uz Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi, ir nepieciešams radīt jaunu mehānismu, kas sniedz vienotu un saskaņotu satvaru un izmanto esošos instrumentus un mehānismus un kas būtu vienoti jāpiemēro visām ES iestādēm un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā, reaģējot uz pašreizējo demokrātijas trūkumu un atsaucoties uz Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi, ir nepieciešams radīt jaunu mehānismu, kas sniedz vienotu un saskaņotu satvaru un izmanto esošos instrumentus un mehānismus un kas būtu vienoti jāpiemēro visām ES iestādēm un dalībvalstīm;

| L. | tā kā saskaņā ar jauno politiku, ko Komisija pieņēmusi, lai nodrošinātu atbilstību ES tiesību aktiem, EU Pilot mērķis tomēr nav pagarināt pārkāpuma procedūru, kas pati par sevi ir veids, kā uzsākt problēmu risināšanas dialogu ar dalībvalsti; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar jauno politiku, ko Komisija pieņēmusi, lai nodrošinātu atbilstību ES tiesību aktiem, EU Pilot mērķis tomēr nav pagarināt pārkāpuma procedūru, kas pati par sevi ir veids, kā uzsākt problēmu risināšanas dialogu ar dalībvalsti;

| M. | tā kā, lai nodrošinātu stratēģiskāku un efektīvu pieeju tiesību aktu izpildei pārkāpumu situācijās, Komisija, kā norādīts tās paziņojumā "Labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu", ir nolēmusi uzsākt pārkāpumu procedūras, nepaļaujoties uz EU Pilot mehānismu, izņemot gadījumus, kad tā izmantošana konkrētā situācijā tiek uzskatīta par lietderīgu; |
| --- | --- |

M.

tā kā, lai nodrošinātu stratēģiskāku un efektīvu pieeju tiesību aktu izpildei pārkāpumu situācijās, Komisija, kā norādīts tās paziņojumā "Labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu", ir nolēmusi uzsākt pārkāpumu procedūras, nepaļaujoties uz EU Pilot mehānismu, izņemot gadījumus, kad tā izmantošana konkrētā situācijā tiek uzskatīta par lietderīgu;

| N. | tā kā 2016. gadā Komisija saņēma 3 783 jaunas sūdzības par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem un visvairāk sūdzību tika iesniegts par Itāliju (753), Spāniju (424) un Franciju (325); |
| --- | --- |

N.

tā kā 2016. gadā Komisija saņēma 3 783 jaunas sūdzības par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem un visvairāk sūdzību tika iesniegts par Itāliju (753), Spāniju (424) un Franciju (325);

| O. | tā kā saskaņā ar LESD 258. panta 1. un 2. punktu, ja Komisija uzskata, ka dalībvalsts nav izpildījusi kādu Līgumos paredzētu pienākumu, tā sniedz argumentētu atzinumu attiecīgajai dalībvalstij un, ja attiecīgā dalībvalsts Komisijas noteiktajā termiņā neizpilda šā atzinuma prasības, Komisija var griezties Eiropas Savienības Tiesā; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar LESD 258. panta 1. un 2. punktu, ja Komisija uzskata, ka dalībvalsts nav izpildījusi kādu Līgumos paredzētu pienākumu, tā sniedz argumentētu atzinumu attiecīgajai dalībvalstij un, ja attiecīgā dalībvalsts Komisijas noteiktajā termiņā neizpilda šā atzinuma prasības, Komisija var griezties Eiropas Savienības Tiesā;

| P. | tā kā 2016. gadā Komisija uzsāka 847 jaunas pārkāpumu procedūras par direktīvu novēlotu transponēšanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2016. gadā Komisija uzsāka 847 jaunas pārkāpumu procedūras par direktīvu novēlotu transponēšanu;

| Q. | tā kā 2016. gadā joprojām nebija izbeigtas 95 pārkāpumu lietas, saistībā ar kurām Eiropas Savienības Tiesa nolēma, ka attiecīgās dalībvalstis nav nodrošinājušas atbilstību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2016. gadā joprojām nebija izbeigtas 95 pārkāpumu lietas, saistībā ar kurām Eiropas Savienības Tiesa nolēma, ka attiecīgās dalībvalstis nav nodrošinājušas atbilstību;

| R. | tā kā Parlaments savā 2016. gada 25. oktobra rezolūcijā par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi Komisijai pieprasīja līdz 2017. gada septembrim, pamatojoties uz LESD 295. pantu, iesniegt priekšlikumu attiecībā uz Savienības pakta par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām (ES pakts par DTP) noslēgšanu tāda iestāžu nolīguma veidā, ar kuru nosaka kārtību, saskaņā ar kuru sekmē Savienības iestāžu un dalībvalstu sadarbību saskaņā ar LES 7. pantu, |
| --- | --- |

R.

tā kā Parlaments savā 2016. gada 25. oktobra rezolūcijā par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi Komisijai pieprasīja līdz 2017. gada septembrim, pamatojoties uz LESD 295. pantu, iesniegt priekšlikumu attiecībā uz Savienības pakta par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām (ES pakts par DTP) noslēgšanu tāda iestāžu nolīguma veidā, ar kuru nosaka kārtību, saskaņā ar kuru sekmē Savienības iestāžu un dalībvalstu sadarbību saskaņā ar LES 7. pantu,

| S. | tā kā Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām paredz informācijas apmaiņu par visām pārkāpumu procedūrām, kuru pamatā ir oficiālas paziņojuma vēstules, bet neattiecas uz neoficiālo EU Pilot procedūru, ko izmanto pirms oficiālās pārkāpuma procedūras; |
| --- | --- |

S.

tā kā Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām paredz informācijas apmaiņu par visām pārkāpumu procedūrām, kuru pamatā ir oficiālas paziņojuma vēstules, bet neattiecas uz neoficiālo EU Pilot procedūru, ko izmanto pirms oficiālās pārkāpuma procedūras;

| T. | tā kā ESPH 41. pantā tiesības uz labu pārvaldību ir definētas kā ikvienas personas tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu iestādēs, un tā kā LESD 298. pantā noteikts, ka, veicot uzdevumus, Savienības iestādes un struktūras saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu; |
| --- | --- |

T.

tā kā ESPH 41. pantā tiesības uz labu pārvaldību ir definētas kā ikvienas personas tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu iestādēs, un tā kā LESD 298. pantā noteikts, ka, veicot uzdevumus, Savienības iestādes un struktūras saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu;

| U. | tā kā savā 2017. gada 3. februāra paziņojumā par ES vides politikas īstenošanas pārskatu (EIR) Komisija apgalvo, ka ir sagatavojusi strukturētu un visaptverošu dialogu ar dalībvalstīm par ES tiesību aktu īstenošanu vides jomā un, neskarot savas izpildes pilnvaras saskaņā ar ES līgumiem, piedāvā atvieglot dalībvalstu centienus ar jaunu īpašu satvaru; |
| --- | --- |

U.

tā kā savā 2017. gada 3. februāra paziņojumā par ES vides politikas īstenošanas pārskatu (EIR) Komisija apgalvo, ka ir sagatavojusi strukturētu un visaptverošu dialogu ar dalībvalstīm par ES tiesību aktu īstenošanu vides jomā un, neskarot savas izpildes pilnvaras saskaņā ar ES līgumiem, piedāvā atvieglot dalībvalstu centienus ar jaunu īpašu satvaru;

| V. | tā kā LESD 157. pantā ir paredzētas tiesības un LESD 19. pantā — pamats pieņemt tiesību aktus, ar kuriem reglamentē visu diskriminācijas veidu apkarošanu, tostarp uz dzimuma balstītas diskriminācijas apkarošanu; |
| --- | --- |

V.

tā kā LESD 157. pantā ir paredzētas tiesības un LESD 19. pantā — pamats pieņemt tiesību aktus, ar kuriem reglamentē visu diskriminācijas veidu apkarošanu, tostarp uz dzimuma balstītas diskriminācijas apkarošanu;

| W. | tā kā ES un tās dalībvalstis Deklarācijā Nr. 19, kas ir pievienota Lisabonas līgumu pieņēmušās starpvaldību konferences nobeiguma aktam, ir apņēmušās "cīnīties pret visu veidu sadzīves vardarbību [..], novērst šādas kriminālsodāmas darbības un sodīt par tām, un atbalstīt un aizsargāt cietušos"; |
| --- | --- |

W.

tā kā ES un tās dalībvalstis Deklarācijā Nr. 19, kas ir pievienota Lisabonas līgumu pieņēmušās starpvaldību konferences nobeiguma aktam, ir apņēmušās "cīnīties pret visu veidu sadzīves vardarbību [..], novērst šādas kriminālsodāmas darbības un sodīt par tām, un atbalstīt un aizsargāt cietušos";

| X. | tā kā ES tiesību akti, ar kuriem apkaro cilvēku tirdzniecību, jo īpaši sieviešu un bērnu tirdzniecību, ir pieņemti, pamatojoties uz LESD 79. un 83. pantu; tā kā ar programmu "Tiesības, vienlīdzība un pilsonība"cita starpā finansē pasākumus, kas sekmē pret sievietēm vērstas vardarbības izskaušanu; |
| --- | --- |

X.

tā kā ES tiesību akti, ar kuriem apkaro cilvēku tirdzniecību, jo īpaši sieviešu un bērnu tirdzniecību, ir pieņemti, pamatojoties uz LESD 79. un 83. pantu; tā kā ar programmu "Tiesības, vienlīdzība un pilsonība"cita starpā finansē pasākumus, kas sekmē pret sievietēm vērstas vardarbības izskaušanu;

| Y. | tā kā vairākas ES direktīvas, jo īpaši tās, kurās galvenokārt ir reglamentēti dzimumu līdztiesības jautājumi, vairākās dalībvalstīs nav īstenotas pienācīgi, kā rezultātā dažādu dzimumu cilvēkiem ir liegta aizsardzība pret diskrimināciju tādās jomās kā nodarbinātība un piekļuve precēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

Y.

tā kā vairākas ES direktīvas, jo īpaši tās, kurās galvenokārt ir reglamentēti dzimumu līdztiesības jautājumi, vairākās dalībvalstīs nav īstenotas pienācīgi, kā rezultātā dažādu dzimumu cilvēkiem ir liegta aizsardzība pret diskrimināciju tādās jomās kā nodarbinātība un piekļuve precēm un pakalpojumiem;

| Z. | tā kā uz dzimumu balstīta diskriminācija ir nesaraujami saistīta ar citiem diskriminācijas veidiem, tostarp tādiem, kuru pamatā ir rase un etniskā piederība, reliģija, invaliditāte, veselība, dzimtiskā identitāte, seksuālā orientācija, vecums un/vai sociāli ekonomiskie apstākļi; |
| --- | --- |

Z.

tā kā uz dzimumu balstīta diskriminācija ir nesaraujami saistīta ar citiem diskriminācijas veidiem, tostarp tādiem, kuru pamatā ir rase un etniskā piederība, reliģija, invaliditāte, veselība, dzimtiskā identitāte, seksuālā orientācija, vecums un/vai sociāli ekonomiskie apstākļi;

| AA. | tā kā 33 % sieviešu Eiropas Savienībā ir cietušas no fiziskas un/vai seksuālas vardarbības un 55 % ir piedzīvojušas seksuālu uzmākšanos, tostarp 32 % darba vietā; tā kā sievietes ir īpaši neaizsargātas pret seksuālu, fizisku un tiešsaistes vardarbību, kiberterorizēšanu un kibervajāšanu; tā kā vairāk nekā pusi no noslepkavotajām sievietēm nogalināja dzīves partneris vai tuvinieks; tā kā vardarbība pret sievietēm ir viens no pasaulē visizplatītākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un tam nav saistības ar cietušās personas vecumu, valstspiederību, reliģiju, izglītību vai finanšu un sociālo statusu, veidojot šķērsli sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanai; tā kā feminicīda parādība dalībvalstīs nemazinās; |
| --- | --- |

AA.

tā kā 33 % sieviešu Eiropas Savienībā ir cietušas no fiziskas un/vai seksuālas vardarbības un 55 % ir piedzīvojušas seksuālu uzmākšanos, tostarp 32 % darba vietā; tā kā sievietes ir īpaši neaizsargātas pret seksuālu, fizisku un tiešsaistes vardarbību, kiberterorizēšanu un kibervajāšanu; tā kā vairāk nekā pusi no noslepkavotajām sievietēm nogalināja dzīves partneris vai tuvinieks; tā kā vardarbība pret sievietēm ir viens no pasaulē visizplatītākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un tam nav saistības ar cietušās personas vecumu, valstspiederību, reliģiju, izglītību vai finanšu un sociālo statusu, veidojot šķērsli sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanai; tā kā feminicīda parādība dalībvalstīs nemazinās;

| AB. | tā kā Eiropas Savienībā veiktā aptaujā par LGBT tika konstatēts, ka lesbietes, biseksuāles un sievietes transpersonas saskaras ar augstu diskriminācijas varbūtību, pamatojoties uz viņu seksuālo orientāciju vai dzimtisko identitāti; tā kā 23 % sieviešu lesbiešu un 35 % transpersonu vismaz vienu reizi pēdējos piecos gados mājās vai citur (uz ielas, sabiedriskajā transportā, darba vietā utt.) ir piedzīvojušas fiziskus vai seksuālus uzbrukumus vai viņām ir izteikti vardarbības draudi; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Eiropas Savienībā veiktā aptaujā par LGBT tika konstatēts, ka lesbietes, biseksuāles un sievietes transpersonas saskaras ar augstu diskriminācijas varbūtību, pamatojoties uz viņu seksuālo orientāciju vai dzimtisko identitāti; tā kā 23 % sieviešu lesbiešu un 35 % transpersonu vismaz vienu reizi pēdējos piecos gados mājās vai citur (uz ielas, sabiedriskajā transportā, darba vietā utt.) ir piedzīvojušas fiziskus vai seksuālus uzbrukumus vai viņām ir izteikti vardarbības draudi;

| AC. | tā kā attiecībā uz ES dzimumu līdztiesības tiesību aktu piemērošanu un īstenošanu dalībvalstīs ir konstatētas īpašas problēmas, kas attiecas uz konkrētu direktīvu transponēšanu un piemērošanu, piemēram, būtiskas regulējuma nepilnības un to nekonsekventa piemērošana no dalībvalstu tiesu puses; |
| --- | --- |

AC.

tā kā attiecībā uz ES dzimumu līdztiesības tiesību aktu piemērošanu un īstenošanu dalībvalstīs ir konstatētas īpašas problēmas, kas attiecas uz konkrētu direktīvu transponēšanu un piemērošanu, piemēram, būtiskas regulējuma nepilnības un to nekonsekventa piemērošana no dalībvalstu tiesu puses;

| AD. | tā kā dzimumu līdztiesības iestādes un mehānismi bieži vien dalībvalstu pārvaldes struktūrās ir marginalizēti, sadalīti dažādās politikas sfērās, tiem traucē sarežģīti pilnvarojumi, pienācīgu darbinieku, apmācības, datu un pietiekamu resursu trūkums un to darbību apgrūtina politiskās vadības atbalsta nepietiekamība; |
| --- | --- |

AD.

tā kā dzimumu līdztiesības iestādes un mehānismi bieži vien dalībvalstu pārvaldes struktūrās ir marginalizēti, sadalīti dažādās politikas sfērās, tiem traucē sarežģīti pilnvarojumi, pienācīgu darbinieku, apmācības, datu un pietiekamu resursu trūkums un to darbību apgrūtina politiskās vadības atbalsta nepietiekamība;

| AE. | tā kā saskaņā ar Eiropā spēkā esošo diskriminācijas aizliegumu reglamentējošo tiesību salīdzinošo analīzi, kuru 2017. gadā publicēja Eiropas juridisko ekspertu dzimumu līdztiesības un diskriminācijas aizlieguma tīkls, lielākajā daļā valstu joprojām pastāv spēcīgas bažas par uztveri un apzināšanos, jo personas bieži vien nav informētas par savām tiesībām uz aizsardzību pret diskrimināciju vai par aizsardzības mehānismu esamību; tā kā saskaņā ar šo analīzi attiecībā uz ES diskriminācijas apkarošanas direktīvu izpildi ir radušās jaunas šaubas, piemēram, par tādu organizāciju un apvienību tiesiskā statusa neesamību vai tā ierobežojumiem, lai tiesas procesos aizstāvētu no diskriminācijas cietušās personas, un par pierādīšanas pienākuma maiņas ierobežojošu piemērošanu, kā arī par virkni šķēršļu, kas traucē efektīvu tiesu iestāžu pieejamību, — visi minētie faktori mazina iedzīvotāju iespējas pilnībā īstenot un aizsargāt savas tiesības, kuras ir noteiktas diskriminācijas aizliegumu reglamentējošajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

AE.

tā kā saskaņā ar Eiropā spēkā esošo diskriminācijas aizliegumu reglamentējošo tiesību salīdzinošo analīzi, kuru 2017. gadā publicēja Eiropas juridisko ekspertu dzimumu līdztiesības un diskriminācijas aizlieguma tīkls, lielākajā daļā valstu joprojām pastāv spēcīgas bažas par uztveri un apzināšanos, jo personas bieži vien nav informētas par savām tiesībām uz aizsardzību pret diskrimināciju vai par aizsardzības mehānismu esamību; tā kā saskaņā ar šo analīzi attiecībā uz ES diskriminācijas apkarošanas direktīvu izpildi ir radušās jaunas šaubas, piemēram, par tādu organizāciju un apvienību tiesiskā statusa neesamību vai tā ierobežojumiem, lai tiesas procesos aizstāvētu no diskriminācijas cietušās personas, un par pierādīšanas pienākuma maiņas ierobežojošu piemērošanu, kā arī par virkni šķēršļu, kas traucē efektīvu tiesu iestāžu pieejamību, — visi minētie faktori mazina iedzīvotāju iespējas pilnībā īstenot un aizsargāt savas tiesības, kuras ir noteiktas diskriminācijas aizliegumu reglamentējošajos tiesību aktos;

| AF. | tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) sagatavotais dzimumu līdztiesības 2017. gada indekss apliecina tikai niecīgus uzlabojumus, no kā precīzi var secināt, ka ES joprojām ne tuvu nav sasniegusi dzimumu līdztiesību, jo vispārējais rādītājs ir 66,2 no 100, kas ir tikai par četriem punktiem vairāk kā pirms desmit gadiem; |
| --- | --- |

AF.

tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) sagatavotais dzimumu līdztiesības 2017. gada indekss apliecina tikai niecīgus uzlabojumus, no kā precīzi var secināt, ka ES joprojām ne tuvu nav sasniegusi dzimumu līdztiesību, jo vispārējais rādītājs ir 66,2 no 100, kas ir tikai par četriem punktiem vairāk kā pirms desmit gadiem;

| AG. | tā kā attiecībā uz lēmumu pieņemšanas sfēru iepriekš minētie dzimumu līdztiesības dati attiecībā uz pēdējiem desmit gadiem apliecina uzlabojumu par gandrīz 10 punktiem un tagad sasniegtie punkti ir 48,5, taču šajā jomā joprojām ir viszemākie panākumu rādītāji; tā kā šis neglaimojošais skaitlis vispirms atspoguļo sieviešu un vīriešu nevienādo pārstāvību politikā un liek domāt par demokrātijas deficītu ES pārvaldē; |
| --- | --- |

AG.

tā kā attiecībā uz lēmumu pieņemšanas sfēru iepriekš minētie dzimumu līdztiesības dati attiecībā uz pēdējiem desmit gadiem apliecina uzlabojumu par gandrīz 10 punktiem un tagad sasniegtie punkti ir 48,5, taču šajā jomā joprojām ir viszemākie panākumu rādītāji; tā kā šis neglaimojošais skaitlis vispirms atspoguļo sieviešu un vīriešu nevienādo pārstāvību politikā un liek domāt par demokrātijas deficītu ES pārvaldē;

| AH. | tā kā Eurofound ziņojumā par dzimumu nodarbinātības atšķirību ir aplēsts, ka dzimumu nodarbinātības atšķirība Eiropas Savienībā rada zaudējumus aptuveni EUR 370 miljardu apmērā gadā, kas atbilst 2,8 % no ES IKP; |
| --- | --- |

AH.

tā kā Eurofound ziņojumā par dzimumu nodarbinātības atšķirību ir aplēsts, ka dzimumu nodarbinātības atšķirība Eiropas Savienībā rada zaudējumus aptuveni EUR 370 miljardu apmērā gadā, kas atbilst 2,8 % no ES IKP;

| AI. | tā kā saskaņā ar Eurofound darba apstākļu apsekojumu apmaksātā un neapmaksātā darba laika saliktais rādītājs liek secināt, ka, saskaitot apmaksātās un neapmaksātās darba stundas, sievietes strādā ilgāk; |
| --- | --- |

AI.

tā kā saskaņā ar Eurofound darba apstākļu apsekojumu apmaksātā un neapmaksātā darba laika saliktais rādītājs liek secināt, ka, saskaitot apmaksātās un neapmaksātās darba stundas, sievietes strādā ilgāk;

| AJ. | tā kā, neskatoties uz ES apņemšanos nodrošināt dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanas procesā, ES aģentūru valdēs pastāv ievērojams dzimumu līdzsvara trūkums un tajās ir nepārtraukti novērojamas dzimumu segregācijas pazīmes; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā, neskatoties uz ES apņemšanos nodrošināt dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanas procesā, ES aģentūru valdēs pastāv ievērojams dzimumu līdzsvara trūkums un tajās ir nepārtraukti novērojamas dzimumu segregācijas pazīmes;

| AK. | tā kā nabadzības feminizācija Eiropas Savienībā ir uzskatāma par faktu un tā kā ES vienlīdzības un dzimumu līdztiesības tiesību pienācīga un pilnīga piemērošana uz izpilde būtu jāīsteno kopā ar politiku, ar kuru novērš sieviešu ļoti augstu bezdarba, nabadzības un sociālās atstumtības līmeni; tā kā netiek īstenota vienlīdzības politika un nepietiekami tiek īstenotas dzimumu un līdztiesības tiesības, kā rezultātā joprojām tiek apdraudētas sievietes un palielinās viņu nabadzības un sociālās marginalizācijas risks, izslēdzot viņas no darba tirgus; |
| --- | --- |

AK.

tā kā nabadzības feminizācija Eiropas Savienībā ir uzskatāma par faktu un tā kā ES vienlīdzības un dzimumu līdztiesības tiesību pienācīga un pilnīga piemērošana uz izpilde būtu jāīsteno kopā ar politiku, ar kuru novērš sieviešu ļoti augstu bezdarba, nabadzības un sociālās atstumtības līmeni; tā kā netiek īstenota vienlīdzības politika un nepietiekami tiek īstenotas dzimumu un līdztiesības tiesības, kā rezultātā joprojām tiek apdraudētas sievietes un palielinās viņu nabadzības un sociālās marginalizācijas risks, izslēdzot viņas no darba tirgus;

| AL. | tā kā spēkā esošo tiesību aktu pienācīga īstenošana ir būtiska, lai veicinātu sieviešu un vīriešu vienlīdzību; tā kā, kaut arī pārstrādātajā Direktīvā 2006/54/EK pavisam noteikti ir aizliegta gan tieša, gan netieša diskriminācija, un, tā kā, neskatoties uz to, ka sievietes vidēji iegūst augsta līmeņa izglītību, 2015. gadā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība joprojām bija 16,3 %; |
| --- | --- |

AL.

tā kā spēkā esošo tiesību aktu pienācīga īstenošana ir būtiska, lai veicinātu sieviešu un vīriešu vienlīdzību; tā kā, kaut arī pārstrādātajā Direktīvā 2006/54/EK pavisam noteikti ir aizliegta gan tieša, gan netieša diskriminācija, un, tā kā, neskatoties uz to, ka sievietes vidēji iegūst augsta līmeņa izglītību, 2015. gadā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība joprojām bija 16,3 %;

| AM. | tā kā dzimumu līdztiesības principam ir jābūt būtiskam spēkā esošo ES tiesību aktu piemērošanas uzraudzības kritērijam; |
| --- | --- |

AM.

tā kā dzimumu līdztiesības principam ir jābūt būtiskam spēkā esošo ES tiesību aktu piemērošanas uzraudzības kritērijam;

| AN. | tā kā datu ieguve, ja iespējams dzimumu griezumā, ir ļoti būtiska, lai pārbaudītu ES tiesību piemērošanā līdz šim gūtos panākumus, |
| --- | --- |

AN.

tā kā datu ieguve, ja iespējams dzimumu griezumā, ir ļoti būtiska, lai pārbaudītu ES tiesību piemērošanā līdz šim gūtos panākumus,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu (11) uz pārkāpumiem reaģēt ātri un atbalsta tās centienus īstenošanas problēmas novērst neoficiāli; aicina Komisiju uzlabot EU Pilot problēmu novēršanas sistēmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž bažas par pārkāpumu procedūru kopējā skaita palielināšanos 2016. gadā, kā rezultātā šo lietu skaits ir sasniedzis pēdējo piecu gadu augstāko atzīmi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas 2016. gada ziņojumu par ES tiesību piemērošanas uzraudzību un konstatē, ka saskaņā ar šo ziņojumu četras jomas, kurās 2016. gadā tika ierosināts vislielākais skaits pienākumu neizpildes procedūru par tiesību aktu transponēšanu no dalībvalstu puses, bija vide, tiesiskums un patērētāju tiesības, nodokļi un iekšējais tirgus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka tiesības Parlamentā iesniegt lūgumrakstus ir uzskatāmas par Eiropas pilsonības institūta pamatu, kā noteikts LESD 20. un 227. pantā un ES Pamattiesību hartas 44. pantā — saskaņā ar nesen veiktajām sabiedriskās domas aptaujām šīs tiesības iedzīvotāju vērtējumā ir otras nozīmīgākās; uzsver, ka lūgumraksti ir svarīgi kā līdzekļi, ar kuru starpniecību pilsoņi un iedzīvotāji jūtas iesaistīti Savienības darbībās un pauž savas bažas par ES tiesību aktu nepareizas piemērošanas vai pārkāpumu gadījumiem un par iespējamām tiesību nepilnībām, vienlaikus vēršot uzmanību uz šiem trūkumiem un cerot uz minēto problēmu ātru un efektīvu risinājumu; piekrīt Komisijas viedoklim, ka darbu, kas ir paveikts, lai nodrošinātu spēkā esošo ES tiesību aktu efektīvu īstenošanu, ir nepieciešams atzīt par tikpat svarīgu kā darbu, kas veltīts jaunu tiesību aktu izstrādei; aicina Komisiju šajā sakarībā uzlabot saņemto lūgumrakstu izskatīšanu, sniedzot savlaicīgas un izsmeļošas atbildes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vērš uzmanību uz pētījumu, ko Parlamenta Lūgumrakstu komiteja ir uzdevusi izstrādāt Politikas departamentam C, "ES tiesību aktu īstenošanas uzraudzība: instrumenti un izaicinājumi", un atzinīgi izsakās par tās konkrētajiem, Parlamentam domātajiem rīcības ieteikumiem; vērš uzmanību uz nesen publicēto pētījumu, kuru bija uzdots izstrādāt Politikas departamentam C, "Efektīva tiesu pieejamība", par apgalvojumiem, kas ir izteikti daudzos lūgumrakstos, kurus izskatīja Lūgumrakstu komiteja; atbalsta Komisijas priekšlikumu veicināt dažādu dalībvalstu tiesu iestāžu darbinieku apmācību ES tiesībās, lai nodrošinātu spriedumu konsekvenci un tādējādi tiesību vienlīdzīgu piemērošanu visā Savienībā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas 2016. gada ziņojumā salīdzinājumā ar agrākajiem ziņojumiem ir uzlabojusies statistikas datu pārredzamība un tie tiek sniegti lielākā apjomā; pauž nožēlu par to, ka tajā tomēr nav sniegta precīza informācija par tādu lūgumrakstu skaitu, pamatojoties uz kuriem, ir sāktas EU Pilot vai pārkāpumu procedūras, un prasa Komisijai šajā jautājumā sniegt konkrētu informāciju; ar nožēlu konstatē, ka šajās procedūrās iesaistīts nav nedz Parlaments, nedz lūgumrakstu iesniedzēji; atkārtoti aicina Komisiju dalīties ar Parlamentu informācijā par visām ierosinātajām EU Pilot procedūrām un pārkāpumu procedūrām, kas ir sāktas, lai uzlabotu pārredzamību, samazinātu termiņu, kurā ar Lūgumrakstu komitejas palīdzību izšķir strīdus, stiprina uzticēšanos ES projektam un, visbeidzot, vairotu EU Pilot procedūras leģitimitāti, jo īpaši attiecībā uz pārkāpumu procedūrām; aicina Komisiju regulāri darīt zināmus savus lēmumus un komisāru kolēģijas dažādos veiktos pasākumus, kā arī publicēt komplekso sanāksmju darba kārtības un galvenos rezultātus; pieņem zināšanai Eiropas Savienības Tiesas spriedumu 2017. gada maija lietās C-39/05 P, C-52/05 P un C-562/14 P, saskaņā ar kuru EU Pilot procedūras dokumentus atklātībai zināmus darīt nedrīkst, ja pastāv iespēja, ka šāda atklāšana varētu ietekmēt pārkāpuma procedūras raksturu, iespaidot tās gaitu vai traucēt šīs procedūras mērķu sasniegšanu; tādēļ aicina Komisiju publiskot dokumentus, ar kuriem tā ir apmainījusies ar dalībvalstīm, kad minētā riska vairs nav, proti, pēc EU Pilot procedūras pabeigšanas; šajā sakarībā atbalsta Eiropas ombuda ieteikumu par EU Pilot pirmspārkāpumu lietu savlaicīgumu un pārredzamību; uzsver, ka visi iesaistītie dalībnieki ir pastāvīgi jāinformē un EU Pilot procesi ir jāpadara pārredzamāki; pauž nožēlu par Komisijas intereses trūkumu, ko tā apliecina, atbildot uz Eiropas Parlamenta deputātu paustajām bažām par EU Pilot procedūrām, un aicina Komisiju informēt Lūgumrakstu komiteju par ikvienu jaunu nozīmīgu izmeklēšanas soli un attiecīgajā brīdī notiekošu dialogu ar dalībvalstīm laikā, kad notiek lūgumraksta izskatīšana; atkārtoti aicina Komisiju tās gada ziņojumā iekļaut gan ES regulu, gan direktīvu īstenošanas rādītājus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka pārkāpumu procedūru lielais skaits liecina, ka nopietns ES uzdevums un prioritāte joprojām ir ES tiesību aktu savlaicīgas un pareizas piemērošanas dalībvalstīs nodrošināšana, ņemot vērā jauno, stratēģiskāko un efektīvo pieeju tiesību aktu izpildei, ko Komisija pieņēma 2016. gadā; uzskata, ka daži no minētajiem pārkāpumiem varētu būt sekas tam, ka atsevišķās dalībvalstīs valsts pārvaldei līdzekļi netiek piešķirti pietiekamā apmērā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka jauno sūdzību skaits ir vislielākais kopš 2011. gada, ar rekordaugstu 3 783 jaunu sūdzību skaitu un atrisināto lietu īpatsvara samazinājumu, veidojot 67,5 % pieaugumu pēdējā gada laikā papildus 1 657 pārkāpumu lietām, kas 2016. gada beigās vēl nebija izskatītas, un 986 pārkāpumu lietām, kas uzsāktas 2016. gadā, tostarp 847 lietām saistībā ar novēlotu transponēšanu; ar bažām norāda, ka 95 pārkāpumu lietas pēc Tiesas nolēmuma joprojām nav izskatītas, jo Komisija uzskatīja, ka attiecīgās dalībvalstis vēl nav nodrošinājušas atbilstību LESD 258. panta spriedumiem un ka kopumā visvairāk ir skartas nodarbinātības un tiesiskuma un patērētāju tiesību jomas, kurām seko iekšējais tirgus, rūpniecība, uzņēmējdarbība un MVU, nodokļi un muita, kā arī vide. |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē 2016. gadā atvērto jauno EU Pilot lietu skaita samazinājumu (790 salīdzinājumā ar 881 lietu 2014. gadā) un to, ka šis skaits ir sasniedzis zemāko līmeni kopš 2011. gada, kaut arī Komisija neveic nekādas EU Pilot procedūras direktīvu novēlotas transponēšanas gadījumā; tomēr konstatē, ka nedaudz samazinājies arī atrisināto lietu īpatsvars salīdzinājumā ar 2015. gadu (no 75 % līdz 72 %); prasa Komisijai precizēt, kādas ir tās prioritātes attiecībā uz izpildes politiku, kurā tā izklāsta, ka pievērsīs uzmanību tām problēmām, kuras var mainīt ar izpildes pasākumiem, un politikas prioritātēm, izskatot gadījumus, kas liecina par sistēmiskām nepilnībām dalībvalstu tiesību sistēmā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatē — tāpēc, ka Komisija apņēmās ES tiesību īstenošanā rīkoties stratēģiskāk, nesen pārkāpumu lietas tika izbeigtas politisku apsvērumu dēļ; tādēļ aicina Komisiju, izstrādājot turpmākos uzraudzības ziņojumus, paskaidrot šādu lēmumu pieņemšanas iemeslus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka lielākā daļa EU Pilot lietu, saistībā ar kurām tika sākta oficiāla pārkāpumu procedūra, galvenokārt attiecās uz vides, iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU, enerģētikas, nodokļu un muitas politikas jomām; norāda arī, ka visvairāk EU Pilot lietu, saistībā ar kurām ierosinātas pārkāpumu procedūras, bija Ungārijai, Vācijai, Spānijai un Polijai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka dalībvalstis ir galvenās atbildīgās par ES tiesību aktu pareizu īstenošanu un piemērošanu, taču norāda, ka šis apstāklis neatbrīvo ES iestādes, izstrādājot un pieņemot ES sekundārās tiesības, no to pienākuma ievērot ES primārās tiesības — jo īpaši tas attiecas uz tiesiskuma un pamattiesību jomu ESPH kontekstā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka ES tiesību pienācīga īstenošana un piemērošana ir būtiska, lai izpildītu ES politikas uzdevumus, kas attiecas uz Līgumos nostiprināto sieviešu un vīriešu vienlīdzības principu, un lai vairotu un sekmētu publisko iestāžu savstarpēju uzticību gan ES, gan dalībvalstu līmenī un iestāžu un iedzīvotāju uzticību, un arī atgādina, ka gan uzticība, gan juridiskā noteiktība kalpo par labas sadarbības un ES tiesību efektīvas piemērošanas pamatu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž bažas, ka dažās dalībvalstīs joprojām ir novērojamas būtiskas nepilnības ES vides jomas tiesību aktu īstenošanā un piemērošanā, jo īpaši atkritumu apsaimniekošanas, notekūdeņu attīrīšanas infrastruktūras un atbilstības gaisa kvalitātes robežvērtībām nodrošināšanas jomā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, Eiropas iedzīvotāju un citu ieinteresēto personu svarīgo lomu, uzraugot nepilnības ES tiesību aktu transponēšanā un piemērošanā dalībvalstīs un ziņojot par tām; tāpēc atzinīgi vērtē iedzīvotāju lielāku interesi par ES tiesību aktu īstenošanu, tostarp ziņotāju būtiski svarīgo nozīmi gan privātajā, gan publiskajā sektorā; uzsver, ka ES iedzīvotājiem pašsaprotami ir jābūt pirmajiem, kurus informē precīzā, faktiski pieejamā, pārredzamā un savlaicīgā veidā par to, vai un kuri dalībvalstu tiesību akti ir pieņemti, transponējot ES tiesību aktus, un kuras dalībvalstu iestādes atbild par to, ka šīs tiesības tiek pareizi īstenotas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ņem vērā Komisijas pievērsto uzmanību ES tiesību aktu savlaicīgai un pareizai transponēšanai valstu tiesību aktos un skaidru iekšējo pamatnoteikumu esamību, kas liek dalībvalstīm piešķirt prioritāti šim mērķim, lai novērstu ES tiesību aktu pārkāpumus, vienlaikus nodrošinot, ka indivīdi un uzņēmumi var gūt labumu no to efektīvas un lietderīgas īstenošanas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tomēr norāda, ka nesamērīgi termiņi tiesību aktu īstenošanai var neļaut dalībvalstīm nodrošināt atbilstību, tā principā pieņemot novēlotu īstenošanu; mudina ES iestādes vienoties par piemērotākiem regulu un direktīvu īstenošanas termiņiem, ņemot vērā nepieciešamos pārbaudes un apspriešanās periodus; uzskata, ka Komisijai būtu jāiesniedz ziņojumi, kopsavilkumi un pārskatīti tiesību aktu likumdevēju noteiktajos datumos un saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktu noteikumiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka 2016. gadā bija transponējamas 70 direktīvas, kas ir vairāk nekā 2015. gadā (56 direktīvas); pauž bažas par strauji pieaugušo jaunu pārkāpumu skaitu saistībā ar novēlotu transponēšanu (no 543 līdz 847); pauž nožēlu par to, ka 2016. gada beigās vēl nebija izskatītas 868 pārkāpumu lietas par tiesību aktu novēlotu transponēšanu, proti, par 67,5 % vairāk nekā 2015. gada beigās, kad nebija izskatītas 518 šādas lietas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž bažas par to, ka 2015. gadā dalībvalstis neizpildīja visas savas saistības sniegt skaidrojošos dokumentus kopā ar pasākumiem, ko tās veikušas, lai transponētu direktīvas valsts tiesību aktos; uzskata, ka, ņemot vērā daudzu iesniegto skaidrojošo dokumentu nevienmērīgo kvalitāti, Komisijai būtu jāsniedz dalībvalstīm lielāka palīdzība to sagatavošanā un atbilstības tabulu veidošanā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka nespēja nodrošināt savlaicīgu un pareizu tādu spēkā esošo ES tiesību aktu transponēšanu, kuros ir reglamentēti vienlīdzīgu iespēju un vienādas attieksmes pret vīriešiem un sievietēm principi tādās jomās kā izglītība, nodarbinātība un profesija, vienāda darba samaksa par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz piekļuvi un nodrošinājumu ar precēm un pakalpojumiem, un spēkā esošās normas, ar kurām uzlabo darba un privātās dzīves līdzsvaru un izbeidz jebkāda veida pret sievietēm un meitenēm vērstu vardarbību, galu galā iedzīvotājiem un uzņēmumiem liedz priekšrocības, uz kurām viņiem ir tiesības saskaņā ar ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ES ir izveidota kā savienība, kuras pamatā ir tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana (LES 2. pants); norāda, ka, īstenojot ES tiesību aktus, dalībvalstīm ir pilnībā jāievēro Līgumos un ES Pamattiesību hartā noteiktās pamattiesības; atkārtoti pauž viedokli, ka rūpīga dalībvalstu un ES iestāžu rīcības un bezdarbības uzraudzība ir ārkārtīgi svarīga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkārtoti pauž bažas par Parlamentam iesniegto lūgumrakstu un Komisijai pausto sūdzību skaitu saistībā ar jautājumiem, kurus Komisija it kā ir atrisinājusi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt ES tiesību sistēmas integritāti, kas ietver primāros, sekundāros un ieteikuma tiesību instrumentus; šā iemesla dēļ prasa savlaicīgi pieņemt leģislatīvas un neleģislatīvas iniciatīvas, kas ir nepieciešamas, lai Eiropas sociālo tiesību pīlāru iedzīvotājiem padarītu par realitāti; aicina Komisiju izmantot lielāko iespējamo pārredzamību un konsekvenci savos centienos radīt jaunu satvaru, kas paredzēts pienācīgai ES tiesību aktu īstenošanai, piemēram, kā EIR; aicina Komisiju apsvērt izveidot šādu satvaru, kas būtu īpaši paredzēts taisnīgai un līdzsvarotai attīstībai, nodarbinātībai, sociālajām lietām un iekļaušanas lietām saistībā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkārtoti aicina Komisiju saskaņā ar tās 2016. gada 25. oktobra rezolūciju iesniegt priekšlikumu ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību pakta noslēgšanai, tādējādi sasaistot savus attiecīgos gada tematiskos ziņojumus ar esošo uzraudzības mehānismu un periodisko novērtējuma rīku rezultātiem, un to iesniegt savlaicīgi; atgādina, ka Komisijai kā Līgumu izpildes uzraudzītājai, pilnībā ievērojot LESD 298. pantā un ES Pamattiesību hartas 41. un 47. pantā noteiktos labas un efektīvas pārvaldības principus, ir pienākums uzraudzīt un izvērtēt ES tiesību aktu pareizu īstenošanu un Līgumos noteikto principu un mērķu ievērošanu dalībvalstīs un visās ES iestādēs un struktūrās un ievērot savas saistības aktīvi palīdzēt dalībvalstīm transponēt un īstenot atsevišķas direktīvas un regulas; tāpēc iesaka no 2018. gada ņemt vērā šo uzdevumu iepriekš minētajā DTP politikas ciklā un savlaicīgi iesniegt savus attiecīgos gada tematiskos ziņojumus kopā ar izveidoto uzraudzības mehānismu un periodisko novērtējuma rīku rezultātiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka Parlaments vairākkārt ir aicinājis Komisiju proaktīvāk uzraudzīt, vadīt un atbalstīt vides tiesību aktu un politiku īstenošanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos aktīvi palīdzēt dalībvalstīm transponēt un īstenot ES tiesību aktus, sagatavojot īstenošanas plānus dažām direktīvām un regulām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata — ņemot vērā to, ka Parlaments saskaņā ar Iestāžu nolīgumu ir līdzatbildīgs par ES tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu, kā arī, ņemot vērā tā attiecīgās politiskās kontroles pār Komisiju funkciju, kas tam ir piešķirta LES 14. pantā, tam būtu automātiski jāsaņem informācija par visām uzsāktajām EU Pilot procedūrām un ierosinātajām pārkāpumu procedūrām un tam vajadzētu būt atbilstošai piekļuvei dokumentiem, kas attiecas uz abām procedūrām, jo īpaši tad, ja šo procedūru sākšanas iemesls ir lūgumraksti, vienlaicīgi ievērojot nepieciešamos konfidencialitātes noteikumus, lai nodrošinātu lietu veiksmīgu izskatīšanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ierosina dalībvalstu pārstāvjiem vairāk censties piedalīties diskusijās, kuras par lūgumrakstiem rīko Lūgumrakstu komiteja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda uz ES tiesību neapmierinošo piemērošanas līmeni dalībvalstīs, kā par to liecina lielais skaits Komisijai nosūtīto sūdzību un Parlamentam adresēto lūgumrakstu ievērojamais apjoms; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu palielināt tās preventīvo instrumentu, piemēram, komplekso sanāksmju, īstenošanas vadlīniju, speciālistu grupu, specializēto tīklu, tostarp SOLVIT tīkla, izmantošanu, kā izklāstīts tās 2016. gada decembra paziņojumā, un atbalstīt spēju veidošanu dalībvalstīs, lai nodrošinātu ES tiesību aktu izpildi; aicina Komisiju izmantot LESD 197. panta normas, lai realizētu šo atjaunoto īstenošanas politiku ciešā partnerībā ar dalībvalstīm un Eiropas iestādēm; aicina Komisiju uzlabot saņemto lūgumrakstu izskatīšanu, sniedzot savlaicīgas un izsmeļošas atbildes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka joprojām neizskatītas ir 95 pārkāpumu procedūru lietas, neskatoties uz to, ka Eiropas Savienības Tiesa ir lēmusi par to, ka dalībvalstis neievēro ES tiesības, un ka Komisija ir iesniegusi Tiesā prasības pieteikumu tikai trijās šādās lietās, pamatojoties uz LESD 260. pantu; uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt Tiesas nolēmumu pilnīgu un savlaicīgu izpildi un vajadzības gadījumā pilnībā izmantot LESD 279. panta noteikumus, lai novērstu ES tiesību aktu efektivitātes mazināšanu un Tiesas autoritātes graušanu; aicina Komisiju risināt šo situāciju un regulāri ziņot Eiropas Parlamentam par šajā sakarībā sasniegto; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka visām ES iestādēm ir jāievēro ES Līgumi un ESPH (12); |
| --- | --- |

31.

| 32. | iesaka visās starpparlamentārās debatēs par demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām ietvert pilsonisko sabiedrību un sabiedrisko līdzdalību, piemēram, izmantojot Parlamentam nosūtītos lūgumrakstus un Eiropas pilsoņu iniciatīvu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka starp ES iestādēm un dalībvalstīm noslēgtie saprašanās memorandi saskaņā ar LESD 288. pantu netiek uzskatīti par ES aktiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver efektivitātes, pārredzamības un atbildības izšķirīgo nozīmi, ES iestādēm izstrādājot un piemērojot ES tiesību aktus; jo īpaši uzsver demokrātiskās pārskatatbildības principu — un Parlamenta nozīmi tā nodrošināšanā —, kā arī ES iedzīvotāju tiesības uz taisnīgumu un labu pārvaldību, kā noteikts ESPH 41. un 47. pantā; norāda, ka saskaņā ar šīm tiesībām un principiem iedzīvotājiem ir nepieciešama atbilstoša un vienkārša pieeja to tiesību aktu projektiem, kuri uz viņiem attiecas; atgādina, ka šīm tiesībām un principiem arī vajadzētu būt ārkārtīgi svarīgiem no dalībvalstu viedokļa, ierosinot tiesību aktu projektus, ar kuriem īsteno ES tiesības; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju, kad vien tas ir iespējams un nepieciešams, palielināt ES finanšu resursus, piemēram, Eiropas Sociālā fonda daļu, kas ir veltīta "publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālās spējas uzlabošanai un efektīvas valsts pārvaldes veidošana", lai sekmētu sociālo labklājību un ekonomisko attīstību, un uzlabot sekmējošo tiesību aktu efektivitāti; aicina Komisiju pilnībā izmantot LESD 197. pantu, lai palīdzētu palielināt dalībvalstu spēju ieviest un īstenot ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju izstrādāt instrumentus, kas paredzēti, lai palīdzētu dalībvalstīm konstatēt transponēšanas problēmas, risināt tās agrīnā pārkāpumu procedūras posmā un rast kopīgus risinājumus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina, ka tiesību akti, kas ir pamats vissmagāko pārkāpumu procedūrām, ir direktīvu rezultāts; atgādina, ka regulas ir tieši un obligāti piemērojamas visās dalībvalstīs; tādēļ aicina Komisiju, ciktāl tas ir iespējams, izmantot regulas, apsverot tiesību aktu priekšlikumu izdošanu; uzskata, ka šāda pieeja varētu mazināt pārmērīga regulējuma risku; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina, ka to, kā jāpiemēro Eiropas Savienības tiesību akti, palīdz skaidrot prejudiciāli nolēmumi; uzskata, ka šīs procedūras izmantošana palīdz panākt ES tiesību aktu vienveidīgu interpretāciju un īstenošanu; tādēļ aicina Komisiju efektīvāk sekot līdzi tam, kā dalībvalstu tiesas pilda pienākumu lūgt Tiesai sniegt prejudiciālu nolēmumu, kā noteikts LESD 267. pantā; tādēļ mudina valstu tiesas šaubu gadījumā iesniegt jautājumus Tiesā, tādējādi novēršot pārkāpumu procedūras; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst tās kontrolei pār to, kā tiek īstenota Padomes 2016. gada 12. jūlija Direktīva (ES) 2016/1164 ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas tieši iespaido iekšējā tirgus darbību (13), un sākt pārkāpumu procedūru, vajadzības gadījumā īpašu uzmanību pievēršot nepareizai vai sliktai piemērošanai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē Komisijas nemitīgos centienus īstenot ES noteikumus vides jomā, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām dalībvalstīm un uzņēmējiem un risinātu nepilnības ES vides tiesību aktu ieviešanā un īstenošanā, tostarp izmantojot pārkāpumu procedūru, ja tas ir nepieciešams; taču uzsver zināmos ES noteikumu vides jomā un jo īpaši Direktīvas par atbildību vides jomā (DAVJ) ierobežojumus; aicina Komisiju ņemt vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūciju (14) par DAVJ īstenošanu; norāda, ka dažās dalībvalstīs tiesības uz veselīgu vidi apdraud nepilnības ES vides tiesību aktu ieviešanā un īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz kaitējuma gaisam un ūdenim, atkritumu apsaimniekošanai, notekūdeņu attīrīšanas infrastruktūrai novēršanu; uzsver, ka ES vides tiesību aktu pilnīga īstenošana varētu ES ekonomikā ietaupīt katru gadu EUR 50 miljardus — galvenokārt veselības izmaksas un ar vidi saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka ES acquis ietver arī ES noslēgtos starptautiskos nolīgumus; ar nopietnām bažām norāda, ka ES noteikumi vides jomā var neatbilst Orhūsas konvencijai par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem ("Orhūsas konvencija") (15), ja vides organizācijām un sabiedrības locekļiem netiek nodrošināta pietiekama piekļuve tiesu iestādēm; tādēļ aicina Komisiju pievērst uzmanību Orhūsas konvencijas atbilstības komitejas (16) un Padomes 2017. gada 17. jūlija (17) slēdzieniem un ieteikumiem un izpētīt veidus un līdzekļus, kā ievērot atbilstību Orhūsas konvencijai veidā, kas ir saderīgs ar Savienības tiesiskā regulējuma pamatprincipiem un tās pārbaudes tiesā sistēmu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību tam, kā tiek īstenoti patvēruma un migrācijas jomā pieņemtie pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti ESPH nostiprinātie principi, sadarboties ar dalībvalstīm, lai pārvarētu jebkādas grūtības, ar kurām tās varētu saskarties šajā īstenošanā, un attiecīgā gadījumā uzsākt attiecīgās pārkāpumu procedūras; ar bažām konstatē, ka atsevišķas dalībvalstis ignorē savus pienākumus, kas tām ir jāpilda attiecībā uz patvēruma piešķiršanu un migrāciju, jo īpaši, ja ir jāveic patvēruma meklētāju pārcelšana; uzsver, ka dalībvalstu solidaritātes trūkums attiecībā uz patvēruma un migrācijas jomu būtu jānovērš, panākot, ka visas dalībvalstis ievēro savas saistības; aicina dalībvalstis risināt tādas cilvēku tirdzniecības apjoma pieaugumu, kas tiek īstenota darbaspēka ekspluatācijas nolūkā, un kontrabandas seksuālas izmantošanas nolūkā pieaugumu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Komisiju efektīvi reaģēt uz migrācijas un drošības situācijas izmaiņām un panākt Eiropas programmas migrācijas jomā un ar to saistīto īstenošanas tiesību aktu efektīvu piemērošanu; prasa, lai dalībvalstis Atgriešanas direktīvu (2008/115/EK) (18) īstenotu pareizi un regulāri ziņotu par Eiropas programmas migrācijas jomā īstenošanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju pārbaudīt "nulles stundu"darba līgumu saderību ar ES tiesību aktiem nodarbinātības jomā, tostarp direktīvu par nepilna darba laika darbu, jo daudzi 2016. gadā saņemtie lūgumraksti attiecas uz nestabilām darba attiecībām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozitīvi vērtē to, ka ziņojumā ir atzīta Parlamenta loma, jo tas, uzdodot parlamentāros jautājumus un iesniedzot lūgumrakstus, vērš Komisijas uzmanību uz trūkumiem, kas ir konstatējami ES tiesību piemērošanā dalībvalstīs; norāda, ka ciešāka attiecīgo valdību uzraudzība no dalībvalstu parlamentu puses, ja šīs valdības ir iesaistītas likumdošanas procesā, veicinās efektīvāku ES tiesību aktu piemērošanu, kā to paredz Līgumi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž bažas, ka, ņemot vērā daudzu direktīvu nesaskanīgos tulkojumus ES oficiālajās valodās, pastāv iespēja, ka dažādās valodu versijas rada attiecīgo dokumentu dažādu interpretāciju un to transponēšanas dalībvalstīs atšķirības; pauž nožēlu, ka šādas atšķirības direktīvu transponēšanā un interpretācijā var netikt atklātas regulāri, bet tikai tad, kad to noskaidro EST spriedumos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atgādina, ka dalībvalstu parlamentiem ir būtiska nozīme ES tiesību aktu projektu pirmslikumdošanas pārbaudē un ES tiesību aktu pareizas īstenošanas dalībvalstīs pēclikumdošanas pārbaudē; aicina dalībvalstu parlamentus šo funkciju arī turpmāk īstenot proaktīvi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka atbilstoši Komisijas centieniem izstrādāt labākus un efektīvākus ES tiesību aktus būtu vienmēr jāņem vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošana; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atkārtoti prasa attiecīgā ģenerāldirektorāta (DG IPOL, DG EXPO un DG EPRS) ietvaros izveidot autonomu sistēmu, ar kuru ex-post veic to galveno ES tiesību aktu ietekmes novērtējumu, kurus Parlaments ir pieņēmis saskaņā ar koplēmuma procedūru un parasto likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst tās kontrolei pār to, kā tiek īstenoti ES tiesību akti, ar kuriem paredz noteikumus par tādas korupcijas prakses apkarošanu, kas tieši iespaido iekšējā tirgus darbību, un veikt atbilstošus pasākumus, ar kuriem šādas parādības novērš; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atgādina dalībvalstīm un ES iestādēm, ka tiesību aktu savlaicīgas un pienācīgas piemērošanas nodrošināšana joprojām ir uzskatāma par ES prioritāti; uzsver, ka saskaņā ar LES 5. pantu ir svarīgi ievērot kompetences piešķiršanas principu, subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu, kā arī vienlīdzības likuma priekšā principu, lai labāk pārraudzītu ES tiesību piemērošanu; atgādina, ka ir svarīgi vairot izpratni par spēkā esošo direktīvu normām, ar kurām risina dažādus sieviešu un vīriešu līdztiesības principa aspektus, un šo principu īstenot praksē; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mudina ES iestādes, tām izstrādājot un pieņemot sekundāros, ES un ieteikuma tiesību aktus, izstrādājot politikas un parakstot nolīgumus vai līgumus ar iestādēm, kas nav piederīgas pie ES, vienmēr pildīt pienākumu ievērot primāros ES tiesību aktus, kā arī ar visiem pieejamajiem līdzekļiem palīdzēt ES dalībvalstīm transponēt ES tiesību aktus visās jomās un ievērot Savienības vērtības un principus, jo īpaši ņemot vērā nesenās norises dalībvalstīs; |
| --- | --- |

52.

| 53. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka atsevišķiem sūdzību iesniedzējiem ir būtiska loma, nosakot plašākas problēmas saistībā ar ES tiesību aktu, kas ietekmē iedzīvotāju un uzņēmumu intereses, īstenošanu un piemērošanu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka saskaņota un vispusīga labas pārvaldības kodificētu noteikumu kopuma trūkums Savienībā neļauj iedzīvotājiem un uzņēmumiem viegli un pilnībā saprast savas tiesības saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; tāpēc uzsver, ka noteikumu par labu pārvaldību kodificēšana regulā, kurā būtu izklāstīti dažādi administratīvās procedūras aspekti — tostarp paziņojumi, saistošie termiņi, tiesības tikt uzklausītam, pienākums paziņot iemeslus un katras personas tiesības iepazīties ar savas lietas materiāliem — ir izšķirīgi svarīga, lai stiprinātu iedzīvotāju tiesības un pārredzamību; uzskata, ka šī regula ieviestu lielāku pieejamību, skaidrību un saskaņotību spēkā esošo noteikumu interpretācijā iedzīvotāju un uzņēmumu, kā arī valdības un tās amatpersonu labā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atgādina, ka 2013. gada 15. janvāra un 2016. gada 9. jūnija rezolūcijā Parlaments aicināja pieņemt regulējumu par atklātu, efektīvu un neatkarīgu ES pārvaldību saskaņā ar LESD 298. pantu, un norāda, ka šai prasībai nesekoja Komisijas priekšlikums; tādēļ vēlreiz aicina Komisiju nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā, ņemot vērā Parlamenta līdz šim paveikto šajā jomā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka neadekvāta vides apsvērumu iekļaušana citās politikas jomās ir viens no vides tiesību aktu un politikas sliktas īstenošanas pamatcēloņiem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver vajadzību pastāvīgi nodrošināt vides aizsardzības un veselības un pārtikas nekaitīguma augstu līmeni; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka efektīva ES noteikumu īstenošana veselības, pārtikas nekaitīguma un vides jomā ir svarīga no Eiropas iedzīvotāju viedokļa, jo tā ietekmē viņu ikdienas dzīvi un atbilst vispārējām interesēm; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt ar vidi saistītās pārkāpumu lietas, kurām ir pārrobežu raksturs, jo īpaši tīru gaisu reglamentējošo tiesību aktu jomā, tostarp gādāt par ES tiesību pareizu transponēšanu un piemērošanu turpmākajās ES dalībvalstīs; turklāt aicina Komisiju informēt sūdzību iesniedzējus atbilstošā, pārredzamā un savlaicīgā veidā par argumentiem, kurus attiecīgās dalībvalstis izvirza, reaģējot uz attiecīgo sūdzību; |
| --- | --- |

59.

| 60. | konstatē, ka pārkāpumu procedūru skaits attiecībā uz vidi 2016. gadā samazinājās salīdzinājumā ar 2015. gadu, taču izsaka bažas, ka tika novērots tādu pārkāpumu procedūru skaita pieaugums, kas attiecas uz veselību un pārtikas nekaitīgumu, un aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst šim aspektam; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka sieviešu un vīriešu vienlīdzība ir ES pamatprincips, kas ir jāiekļauj visās politikas jomās; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver izšķiroši svarīgo lomu, kāda tiesiskas valsts principam ir no jebkuras demokrātiskās pārvaldes paveida leģitimitātes viedokļa; uzsver, ka tas ir uzskatāms par Savienības tiesību sistēmas stūrakmeni un līdz ar to tas saskan ar tādas Savienības koncepciju, kuras pamatā ir tiesiskas valsts princips; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atgādina, ka vienlīdzības princips, kas nozīmē, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, ir nostiprināts Eiropas Līgumos kopš 1957. gada (sk. LESD 157. pantu), un uzsver, ka saskaņā ar LESD 153. pantu ES ir tiesības rīkoties plašākā vienlīdzīgu iespēju un vienlīdzīgas attieksmes jomā, kas skar nodarbinātību un profesiju; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atzinīgi vērtē Tiesu par to, ka tās sniegtais vienādas darba samaksas par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu koncepcijas plašais skaidrojums, kā izklāstīts tās nolēmumos un tās apjomīgajā judikatūrā par attiecīgo pantu, pavisam noteikti ir vairojis iespējas apkarot gan tiešo, gan netiešo dzimumu diskrimināciju samaksas dēļ un samazināt vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību, taču uzsver, ka vēl vairāk ir jāstrādā pie tā, lai Eiropas Savienībā šo joprojām aktuālo atšķirību novērstu pavisam; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pauž dziļu sarūgtinājumu par to, ka tādu tiesību principu ieviešana, saskaņā ar kuru vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība ir uzskatāma par nelikumīgu, pati par sevi izrādījās nepietiekama, lai novērstu joprojām pastāvošo vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību; uzsver, ka pārstrādātajā Direktīvā 2006/54/EK ir izteikta prasība dalībvalstīm nodrošināt, lai spēkā nebūtu koplīgumu normas, darba samaksas likmes, darba līgumi un individuālie darba līgumi, kas ir pretēji vienādas samaksas principam, vai arī lai tos varētu atcelt un grozīt; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka gan dalībvalstīm, gan Komisijai būtu jāpievērš uzmanība tam, kā tiek īstenoti ES tiesību akti, jo īpaši normas, kas attiecas uz vienlīdzību samaksas ziņā; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi integrēt sieviešu un vīriešu līdztiesības principu virknē ES direktīvu, un uzskata, ka vērtīgu ieguldījumu ES tiesību aktu pareizā īstenošanā var sniegt alternatīvi instrumenti; atgādina, ka ir svarīgi vairot izpratni par spēkā esošo direktīvu normām, ar kurām risina dažādus sieviešu un vīriešu līdztiesības principa aspektus, un šo principu īstenot praksē; uzsver, ka darba koplīguma slēgšanas sarunas var pavērt iespēju vēl vairāk piemērot ES tiesību aktus attiecībā uz vienādu darba samaksu par vienādu darbu vīriešiem un sievietēm, vecāku atvaļinājumu, darba apstākļiem un darba laiku, tostarp vienotu iknedēļas brīvdienu, lai panāktu darba un privātās dzīves līdzsvaru sievietēm un vīriešiem un uzlabotu viņu situāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atgādina par Parlamenta 2013. gada 15. janvāra rezolūciju, kurā, pamatojoties uz LESD 298. pantu, ir prasīts pieņemt ES regulu par Eiropas Administratīvā procesa tiesībām; ar vilšanos konstatē, ka Eiropas Komisija nav izpildījusi Parlamenta prasību iesniegt priekšlikumu tiesību aktam par administratīvā procesa tiesībām; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atzīst, ka ir svarīgi iegūt datus —, ja iespējams, dzimumu griezumā —, lai novērtētu sieviešu tiesību sekmēšanā gūtos panākumus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pauž nožēlu par trūkumiem Komisijas pieejā attiecībā uz dzīvnieku labturību, faktiski ignorējot būtiskas neatbilstības, par kurām ziņo liels skaits iedzīvotāju, kas ir izmantojuši savas tiesības iesniegt lūgumrakstu; atkārto savu prasību sākt jaunas stratēģijas īstenošanu ES līmenī, lai novērstu visas pašreizējās nepilnības un nodrošinātu dzīvnieku labturības pilnīgu un efektīvu aizsardzību, izmantojot precīzu un izsmeļošu tiesisko regulējumu, kas pilnībā atbilst LESD 13. panta prasībām; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina Komisiju rūpīgi izskatīt lūgumrakstus, kuros ir izteiktas sūdzības par viena un tā paša zīmola pārtikas produktu kvalitātes atšķirībām dažādās dalībvalstīs; mudina Komisiju izbeigt negodīgu praksi un nodrošināt, ka pret visiem patērētājiem ir vienāda attieksme; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0385.

(2)  OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.

(3)  OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp.

(4)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(5)  OV C 316, 22.9.2017., 246. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0409.

(7)  OV C 86, 6.3.2018., 126. lpp.

(8)  OV C 440, 30.12.2015., 17. lpp.

(9)  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

(10)  OV C 369, 17.12.2011., 15. lpp.

(11)  OV C 18, 19.1.2017., 10. lpp.

(12)  Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 20. septembra spriedums apvienotajās lietās C-8/15 P līdz C-10/15 Ledra Advertising Ltd (C-8/15 P), Andreas Eleftheriou (C-9/15 P), Eleni Eleftheriou (C-9/15 P), Lilia Papachristofi (C-9/15 P), Christos Theophilou (C-10/15 P), Eleni Theophilou (C-10/15 P)/Eiropas Komisija un Eiropas Centrālā banka (ECLI:EU:C:2016:701).

(13)  OV L 193, 19.7.2016., 1. lpp.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0414.

(15)  OV L 124, 17.5.2005., 4. lpp.

(16)  Paziņojums ACCC/C/2008/32 (ES), II daļa, pieņemts 2017. gada 17. martā

(17)  OV L 186, 19.7.2017., 15. lpp.

(18)  OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.

---

IETEIKUMI

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/121 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/121

---

P8_TA(2018)0256

Sarunas par ES un Čīles asociācijas nolīguma modernizāciju

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par modernizētu ES un Čīles asociācijas nolīgumu (2018/2018(INI))

(2020/C 28/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., un 3. pantu un V sadaļu, jo īpaši 21. un 36. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) piekto daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., un 3. pantu un V sadaļu, jo īpaši 21. un 36. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) piekto daļu,

| — | ņemot vērā LESD 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 218. pantu,

| — | ņemot vērā esošo asociācijas nolīgumu starp Čīles Republiku un Eiropas Savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā esošo asociācijas nolīgumu starp Čīles Republiku un Eiropas Savienību,

| — | ņemot vērā, ka 2017. gada 16. novembrī tika uzsāktas sarunas starp Eiropas Savienību un Čīli par modernizētu asociācijas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2017. gada 16. novembrī tika uzsāktas sarunas starp Eiropas Savienību un Čīli par modernizētu asociācijas nolīgumu,

| — | ņemot vērā to, ka Padome 2017. gada 13. novembrī pieņēma sarunu norādes attiecībā uz šo nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Padome 2017. gada 13. novembrī pieņēma sarunu norādes attiecībā uz šo nolīgumu,

| — | ņemot vērā ES un Čīles Apvienotās parlamentārās komitejas 2018. gada 22. janvāra 25. sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Čīles Apvienotās parlamentārās komitejas 2018. gada 22. janvāra 25. sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. septembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par ES un Čīles asociācijas nolīguma tirdzniecības pīlāra modernizēšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. septembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par ES un Čīles asociācijas nolīguma tirdzniecības pīlāra modernizēšanu (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par ES politiskajām attiecībām ar Latīņameriku (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par ES politiskajām attiecībām ar Latīņameriku (2),

| — | ņemot vērā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) Pilsoniskās sabiedrības foruma 2015. gada 11. maijā pieņemto deklarāciju „Eiropas un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona tautu līdztiesība, tiesības un demokrātiskā dalība“, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) Pilsoniskās sabiedrības foruma 2015. gada 11. maijā pieņemto deklarāciju „Eiropas un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona tautu līdztiesība, tiesības un demokrātiskā dalība“,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 4. punktu un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 4. punktu un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0158/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0158/2018),

| A. | tā kā Čīli un ES vieno kopīgas vērtības un ciešas kultūras, ekonomiskās un politiskās saites; |
| --- | --- |

A.

tā kā Čīli un ES vieno kopīgas vērtības un ciešas kultūras, ekonomiskās un politiskās saites;

| B. | tā kā Čīle un ES ir tuvas partneres, risinot tādas reģionālās un globālās problēmas kā klimata pārmaiņas, starptautiskā drošība, ilgtspējīga attīstība un globālā pārvaldība; |
| --- | --- |

B.

tā kā Čīle un ES ir tuvas partneres, risinot tādas reģionālās un globālās problēmas kā klimata pārmaiņas, starptautiskā drošība, ilgtspējīga attīstība un globālā pārvaldība;

| C. | tā kā Čīle nelokāmi atbalsta demokrātiju un cilvēktiesības, brīvu un atklātu tirdzniecību un daudzpusīgumu; tā kā tā ir arī svarīga Klusā okeāna valstu alianses, Amerikas valstu organizācijas (OAS) un Dienvidamerikas valstu savienības (UNASUR) dalībniece un valsts ar augstiem ienākumiem, kā arī ESAO locekle; |
| --- | --- |

C.

tā kā Čīle nelokāmi atbalsta demokrātiju un cilvēktiesības, brīvu un atklātu tirdzniecību un daudzpusīgumu; tā kā tā ir arī svarīga Klusā okeāna valstu alianses, Amerikas valstu organizācijas (OAS) un Dienvidamerikas valstu savienības (UNASUR) dalībniece un valsts ar augstiem ienākumiem, kā arī ESAO locekle;

| D. | tā kā Čīlei ir bijusi nozīmīga reģionālā loma, piemēram, kā garantētājai valstij Kolumbijas miera procesā un Santodomingo sarunās starp Venecuēlas valdību un opozīciju; tā kā Čīle izstājās no Venecuēlas sarunām, jo netika sasniegti minimālie priekšnoteikumi attiecībā uz demokrātiskām prezidenta vēlēšanām un institucionālo normalizēšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Čīlei ir bijusi nozīmīga reģionālā loma, piemēram, kā garantētājai valstij Kolumbijas miera procesā un Santodomingo sarunās starp Venecuēlas valdību un opozīciju; tā kā Čīle izstājās no Venecuēlas sarunām, jo netika sasniegti minimālie priekšnoteikumi attiecībā uz demokrātiskām prezidenta vēlēšanām un institucionālo normalizēšanu;

| E. | tā kā kopš 2014. gada janvāra ir spēkā dalības pamatnolīgums Čīles dalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās; tā kā Čīle piedalās EUFOR ALTHEA operācijā Bosnijā un Hercegovinā, kā arī vairākās ANO miera uzturēšanas operācijās, atspoguļojot tās saistības panākt vispasaules mieru un drošību; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš 2014. gada janvāra ir spēkā dalības pamatnolīgums Čīles dalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās; tā kā Čīle piedalās EUFOR ALTHEA operācijā Bosnijā un Hercegovinā, kā arī vairākās ANO miera uzturēšanas operācijās, atspoguļojot tās saistības panākt vispasaules mieru un drošību;

| F. | tā kā nesenās parlamenta un prezidenta vēlēšanas ir no jauna pierādījušas Čīles demokrātijas stabilo un nobriedušo raksturu; tā kā Čīle ir guvusi labumu no spēcīgas ekonomikas izaugsmes un ir bijusi viena no pēdējās desmitgadēs straujāk augošajām tautsaimniecībām Dienvidamerikā; tā kā valstī joprojām notiek reformas; |
| --- | --- |

F.

tā kā nesenās parlamenta un prezidenta vēlēšanas ir no jauna pierādījušas Čīles demokrātijas stabilo un nobriedušo raksturu; tā kā Čīle ir guvusi labumu no spēcīgas ekonomikas izaugsmes un ir bijusi viena no pēdējās desmitgadēs straujāk augošajām tautsaimniecībām Dienvidamerikā; tā kā valstī joprojām notiek reformas;

| G. | tā kā nesen tika dekriminalizēta abortu veikšana noteiktos apstākļos, kas norāda, ka Čīles sabiedrība ir atvērtāka pret lielāku iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

G.

tā kā nesen tika dekriminalizēta abortu veikšana noteiktos apstākļos, kas norāda, ka Čīles sabiedrība ir atvērtāka pret lielāku iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm;

| H. | tā kā 2016. gada tautas attīstības indeksā Čīle ir iekļauta ļoti augstas tautas attīstības kategorijā un ierindojas pirmajā vietā starp Latīņamerikas valstīm un 38. vietā pasaulē, apsteidzot septiņas ES dalībvalstis; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2016. gada tautas attīstības indeksā Čīle ir iekļauta ļoti augstas tautas attīstības kategorijā un ierindojas pirmajā vietā starp Latīņamerikas valstīm un 38. vietā pasaulē, apsteidzot septiņas ES dalībvalstis;

| I. | tā kā spēkā esošajam asociācijas nolīgumam ir bijusi būtiska loma, padziļinot ES un Čīles politiskās attiecības un ievērojami palielinot tirdzniecības un ieguldījumu plūsmas; tā kā pastāvīga tiesiskuma ievērošana un stabila tiesiskā un politiskā sistēma ļauj Čīlē un ES nodrošināt brīvu uzņēmējdarbību un atbilstošu investīciju vidi, kas ietver juridiskās noteiktības principa aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā spēkā esošajam asociācijas nolīgumam ir bijusi būtiska loma, padziļinot ES un Čīles politiskās attiecības un ievērojami palielinot tirdzniecības un ieguldījumu plūsmas; tā kā pastāvīga tiesiskuma ievērošana un stabila tiesiskā un politiskā sistēma ļauj Čīlē un ES nodrošināt brīvu uzņēmējdarbību un atbilstošu investīciju vidi, kas ietver juridiskās noteiktības principa aizsardzības pasākumus;

| J. | tā kā ES un Čīle pēdējo gadu laikā ir ir noslēgušas tālejošākus un visaptverošākus nolīgumus ar citām partnervalstīm; kā ES un Čīles asociācijas nolīguma modernizācijai tādēļ ir potenciāls ievērojami padziļināt esošās attiecības, tostarp attiecības ārlietu un drošības jomās; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES un Čīle pēdējo gadu laikā ir ir noslēgušas tālejošākus un visaptverošākus nolīgumus ar citām partnervalstīm; kā ES un Čīles asociācijas nolīguma modernizācijai tādēļ ir potenciāls ievērojami padziļināt esošās attiecības, tostarp attiecības ārlietu un drošības jomās;

| K. | tā kā gaidāmam ES un Čīles asociācijas nolīgumam ir pilnībā jāatspoguļo Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam transformatīvais raksturs un ieguldījums, ko sniedz starptautiskā sadarbība attīstības jomā ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā gaidāmam ES un Čīles asociācijas nolīgumam ir pilnībā jāatspoguļo Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam transformatīvais raksturs un ieguldījums, ko sniedz starptautiskā sadarbība attīstības jomā ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanā;

| L. | tā kā atjauninātais asociācijas nolīgums, kopā ar Meksikas un Mercosur nolīgumiem, par kuriem patlaban (no jauna) notiek sarunas, stiprinās ES kā Latīņamerikas svarīgas sabiedrotās lomu laikā, kad citi dalībnieki, piemēram, Ķīna un Krievija, cenšas iegūt aizvien lielāku ietekmi šajā reģionā; |
| --- | --- |

L.

tā kā atjauninātais asociācijas nolīgums, kopā ar Meksikas un Mercosur nolīgumiem, par kuriem patlaban (no jauna) notiek sarunas, stiprinās ES kā Latīņamerikas svarīgas sabiedrotās lomu laikā, kad citi dalībnieki, piemēram, Ķīna un Krievija, cenšas iegūt aizvien lielāku ietekmi šajā reģionā;

| M. | tā kā ES un Čīles Apvienotā parlamentārā komiteja (APK) ir atkārtoti paudusi savu atbalstu asociācijas nolīguma modernizācijai, tostarp nesenajā kopīgajā deklarācijā, kas pieņemta 25. sanāksmē, kura notika 2018. gada 22. janvārī, |
| --- | --- |

M.

tā kā ES un Čīles Apvienotā parlamentārā komiteja (APK) ir atkārtoti paudusi savu atbalstu asociācijas nolīguma modernizācijai, tostarp nesenajā kopīgajā deklarācijā, kas pieņemta 25. sanāksmē, kura notika 2018. gada 22. janvārī,

| 1. | iesaka Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP):


  Vispārēji principi








  a) | ievērojami stiprināt sadarbību starp Čīli un ES — diviem līdzīgi domājošiem partneriem situācijā, kad rodas jaunas starptautisko attiecību neskaidrības, pamatojoties uz mūsu kopīgajām vērtībām un demokrātijas, klimata pārmaiņu apkarošanas, dzimumu līdztiesības, tiesiskuma, labas pārvaldības principiem, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- | --- |

1.

Vispārēji principi

a)

ievērojami stiprināt sadarbību starp Čīli un ES — diviem līdzīgi domājošiem partneriem situācijā, kad rodas jaunas starptautisko attiecību neskaidrības, pamatojoties uz mūsu kopīgajām vērtībām un demokrātijas, klimata pārmaiņu apkarošanas, dzimumu līdztiesības, tiesiskuma, labas pārvaldības principiem, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu;

| b) | nodrošināt, ka modernizētais nolīgums ar Čīli ir tālejošs, visaptverošs un līdzsvarots, nodrošinot taustāmus ieguvumus abu pušu iedzīvotājiem, uzņēmumiem un tautsaimniecībām; nodrošināt, ka tas ir līderis to progresīvāko nolīgumu starpā, kurus ES ir noslēgusi ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka modernizētais nolīgums ar Čīli ir tālejošs, visaptverošs un līdzsvarots, nodrošinot taustāmus ieguvumus abu pušu iedzīvotājiem, uzņēmumiem un tautsaimniecībām; nodrošināt, ka tas ir līderis to progresīvāko nolīgumu starpā, kurus ES ir noslēgusi ar trešām valstīm;

| c) | stiprināt cilvēktiesību aspektu ES un Čīles sadarbībā, ņemot vērā ES un Čīles cilvēktiesību stratēģiju 2016.-2020. gadam; iekļaut kopīgas saistības aizsargāt un sekmēt cilvēktiesības, pamatbrīvības, dzimumu līdztiesību un tādu minoritāšu tiesības kā LGBTI kopiena un pirmiedzīvotāji, paredzot izpildāmus mehānismus uzraudzībai, regulārai ziņošanai un strīdu atrisināšanai; mudināt Čīli atrast risinājumu jautājumiem, kas skar vietējo mapuču tautu un citas pirmiedzīvotāju tautas; arī turpmāk visos asociācijas nolīgumos iekļaut cilvēktiesību klauzulu; turpināt regulāro ES un Čīles dialogu par cilvēktiesībām, lai stiprinātu iestāžu sistēmu un valsts politiku cilvēktiesību sekmēšanai, tostarp ar daudzpusēju sadarbību; |
| --- | --- |

c)

stiprināt cilvēktiesību aspektu ES un Čīles sadarbībā, ņemot vērā ES un Čīles cilvēktiesību stratēģiju 2016.-2020. gadam; iekļaut kopīgas saistības aizsargāt un sekmēt cilvēktiesības, pamatbrīvības, dzimumu līdztiesību un tādu minoritāšu tiesības kā LGBTI kopiena un pirmiedzīvotāji, paredzot izpildāmus mehānismus uzraudzībai, regulārai ziņošanai un strīdu atrisināšanai; mudināt Čīli atrast risinājumu jautājumiem, kas skar vietējo mapuču tautu un citas pirmiedzīvotāju tautas; arī turpmāk visos asociācijas nolīgumos iekļaut cilvēktiesību klauzulu; turpināt regulāro ES un Čīles dialogu par cilvēktiesībām, lai stiprinātu iestāžu sistēmu un valsts politiku cilvēktiesību sekmēšanai, tostarp ar daudzpusēju sadarbību;

| d) | mudināt Čīli nodrošināt tiesību aktos paredzēto kārtību un taisnīgu tiesas procesu, kas pilnībā atbilstu starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

d)

mudināt Čīli nodrošināt tiesību aktos paredzēto kārtību un taisnīgu tiesas procesu, kas pilnībā atbilstu starptautiskajiem standartiem;

| e) | censties veicināt ilgtspējīgu sociālekonomisko attīstību, apkarot nabadzību un mazināt nevienlīdzības līmeni, ņemot vērā Čīles apņemšanos sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus, kas paredzēti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam; |
| --- | --- |

e)

censties veicināt ilgtspējīgu sociālekonomisko attīstību, apkarot nabadzību un mazināt nevienlīdzības līmeni, ņemot vērā Čīles apņemšanos sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus, kas paredzēti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam;

| f) | atbalstīt Čīles centienus uzlabot izglītības līmeni un izglītojošās programmas, nodrošinot, ka cilvēkiem ar zemākajiem ienākumiem ir pilnīga piekļuve augstākajai izglītībai; stiprināt saikni starp augstskolām un darba tirgu, mazinot prasmju neatbilstību, un veicināt jauniešu nodarbinātību; |
| --- | --- |

f)

atbalstīt Čīles centienus uzlabot izglītības līmeni un izglītojošās programmas, nodrošinot, ka cilvēkiem ar zemākajiem ienākumiem ir pilnīga piekļuve augstākajai izglītībai; stiprināt saikni starp augstskolām un darba tirgu, mazinot prasmju neatbilstību, un veicināt jauniešu nodarbinātību;

| g) | veicināt sociālo un vides tiesību aizsardzību un nodrošināt efektīvu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvenciju īstenošanu, kā arī piespiedu darba un bērnu darba izskaušanu; |
| --- | --- |

g)

veicināt sociālo un vides tiesību aizsardzību un nodrošināt efektīvu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvenciju īstenošanu, kā arī piespiedu darba un bērnu darba izskaušanu;

Daudzpusīgums un reģionālās un starptautiskās sadarbības veicināšana

| h) | stiprināt dialogu un sadarbību par tādām reģionālām un globālām problēmām kā organizētā noziedzība, narkotiku tirdzniecība, augošā nevienlīdzība, migrācija, terorisms un klimata pārmaiņas, tostarp īstenojot Ilgtspējīgas attīstības programmu laikposmam līdz 2030. gadam; atbalstīt ES un Čīles sadarbību migrācijas pārvaldīšanā un ieviest atpakaļuzņemšanas mehānismus, tostarp attiecībā uz bezvalstniekiem un trešo valstu valstspiederīgajiem; |
| --- | --- |

h)

stiprināt dialogu un sadarbību par tādām reģionālām un globālām problēmām kā organizētā noziedzība, narkotiku tirdzniecība, augošā nevienlīdzība, migrācija, terorisms un klimata pārmaiņas, tostarp īstenojot Ilgtspējīgas attīstības programmu laikposmam līdz 2030. gadam; atbalstīt ES un Čīles sadarbību migrācijas pārvaldīšanā un ieviest atpakaļuzņemšanas mehānismus, tostarp attiecībā uz bezvalstniekiem un trešo valstu valstspiederīgajiem;

| i) | paturēt prātā daudzpusējās programmas svarīgumu un to, ka nevienas daudzpusējas sarunas nedrīkst apdraudēt mērķi panākt progresu visās pusēs; |
| --- | --- |

i)

paturēt prātā daudzpusējās programmas svarīgumu un to, ka nevienas daudzpusējas sarunas nedrīkst apdraudēt mērķi panākt progresu visās pusēs;

| j) | sniegt ieguldījumu daudzpusīguma un starptautiskās sadarbības stiprināšanā, lai sekmētu starptautisko drošību un efektīvi stātos pretī globālajām problēmām; stiprināt sadarbību attiecībā uz starptautiskajās organizācijās un forumos paustajām abu pušu nostājām; |
| --- | --- |

j)

sniegt ieguldījumu daudzpusīguma un starptautiskās sadarbības stiprināšanā, lai sekmētu starptautisko drošību un efektīvi stātos pretī globālajām problēmām; stiprināt sadarbību attiecībā uz starptautiskajās organizācijās un forumos paustajām abu pušu nostājām;

| k) | mudināt Čīli arī turpmāk atbalstīt reģionālās integrācijas un sadarbības mehānismus, jo īpaši Klusā okeāna valstu aliansi, ņemot vērā tās cerīgos sasniegumus, patiesi un aktīvi atbalstot reģiona dalībnieku ekonomisko integrāciju, bet arī UNASUR un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu Kopienu (CELAC); izskatīt iespēju ES iegūt novērotājas statusu Klusā okeāna valstu aliansē; |
| --- | --- |

k)

mudināt Čīli arī turpmāk atbalstīt reģionālās integrācijas un sadarbības mehānismus, jo īpaši Klusā okeāna valstu aliansi, ņemot vērā tās cerīgos sasniegumus, patiesi un aktīvi atbalstot reģiona dalībnieku ekonomisko integrāciju, bet arī UNASUR un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu Kopienu (CELAC); izskatīt iespēju ES iegūt novērotājas statusu Klusā okeāna valstu aliansē;

Politiskais dialogs un sadarbība

| l) | nodrošināt jēgpilnu regulāru dialogu par visiem svarīgiem jautājumiem, izmantojot jau esošo formātu un paplašinot to; mobilizēt pieejamos resursus, izmantojot partnerības instrumentu (PI), lai sasniegtu stratēģiskos mērķus; |
| --- | --- |

l)

nodrošināt jēgpilnu regulāru dialogu par visiem svarīgiem jautājumiem, izmantojot jau esošo formātu un paplašinot to; mobilizēt pieejamos resursus, izmantojot partnerības instrumentu (PI), lai sasniegtu stratēģiskos mērķus;

| m) | nodrošināt ciešu sadarbību drošības un aizsardzības jomā, īpaši saistībā ar konfliktu novēršanu, krīžu pārvaldību, jūras satiksmes drošību, atbruņošanos un ieroču neizplatīšanu; dot iespēju Čīlei plašāk piedalīties ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijās un operācijās; |
| --- | --- |

m)

nodrošināt ciešu sadarbību drošības un aizsardzības jomā, īpaši saistībā ar konfliktu novēršanu, krīžu pārvaldību, jūras satiksmes drošību, atbruņošanos un ieroču neizplatīšanu; dot iespēju Čīlei plašāk piedalīties ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijās un operācijās;

| n) | pastiprināt sadarbību cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību un kibernoziedzību, kā arī radikalizācijas un pārrobežu noziedzības novēršanā, neapdraudot pilsoniskās brīvības un pamattiesības; veikt pasākumus saistībā ar pasaules mēroga cīņu pret terorismu, pastiprinot mehānismus, pasākumus un struktūras globālai un reģionālai sadarbībai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un principiem, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos; |
| --- | --- |

n)

pastiprināt sadarbību cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību un kibernoziedzību, kā arī radikalizācijas un pārrobežu noziedzības novēršanā, neapdraudot pilsoniskās brīvības un pamattiesības; veikt pasākumus saistībā ar pasaules mēroga cīņu pret terorismu, pastiprinot mehānismus, pasākumus un struktūras globālai un reģionālai sadarbībai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un principiem, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos;

| o) | uzlabot sadarbību cīņā pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; iekļaut noteikumus par labu nodokļu pārvaldību un pārredzamības standartiem, kas apstiprina pušu apņemšanos īstenot starptautiskus standartus cīņā pret nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

o)

uzlabot sadarbību cīņā pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; iekļaut noteikumus par labu nodokļu pārvaldību un pārredzamības standartiem, kas apstiprina pušu apņemšanos īstenot starptautiskus standartus cīņā pret nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| p) | paturēt prātā, ka korupcija grauj cilvēktiesības, līdztiesību, sociālo taisnīgumu, tirdzniecību un godīgu konkurenci, līdz ar to kavējot ekonomikas izaugsmi; iekļaut īpašu sadaļu, kurā izklāstīti skaidri un noteikti pienākumi un pasākumi, lai apkarotu korupciju visos tās veidos un īstenotu starptautiskos standartus un daudzpusējās pretkorupcijas konvencijas; |
| --- | --- |

p)

paturēt prātā, ka korupcija grauj cilvēktiesības, līdztiesību, sociālo taisnīgumu, tirdzniecību un godīgu konkurenci, līdz ar to kavējot ekonomikas izaugsmi; iekļaut īpašu sadaļu, kurā izklāstīti skaidri un noteikti pienākumi un pasākumi, lai apkarotu korupciju visos tās veidos un īstenotu starptautiskos standartus un daudzpusējās pretkorupcijas konvencijas;

| q) | sekmēt mobilitāti starp ES un Čīli; stiprināt jauniešu un studentu apmaiņas, stipendiju programmas un apmācību programmas, tostarp ar „ERASMUS+“programmu; turpināt centienus panākt pilnīgu akadēmisko kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu un augstākās izglītības modernizēšanu, pieejamību un internacionalizāciju; |
| --- | --- |

q)

sekmēt mobilitāti starp ES un Čīli; stiprināt jauniešu un studentu apmaiņas, stipendiju programmas un apmācību programmas, tostarp ar „ERASMUS+“programmu; turpināt centienus panākt pilnīgu akadēmisko kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu un augstākās izglītības modernizēšanu, pieejamību un internacionalizāciju;

| r) | sekmēt zinātnes un tehnoloģijas zināšanu nodošanu un stiprināt sadarbību pētniecības un sadarbības jomā, pilnībā izmantojot tādas pašreizējās programmas kā pamatprogramma „Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

r)

sekmēt zinātnes un tehnoloģijas zināšanu nodošanu un stiprināt sadarbību pētniecības un sadarbības jomā, pilnībā izmantojot tādas pašreizējās programmas kā pamatprogramma „Apvārsnis 2020”;

| s) | sekmēt un stiprināt attiecības starptautiskās sadarbības jomā, izmantojot 2015. gadā parakstīto saprašanās memorandu par starptautisko sadarbību; radīt inovatīvus mehānismus, kas paplašina un stiprina trīspusējo un reģionālo sadarbību ar trešām pusēm Latīņamerikā un ārpus tās, izmantojot tādas programmas kā „EUROsociAL+“un „Euroclima+“un sadarbību narkotiku apkarošanas politikas jomā, piemēram,“COPOLAD”; |
| --- | --- |

s)

sekmēt un stiprināt attiecības starptautiskās sadarbības jomā, izmantojot 2015. gadā parakstīto saprašanās memorandu par starptautisko sadarbību; radīt inovatīvus mehānismus, kas paplašina un stiprina trīspusējo un reģionālo sadarbību ar trešām pusēm Latīņamerikā un ārpus tās, izmantojot tādas programmas kā „EUROsociAL+“un „Euroclima+“un sadarbību narkotiku apkarošanas politikas jomā, piemēram,“COPOLAD”;

| t) | izstrādāt metodiku modernizētā nolīguma ietekmes uz vīriešiem un sievietēm atklāšanai un izmantot rezultātus, izstrādājot dzimumu līdzsvara panākšanas politiku; |
| --- | --- |

t)

izstrādāt metodiku modernizētā nolīguma ietekmes uz vīriešiem un sievietēm atklāšanai un izmantot rezultātus, izstrādājot dzimumu līdzsvara panākšanas politiku;

| u) | atkārtoti apstiprināt kopīgo apņemšanos īstenot Parīzes klimata nolīgumu un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un nodrošināt ciešu ES un Čīles sadarbību attiecībā uz vides aizsardzību un cīņu pret klimata pārmaiņām; stiprināt partnerību attiecībā uz tehnisko un politisko sadarbību galvenajās vides aizsardzības jomās, tostarp attiecībā uz starptautiskā transporta radītajām CO2 emisijām, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, kā arī ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; veicināt ciešāku sadarbību aprites ekonomikas jomā, lai uzlabotu resursu izmantošanas efektivitāti, dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, ekoinovācijas un ūdens apsaimniekošanu; palielināt atbalstu projektiem, lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

u)

atkārtoti apstiprināt kopīgo apņemšanos īstenot Parīzes klimata nolīgumu un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un nodrošināt ciešu ES un Čīles sadarbību attiecībā uz vides aizsardzību un cīņu pret klimata pārmaiņām; stiprināt partnerību attiecībā uz tehnisko un politisko sadarbību galvenajās vides aizsardzības jomās, tostarp attiecībā uz starptautiskā transporta radītajām CO2 emisijām, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, kā arī ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; veicināt ciešāku sadarbību aprites ekonomikas jomā, lai uzlabotu resursu izmantošanas efektivitāti, dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, ekoinovācijas un ūdens apsaimniekošanu; palielināt atbalstu projektiem, lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi;

| v) | stiprināt sadarbību pētniecības un izstrādes jomā un attiecībā uz ES programmas “Copernicus”izmantošanu Zemes satelītnovērošanas datu apkopošanai ar vidi saistītiem mērķiem; |
| --- | --- |

v)

stiprināt sadarbību pētniecības un izstrādes jomā un attiecībā uz ES programmas “Copernicus”izmantošanu Zemes satelītnovērošanas datu apkopošanai ar vidi saistītiem mērķiem;

| w) | veicināt sadarbību kultūras jomā, un atbalstīt diasporu gan Čīlē, gan arī ES, lai atbalstītu ārvalstu investīcijas gan ES, gan arī Čīlē; |
| --- | --- |

w)

veicināt sadarbību kultūras jomā, un atbalstīt diasporu gan Čīlē, gan arī ES, lai atbalstītu ārvalstu investīcijas gan ES, gan arī Čīlē;

| x) | atkārtoti apstiprināt, ka ūdens pieejamība ir viena no cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

x)

atkārtoti apstiprināt, ka ūdens pieejamība ir viena no cilvēktiesībām;

Institucionālie noteikumi

| y) | nodrošināt, ka asociācijas nolīguma pamatā ir spēcīga parlamentārā iesaistīšanās, stiprinot pašreizējos noteikumus un sadarbības mehānismus, lai palielinātu ieguldījumu tā īstenošanā, kā arī uzlabotu nolīguma kontroli, īpaši, izmantojot pašreizējo Apvienotās parlamentārās komitejas (APK) parlamentārās sadarbības modeli; nodrošināt iespēju APK pieprasīt atbilstīgu informāciju par asociācijas nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

y)

nodrošināt, ka asociācijas nolīguma pamatā ir spēcīga parlamentārā iesaistīšanās, stiprinot pašreizējos noteikumus un sadarbības mehānismus, lai palielinātu ieguldījumu tā īstenošanā, kā arī uzlabotu nolīguma kontroli, īpaši, izmantojot pašreizējo Apvienotās parlamentārās komitejas (APK) parlamentārās sadarbības modeli; nodrošināt iespēju APK pieprasīt atbilstīgu informāciju par asociācijas nolīguma īstenošanu;

| z) | nodrošināt pienācīgu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos gan asociācijas nolīguma apspriešanas, gan arī īstenošanas posmā, tostarp, bet ne tikai saistībā ar apvienoto konsultatīvo komiteju; uzsvērt, ka ir jāizveido institucionalizēts mehānisms, lai sekmētu politisko dialogu, kurā iesaistītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas abos reģionos; |
| --- | --- |

z)

nodrošināt pienācīgu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos gan asociācijas nolīguma apspriešanas, gan arī īstenošanas posmā, tostarp, bet ne tikai saistībā ar apvienoto konsultatīvo komiteju; uzsvērt, ka ir jāizveido institucionalizēts mehānisms, lai sekmētu politisko dialogu, kurā iesaistītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas abos reģionos;

| aa) | nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu visos sarunu posmos saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu; tāpat nodrošināt Parlamentam katras sarunu kārtas sarunu tekstus un protokolus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē 2018. gada 22. janvāra Padomes lēmumu publicēt Komisijai un AP/PV 2017. gada novembrī piešķirtās sarunu pilnvaras; |
| --- | --- |

aa)

nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu visos sarunu posmos saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu; tāpat nodrošināt Parlamentam katras sarunu kārtas sarunu tekstus un protokolus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē 2018. gada 22. janvāra Padomes lēmumu publicēt Komisijai un AP/PV 2017. gada novembrī piešķirtās sarunu pilnvaras;

| ab) | uzskatīt neseno sarunu norāžu publikāciju par nozīmīgu precedentu un apņemties turpmāk publicēt visu starptautisko nolīgumu sarunu norādes; |
| --- | --- |

ab)

uzskatīt neseno sarunu norāžu publikāciju par nozīmīgu precedentu un apņemties turpmāk publicēt visu starptautisko nolīgumu sarunu norādes;

| ac) | paātrināt sarunas par asociācijas nolīgumu, lai Parlaments varētu to ratificēt līdz pašreizējā Eiropas likumdevēja pilnvaru beigām; |
| --- | --- |

ac)

paātrināt sarunas par asociācijas nolīgumu, lai Parlaments varētu to ratificēt līdz pašreizējā Eiropas likumdevēja pilnvaru beigām;

| ad) | visos līmeņos nodrošināt atbilstību ilggadējai praksei provizoriski nepiemērot jauno nolīgumu, kamēr Parlaments nav devis savu piekrišanu; |
| --- | --- |

ad)

visos līmeņos nodrošināt atbilstību ilggadējai praksei provizoriski nepiemērot jauno nolīgumu, kamēr Parlaments nav devis savu piekrišanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Čīles Republikas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0354.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0345.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/126 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/126

---

P8_TA(2018)0244

Tīrvērtes pienākums, pārskatu iesniegšanas prasības un risku mazināšanas paņēmieni attiecībā uz ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem un darījumu reģistri ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, pārskatu iesniegšanas prasībām, risku mazināšanas paņēmieniem attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis neviens centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrēšanu un uzraudzību un darījumureģistru pienākumiem (COM(2017)0208 – C8-0147/2017 – 2017/0090(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 28/16)

Grozījums Nr. 1

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0181/2018).

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌.

---

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI,

ar ko Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz tīrvērtes pienākumu, tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu, pārskatu iesniegšanas prasībām, risku mazināšanas paņēmieniem attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti nav veicis neviens centrālais darījumu partneris, darījumu reģistru reģistrēšanu un uzraudzību un darījumu reģistru pienākumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (4)
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēta 2012. gada 27. jūlijā un stājās spēkā 2012. gada 16. augustā. Tajā ietvertās prasības, proti, standartizētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu centralizēta tīrvērte; drošības rezerves izveides prasības; prasības par darbības riska mazināšanu attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērte netiek veikta centralizēti; pārskatu sniegšanas pienākums attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem; centrālajiem darījumu partneriem (CDP) un darījumu reģistriem (DR) piemērojamās prasības, veicina sistēmiskā riska mazināšanu, palielinot ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību un mazinot darījumu partneru kredītrisku un darbības risku, kas saistīts ar ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (4)
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēta 2012. gada 27. jūlijā un stājās spēkā 2012. gada 16. augustā. Tajā ietvertās prasības, proti, standartizētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu centralizēta tīrvērte; drošības rezerves izveides prasības; prasības par darbības riska mazināšanu attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērte netiek veikta centralizēti; pārskatu sniegšanas pienākums attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem; centrālajiem darījumu partneriem (CDP) un darījumu reģistriem (DR) piemērojamās prasības, veicina sistēmiskā riska mazināšanu, palielinot ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgus pārredzamību un mazinot darījumu partneru kredītrisku un darbības risku, kas saistīts ar ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem.

| (2) | Vienkāršošana dažās jomās, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 648/2012, un samērīgāka pieeja šīm jomām atbilst Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmai (REFIT), kurā uzsvērta nepieciešamība mazināt izmaksas un veikt vienkāršošanu tā, lai Savienības politikas mērķi tiktu sasniegti visefektīvākajā veidā, un, kuras mērķis ir jo īpaši mazināt regulatīvo un administratīvo slogu,
  neskarot vispārējo mērķi, proti, saglabāt finanšu stabilitāti un mazināt sistēmiskos riskus
  . |
| --- | --- |

(2)

Vienkāršošana dažās jomās, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 648/2012, un samērīgāka pieeja šīm jomām atbilst Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmai (REFIT), kurā uzsvērta nepieciešamība mazināt izmaksas un veikt vienkāršošanu tā, lai Savienības politikas mērķi tiktu sasniegti visefektīvākajā veidā, un, kuras mērķis ir jo īpaši mazināt regulatīvo un administratīvo slogu,
  neskarot vispārējo mērķi, proti, saglabāt finanšu stabilitāti un mazināt sistēmiskos riskus
  .

| (3) | Efektīvas un noturīgas pēctirdzniecības sistēmas un nodrošinājuma tirgi ir labi funkcionējošas kapitāla tirgu savienības būtiskas sastāvdaļas, un tie padziļina centienus atbalstīt ieguldījumus, izaugsmi un darbvietu radīšanu atbilstīgi Komisijas politiskajām prioritātēm. |
| --- | --- |

(3)

Efektīvas un noturīgas pēctirdzniecības sistēmas un nodrošinājuma tirgi ir labi funkcionējošas kapitāla tirgu savienības būtiskas sastāvdaļas, un tie padziļina centienus atbalstīt ieguldījumus, izaugsmi un darbvietu radīšanu atbilstīgi Komisijas politiskajām prioritātēm.

| (4) | Komisija 2015. un 2016. gadā rīkoja divas sabiedriskās apspriešanās par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 piemērošanu. Komisija saņēma arī Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI), Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) un Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) ieguldījumu attiecībā uz minētās regulas piemērošanu. Minētās sabiedriskās apspriešanās parādīja, ka ieinteresētās personas atbalsta Regulas (ES) Nr. 648/2012 mērķus un ka regulas pamatīga pārskatīšana un pārstrādāšana nav nepieciešama. Komisija 2016. gada 23. novembrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 85. panta 1. punktu pieņēma pārskatīšanas ziņojumu. Lai gan ne visas Regulas (ES) Nr. 648/2012 normas jau ir piemērojamas pilnā apmērā un līdz ar to minētās regulas vispusīga izvērtēšana vēl nav iespējama, ziņojumā ir apzinātas jomas, kurās ir nepieciešami uz konkrētu mērķu sasniegšanu orientēti pasākumi, lai nodrošinātu, ka Regulas (ES) Nr. 648/2012 mērķi tiek sasniegti samērīgākā, efektīvākā un iedarbīgākā veidā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2015. un 2016. gadā rīkoja divas sabiedriskās apspriešanās par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 piemērošanu. Komisija saņēma arī Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI), Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) un Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) ieguldījumu attiecībā uz minētās regulas piemērošanu. Minētās sabiedriskās apspriešanās parādīja, ka ieinteresētās personas atbalsta Regulas (ES) Nr. 648/2012 mērķus un ka regulas pamatīga pārskatīšana un pārstrādāšana nav nepieciešama. Komisija 2016. gada 23. novembrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 85. panta 1. punktu pieņēma pārskatīšanas ziņojumu. Lai gan ne visas Regulas (ES) Nr. 648/2012 normas jau ir piemērojamas pilnā apmērā un līdz ar to minētās regulas vispusīga izvērtēšana vēl nav iespējama, ziņojumā ir apzinātas jomas, kurās ir nepieciešami uz konkrētu mērķu sasniegšanu orientēti pasākumi, lai nodrošinātu, ka Regulas (ES) Nr. 648/2012 mērķi tiek sasniegti samērīgākā, efektīvākā un iedarbīgākā veidā.

| (5) | Regulai (ES) Nr. 648/2012 būtu jāaptver visi finanšu darījumu partneri, kuri var radīt svarīgu sistēmisku risku finanšu sistēmai. Tādēļ būtu jāgroza finanšu darījumu partnera definīcija. |
| --- | --- |

(5)

Regulai (ES) Nr. 648/2012 būtu jāaptver visi finanšu darījumu partneri, kuri var radīt svarīgu sistēmisku risku finanšu sistēmai. Tādēļ būtu jāgroza finanšu darījumu partnera definīcija.

| (6) | Atsevišķu
  finanšu darījumu
  partneru
  darbības apjoms ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgos ir pārāk mazs, lai tas radītu svarīgu sistēmisku risku finanšu sistēmai, un ▌ pārāk mazs, lai centralizēta tīrvērte būtu ekonomiski īstenojama.
  Šādi darījumu partneri, ko vispārīgi sauc par maziem finanšu darījumu partneriem (MFDP)
  , būtu jāatbrīvo no tīrvērtes pienākuma, vienlaikus saglabājot tiem piemērojamo prasību apmainīties ar nodrošinājumu, lai mazinātu jebkādu sistēmisku risku. Tomēr, ja
  MFDP
  tīrvērtes robežvērtība tiek pārsniegta vismaz attiecībā uz vienu ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategoriju, būtu jāpiemēro pienākums veikt tīrvērti attiecībā uz visām ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorijām, ņemot vērā finanšu darījumu partneru savstarpējo saistību un iespējamo sistēmisku risku finanšu sistēmai, kurš var rasties tad, ja minētajiem atvasināto instrumentu līgumiem netiek veikta centralizēta tīrvērte. |
| --- | --- |

(6)

Atsevišķu
  finanšu darījumu
  partneru
  darbības apjoms ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgos ir pārāk mazs, lai tas radītu svarīgu sistēmisku risku finanšu sistēmai, un ▌ pārāk mazs, lai centralizēta tīrvērte būtu ekonomiski īstenojama.
  Šādi darījumu partneri, ko vispārīgi sauc par maziem finanšu darījumu partneriem (MFDP)
  , būtu jāatbrīvo no tīrvērtes pienākuma, vienlaikus saglabājot tiem piemērojamo prasību apmainīties ar nodrošinājumu, lai mazinātu jebkādu sistēmisku risku. Tomēr, ja
  MFDP
  tīrvērtes robežvērtība tiek pārsniegta vismaz attiecībā uz vienu ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategoriju, būtu jāpiemēro pienākums veikt tīrvērti attiecībā uz visām ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorijām, ņemot vērā finanšu darījumu partneru savstarpējo saistību un iespējamo sistēmisku risku finanšu sistēmai, kurš var rasties tad, ja minētajiem atvasināto instrumentu līgumiem netiek veikta centralizēta tīrvērte.

| (7) | Nefinanšu darījumu partneri ir mazākā mērā savstarpēji saistīti nekā finanšu darījumu partneri. Tie arī bieži vien aktīvi darbojas tikai ar vienas kategorijas ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem. Tādēļ to darbība finanšu sistēmai rada mazāku sistēmisko risku nekā finanšu darījumu partneru darbība. Tādēļ būtu jāsašaurina nefinanšu darījumu partneriem paredzētā tīrvērtes pienākuma piemērošanas joma tā, lai šiem nefinanšu darījumu partneriem tīrvērtes pienākums tiktu piemērots tikai attiecībā uz to aktīvu kategoriju vai aktīvu kategorijām, attiecībā uz kuru(-ām) ir pārsniegta tīrvērtes robežvērtība ▌. |
| --- | --- |

(7)

Nefinanšu darījumu partneri ir mazākā mērā savstarpēji saistīti nekā finanšu darījumu partneri. Tie arī bieži vien aktīvi darbojas tikai ar vienas kategorijas ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem. Tādēļ to darbība finanšu sistēmai rada mazāku sistēmisko risku nekā finanšu darījumu partneru darbība. Tādēļ būtu jāsašaurina nefinanšu darījumu partneriem paredzētā tīrvērtes pienākuma piemērošanas joma tā, lai šiem nefinanšu darījumu partneriem tīrvērtes pienākums tiktu piemērots tikai attiecībā uz to aktīvu kategoriju vai aktīvu kategorijām, attiecībā uz kuru(-ām) ir pārsniegta tīrvērtes robežvērtība ▌.

| (7a) | Tā kā finanšu darījumu partneri un nefinanšu darījumu partneri rada atšķirīgu risku, būtu jānosaka divas dažādas tīrvērtes robežvērtības. Lai ņemtu vērā jebkādas norises finanšu tirgos, šīs robežvērtības regulāri būtu jāatjaunina. |
| --- | --- |

(7a)

Tā kā finanšu darījumu partneri un nefinanšu darījumu partneri rada atšķirīgu risku, būtu jānosaka divas dažādas tīrvērtes robežvērtības. Lai ņemtu vērā jebkādas norises finanšu tirgos, šīs robežvērtības regulāri būtu jāatjaunina.

| (8) | Prasība veikt tīrvērti attiecībā uz atsevišķiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti pirms tīrvērtes pienākuma stāšanās spēkā, rada juridisko nenoteiktību un operacionālus sarežģījumus, savukārt ieguvums no tās ir ierobežots. Šī prasība jo īpaši rada papildu izmaksas un piepūli šādus līgumus noslēgušajiem darījumu partneriem, un tā arī var negatīvi ietekmēt vienmērīgu tirgus darbību, vienlaikus nesniedzot ievērojamus uzlabojumus Regulas (ES) Nr. 648/2012 vienveidīgas un saskanīgas piemērošanas ziņā vai vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanā tirgus dalībniekiem. Tādēļ šī prasība būtu jāizņem. |
| --- | --- |

(8)

Prasība veikt tīrvērti attiecībā uz atsevišķiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti pirms tīrvērtes pienākuma stāšanās spēkā, rada juridisko nenoteiktību un operacionālus sarežģījumus, savukārt ieguvums no tās ir ierobežots. Šī prasība jo īpaši rada papildu izmaksas un piepūli šādus līgumus noslēgušajiem darījumu partneriem, un tā arī var negatīvi ietekmēt vienmērīgu tirgus darbību, vienlaikus nesniedzot ievērojamus uzlabojumus Regulas (ES) Nr. 648/2012 vienveidīgas un saskanīgas piemērošanas ziņā vai vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanā tirgus dalībniekiem. Tādēļ šī prasība būtu jāizņem.

| (9) | Darījumu partneri, kuri tikai ierobežotā apmērā darbojas ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgos, saskaras ar grūtībām centralizētas tīrvērtes pieejamības ziņā — gan kā tīrvērtes dalībnieka klienti, gan izmantojot netiešas tīrvērtes mehānismus. Tādēļ tīrvērtes dalībniekiem noteiktā prasība atvieglot netiešas tīrvērtes pakalpojumus ar saprātīgiem komerciāliem noteikumiem nav lietderīga. Tādēļ būtu jāparedz skaidra prasība, ka tīrvērtes dalībnieki un to tīrvērtes dalībnieku klienti, kuri tīrvērtes pakalpojumus sniedz tiešā veidā citiem darījumu partneriem vai to dara netieši, dodot saviem klientiem iespēju sniegt šos pakalpojumus citiem darījumu partneriem, to dara ar taisnīgiem, saprātīgiem, nediskriminējošiem
  un pārredzamiem
  komerciāliem noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Darījumu partneri, kuri tikai ierobežotā apmērā darbojas ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgos, saskaras ar grūtībām centralizētas tīrvērtes pieejamības ziņā — gan kā tīrvērtes dalībnieka klienti, gan izmantojot netiešas tīrvērtes mehānismus. Tādēļ tīrvērtes dalībniekiem noteiktā prasība atvieglot netiešas tīrvērtes pakalpojumus ar saprātīgiem komerciāliem noteikumiem nav lietderīga. Tādēļ būtu jāparedz skaidra prasība, ka tīrvērtes dalībnieki un to tīrvērtes dalībnieku klienti, kuri tīrvērtes pakalpojumus sniedz tiešā veidā citiem darījumu partneriem vai to dara netieši, dodot saviem klientiem iespēju sniegt šos pakalpojumus citiem darījumu partneriem, to dara ar taisnīgiem, saprātīgiem, nediskriminējošiem
  un pārredzamiem
  komerciāliem noteikumiem.

| (10) | Būtu jāparedz iespēja atsevišķos gadījumos apturēt tīrvērtes pienākuma piemērošanu. Pirmkārt, šādai apturēšanai vajadzētu būt iespējamai gadījumos, kad vairs netiek nodrošināta atbilstība kritērijiem, balstoties uz kuriem tīrvērtes pienākums tika attiecināts uz konkrētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategoriju. Tas varētu būt gadījums, kad kāda ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorija kļūst nepiemērota obligātai centralizētai tīrvērtei vai kad kāds no šiem kritērijiem ir būtiski mainīts attiecībā uz konkrētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategoriju. Tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanai vajadzētu būt iespējamai arī gadījumos, kad CDP pārtrauc piedāvāt tīrvērtes pakalpojumu attiecībā uz konkrētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategoriju vai konkrētu darījumu partneru veidu un kad neviens cits CDP nevar pietiekami ātri iesaistīties un pārņemt šos tīrvērtes pakalpojumus. Visbeidzot, tīrvērtes pienākuma apturēšanai vajadzētu būt iespējamai arī gadījumos, kad tas tiek uzskatīts par nepieciešamu, lai nepieļautu nopietnu apdraudējumu Savienības finanšu stabilitātei. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jāparedz iespēja atsevišķos gadījumos apturēt tīrvērtes pienākuma piemērošanu. Pirmkārt, šādai apturēšanai vajadzētu būt iespējamai gadījumos, kad vairs netiek nodrošināta atbilstība kritērijiem, balstoties uz kuriem tīrvērtes pienākums tika attiecināts uz konkrētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategoriju. Tas varētu būt gadījums, kad kāda ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorija kļūst nepiemērota obligātai centralizētai tīrvērtei vai kad kāds no šiem kritērijiem ir būtiski mainīts attiecībā uz konkrētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategoriju. Tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanai vajadzētu būt iespējamai arī gadījumos, kad CDP pārtrauc piedāvāt tīrvērtes pakalpojumu attiecībā uz konkrētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategoriju vai konkrētu darījumu partneru veidu un kad neviens cits CDP nevar pietiekami ātri iesaistīties un pārņemt šos tīrvērtes pakalpojumus. Visbeidzot, tīrvērtes pienākuma apturēšanai vajadzētu būt iespējamai arī gadījumos, kad tas tiek uzskatīts par nepieciešamu, lai nepieļautu nopietnu apdraudējumu Savienības finanšu stabilitātei.

| (11) | Pārskatu sniegšana par pagātnē veiktiem darījumiem ir izrādījusies sarežģīta tāpēc, ka trūkst atsevišķas šai procedūrai nepieciešamās detalizētās informācijas, kuras sniegšana pirms Regulas (ES) Nr. 648/2012 stāšanās spēkā netika prasīta, bet kura tagad tiek prasīta. Tas ir izraisījis augstu pārskatu nesniegšanas līmeni un zemu iesniegto datu kvalitāti, savukārt slogs, kas saistīts ar pārskatu sniegšanu par šiem darījumiem, ir ievērojams. Tādēļ pastāv liela iespēja, ka šie agrāk iesniegtie dati paliks neizmantoti. Turklāt līdz brīdim, kad stāsies spēkā termiņš pārskatu sniegšanai par pagātnē veiktiem darījumiem, daudzi šādi darījumi un līdz ar tiem arī atbilstošā pakļautība riskam un riski vairs nebūs aktuāli. Lai to novērstu, prasība sniegt pārskatus par pagātnē veiktiem darījumiem būtu jāizņem. |
| --- | --- |

(11)

Pārskatu sniegšana par pagātnē veiktiem darījumiem ir izrādījusies sarežģīta tāpēc, ka trūkst atsevišķas šai procedūrai nepieciešamās detalizētās informācijas, kuras sniegšana pirms Regulas (ES) Nr. 648/2012 stāšanās spēkā netika prasīta, bet kura tagad tiek prasīta. Tas ir izraisījis augstu pārskatu nesniegšanas līmeni un zemu iesniegto datu kvalitāti, savukārt slogs, kas saistīts ar pārskatu sniegšanu par šiem darījumiem, ir ievērojams. Tādēļ pastāv liela iespēja, ka šie agrāk iesniegtie dati paliks neizmantoti. Turklāt līdz brīdim, kad stāsies spēkā termiņš pārskatu sniegšanai par pagātnē veiktiem darījumiem, daudzi šādi darījumi un līdz ar tiem arī atbilstošā pakļautība riskam un riski vairs nebūs aktuāli. Lai to novērstu, prasība sniegt pārskatus par pagātnē veiktiem darījumiem būtu jāizņem.

| (12) | Grupas iekšējie darījumi, kuros iesaistīti nefinanšu darījumu partneri, veido salīdzinoši nelielu daļu no visiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, un tie galvenokārt tiek izmantoti iekšējai riska ierobežošanai grupā. Līdz ar to šie darījumi būtiski neveicina sistēmisku risku un savstarpējo saistību; tajā pašā laikā pienākums sniegt pārskatus par šiem darījumiem rada ievērojamas izmaksas un slogu nefinanšu darījumu partneriem. Tādēļ
  visi tie
  darījumi
  starp vienas grupas locekļiem
  , kuros vismaz viens no darījumu partneriem ir nefinanšu darījumu partneris, būtu jāatbrīvo no pārskatu sniegšanas pienākuma
  neatkarīgi no vietas, kur attiecīgais nefinanšu darījumu partneris veic uzņēmējdarbību
  . |
| --- | --- |

(12)

Grupas iekšējie darījumi, kuros iesaistīti nefinanšu darījumu partneri, veido salīdzinoši nelielu daļu no visiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, un tie galvenokārt tiek izmantoti iekšējai riska ierobežošanai grupā. Līdz ar to šie darījumi būtiski neveicina sistēmisku risku un savstarpējo saistību; tajā pašā laikā pienākums sniegt pārskatus par šiem darījumiem rada ievērojamas izmaksas un slogu nefinanšu darījumu partneriem. Tādēļ
  visi tie
  darījumi
  starp vienas grupas locekļiem
  , kuros vismaz viens no darījumu partneriem ir nefinanšu darījumu partneris, būtu jāatbrīvo no pārskatu sniegšanas pienākuma
  neatkarīgi no vietas, kur attiecīgais nefinanšu darījumu partneris veic uzņēmējdarbību
  .

| (13) | Prasība sniegt pārskatus par biržā tirgotu atvasināto instrumentu līgumiem (BTAI) rada ievērojamu slogu darījumu partneriem, jo ik dienas noslēgto BTAI apjoms ir liels.
  2017. gada 1. decembrī publicētās Komisijas sabiedriskās apspriešanās par uzraudzības pārskatu sniegšanas atbilstības pārbaudi mērķis ir savākt pierādījumus par izmaksām, ko rada atbilstības nodrošināšana pašreizējām uzraudzības pārskatu sniegšanas prasībām Savienības līmenī, kā arī par šo prasību konsekvenci, saskaņotību, efektivitāti, lietderību un Savienības līmeņa pievienoto vērtību. Šī apspriešanās iestādēm sniedz iespēju vispusīgi izvērtēt pārskatu par BTAI sniegšanu līdz ar visiem pašreizējiem un turpmākiem regulatīvajiem pārskatu sniegšanas režīmiem, ļauj iestādēm ņemt vērā jauno pārskatu sniegšanas vidi pēc Regulas
  (ES) Nr. 600/2014 (5)

  īstenošanas un nodrošina iespēju iesniegt priekšlikumus, lai efektīvi
  mazinātu slogu
  tiem tirgus dalībniekiem, kuriem tiek prasīts sniegt pārskatus par
  BTAI
  darījumiem
  .
  Komisijai būtu jāņem vērā attiecīgie secinājumi, lai ierosinātu turpmākas izmaiņas 9. panta 1. punktā noteiktajās
  pārskatu
  sniegšanas prasībās attiecībā uz
  pārskatu par BTAI sniegšanu ▌. |
| --- | --- |

(13)

Prasība sniegt pārskatus par biržā tirgotu atvasināto instrumentu līgumiem (BTAI) rada ievērojamu slogu darījumu partneriem, jo ik dienas noslēgto BTAI apjoms ir liels.
  2017. gada 1. decembrī publicētās Komisijas sabiedriskās apspriešanās par uzraudzības pārskatu sniegšanas atbilstības pārbaudi mērķis ir savākt pierādījumus par izmaksām, ko rada atbilstības nodrošināšana pašreizējām uzraudzības pārskatu sniegšanas prasībām Savienības līmenī, kā arī par šo prasību konsekvenci, saskaņotību, efektivitāti, lietderību un Savienības līmeņa pievienoto vērtību. Šī apspriešanās iestādēm sniedz iespēju vispusīgi izvērtēt pārskatu par BTAI sniegšanu līdz ar visiem pašreizējiem un turpmākiem regulatīvajiem pārskatu sniegšanas režīmiem, ļauj iestādēm ņemt vērā jauno pārskatu sniegšanas vidi pēc Regulas
  (ES) Nr. 600/2014 (5)

  īstenošanas un nodrošina iespēju iesniegt priekšlikumus, lai efektīvi
  mazinātu slogu
  tiem tirgus dalībniekiem, kuriem tiek prasīts sniegt pārskatus par
  BTAI
  darījumiem
  .
  Komisijai būtu jāņem vērā attiecīgie secinājumi, lai ierosinātu turpmākas izmaiņas 9. panta 1. punktā noteiktajās
  pārskatu
  sniegšanas prasībās attiecībā uz
  pārskatu par BTAI sniegšanu ▌.

| (14) | Lai mazinātu slogu, ko pārskatu sniegšana rada maziem nefinanšu darījumu partneriem,
  kuriem nepiemēro tīrvērtes pienākumu
  , attiecīgajam finanšu darījumu partnerim vajadzētu būt atbildīgam (arī juridiski)
  tikai
  par
  viena kopīga datu kopuma iesniegšanu par ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumu līgumiem, kas noslēgti ar
  nefinanšu darījumu
  partneri
  , kuram nepiemēro tīrvērtes pienākumu ▌, kā arī par sniegtās detalizētās informācijas precizitātes nodrošināšanu.
  Lai nodrošinātu, ka finanšu darījumu partnera rīcībā ir dati, kas nepieciešami tā pārskatu sniegšanas pienākuma izpildei, nefinanšu darījumu partnerim būtu jāiesniedz tāda detalizēta informācija par ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, attiecībā uz kuru nav iespējams pamatoti sagaidīt, ka tā ir finanšu darījumu partnera rīcībā. Tomēr būtu jāparedz iespēja, ka nefinanšu darījumu partneris var izvēlēties pats sniegt pārskatus par saviem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem. Šādā gadījumā nefinanšu darījumu partnerim atbilstoši būtu jāinformē finanšu darījumu partneris un jābūt atbildīgam (arī juridiski) par minēto datu iesniegšanu un to precizitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(14)

Lai mazinātu slogu, ko pārskatu sniegšana rada maziem nefinanšu darījumu partneriem,
  kuriem nepiemēro tīrvērtes pienākumu
  , attiecīgajam finanšu darījumu partnerim vajadzētu būt atbildīgam (arī juridiski)
  tikai
  par
  viena kopīga datu kopuma iesniegšanu par ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumu līgumiem, kas noslēgti ar
  nefinanšu darījumu
  partneri
  , kuram nepiemēro tīrvērtes pienākumu ▌, kā arī par sniegtās detalizētās informācijas precizitātes nodrošināšanu.
  Lai nodrošinātu, ka finanšu darījumu partnera rīcībā ir dati, kas nepieciešami tā pārskatu sniegšanas pienākuma izpildei, nefinanšu darījumu partnerim būtu jāiesniedz tāda detalizēta informācija par ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, attiecībā uz kuru nav iespējams pamatoti sagaidīt, ka tā ir finanšu darījumu partnera rīcībā. Tomēr būtu jāparedz iespēja, ka nefinanšu darījumu partneris var izvēlēties pats sniegt pārskatus par saviem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem. Šādā gadījumā nefinanšu darījumu partnerim atbilstoši būtu jāinformē finanšu darījumu partneris un jābūt atbildīgam (arī juridiski) par minēto datu iesniegšanu un to precizitātes nodrošināšanu.

| (15) | Būtu jāparedz arī atbildība par pārskatu sniegšanu par citiem atvasināto instrumentu līgumiem. Tādēļ būtu jāprecizē, ka pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma (PVKIU) pārvaldības sabiedrība ir atbildīga (arī juridiski) par pārskatu sniegšanu šā PVKIU vārdā par šā PVKIU noslēgtajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kā arī par sniegtās detalizētās informācijas precizitātes nodrošināšanu. Līdzīgi alternatīvo ieguldījumu fonda (AIF) pārvaldītājam vajadzētu būt atbildīgam (arī juridiski) par pārskatu sniegšanu šā AIF vārdā par šā AIF noslēgtajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kā arī par sniegtās detalizētās informācijas precizitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(15)

Būtu jāparedz arī atbildība par pārskatu sniegšanu par citiem atvasināto instrumentu līgumiem. Tādēļ būtu jāprecizē, ka pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma (PVKIU) pārvaldības sabiedrība ir atbildīga (arī juridiski) par pārskatu sniegšanu šā PVKIU vārdā par šā PVKIU noslēgtajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kā arī par sniegtās detalizētās informācijas precizitātes nodrošināšanu. Līdzīgi alternatīvo ieguldījumu fonda (AIF) pārvaldītājam vajadzētu būt atbildīgam (arī juridiski) par pārskatu sniegšanu šā AIF vārdā par šā AIF noslēgtajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kā arī par sniegtās detalizētās informācijas precizitātes nodrošināšanu.

| (16) | Lai izvairītos no nekonsekvences riska mazināšanas paņēmienu piemērošanā Savienībā, uzraudzības iestādēm būtu jāapstiprina riska pārvaldības procedūras, kuru īstenošanai nepieciešama savlaicīga, precīza un atbilstoši nošķirta nodrošinājuma apmaiņa, ko veic darījumu partneri, vai jebkādas būtiskas izmaiņas šajās procedūrās, pirms tās tiek piemērotas. |
| --- | --- |

(16)

Lai izvairītos no nekonsekvences riska mazināšanas paņēmienu piemērošanā Savienībā, uzraudzības iestādēm būtu jāapstiprina riska pārvaldības procedūras, kuru īstenošanai nepieciešama savlaicīga, precīza un atbilstoši nošķirta nodrošinājuma apmaiņa, ko veic darījumu partneri, vai jebkādas būtiskas izmaiņas šajās procedūrās, pirms tās tiek piemērotas.

| (16a) | Lai nepieļautu starptautisku regulatīvo diverģenci un paturot prātā šādu atvasināto instrumentu tirdzniecības īpašo raksturu, obligātā mainīgās drošības rezerves apmaiņa attiecībā uz regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes darījumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumu atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, būtu jāpiemēro tikai darījumiem starp sistēmiski nozīmīgākajiem darījumu partneriem, proti, kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām. |
| --- | --- |

(16a)

Lai nepieļautu starptautisku regulatīvo diverģenci un paturot prātā šādu atvasināto instrumentu tirdzniecības īpašo raksturu, obligātā mainīgās drošības rezerves apmaiņa attiecībā uz regulētā tirgū netirgotiem ārvalstu valūtas nākotnes darījumiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, un ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumu atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem norēķinās ar fizisku piegādi, būtu jāpiemēro tikai darījumiem starp sistēmiski nozīmīgākajiem darījumu partneriem, proti, kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām.

| (16b) | Pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumi, tādi kā portfeļa sablīvēšana, var mazināt sistēmisko risku. Mazinot risku pastāvošajos atvasināto instrumentu portfeļos un vienlaikus nemainot attiecīgā portfeļa vispārējo tirgus pozīciju, minētie pakalpojumi var mazināt darījumu partnera pakļautību riskam un darījuma partnera risku, kas saistīts ar bruto atklāto pozīciju uzkrāšanos. Portfeļa sablīvēšana ir definēta Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punktā, un tā neietilpst Regulas (ES) Nr. 600/2014 28. pantā noteiktā pienākuma veikt tirdzniecību piemērošanas jomā. Lai šo regulu nepieciešamības gadījumā saskaņotu ar Regulu (ES) Nr. 600/2014, ņemot vērā abu regulu atšķirības un tīrvērtes pienākuma apiešanas iespējas, Komisijai sadarbībā ar EVTI un ESRK būtu jāizvērtē, kuriem pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumiem varētu piemērot atbrīvojumu no tīrvērtes pienākuma. |
| --- | --- |

(16b)

Pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumi, tādi kā portfeļa sablīvēšana, var mazināt sistēmisko risku. Mazinot risku pastāvošajos atvasināto instrumentu portfeļos un vienlaikus nemainot attiecīgā portfeļa vispārējo tirgus pozīciju, minētie pakalpojumi var mazināt darījumu partnera pakļautību riskam un darījuma partnera risku, kas saistīts ar bruto atklāto pozīciju uzkrāšanos. Portfeļa sablīvēšana ir definēta Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punktā, un tā neietilpst Regulas (ES) Nr. 600/2014 28. pantā noteiktā pienākuma veikt tirdzniecību piemērošanas jomā. Lai šo regulu nepieciešamības gadījumā saskaņotu ar Regulu (ES) Nr. 600/2014, ņemot vērā abu regulu atšķirības un tīrvērtes pienākuma apiešanas iespējas, Komisijai sadarbībā ar EVTI un ESRK būtu jāizvērtē, kuriem pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumiem varētu piemērot atbrīvojumu no tīrvērtes pienākuma.

| (17) | Lai palielinātu sākotnējo drošības rezervju pārredzamību un paredzamību un atturētu CDP no savu sākotnējo drošības rezervju modeļu pārveidošanas veidos, kas varētu šķist procikliski, CDP būtu jānodrošina savi tīrvērtes dalībnieki ar instrumentiem to sākotnējo drošības rezervju prasību simulēšanai un ar detalizētu pārskatu par to izmantotajiem sākotnējo drošības rezervju modeļiem. Tas atbilst Maksājumu un tirgus infrastruktūru komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas padomes publicētajiem starptautiskajiem standartiem un jo īpaši 2012. gada decembrī publicētajam informācijas atklāšanas satvaram (6) un 2015. gadā publicētajiem centrālajiem darījumu partneriem paredzētajiem publiskajiem kvantitatīvajiem informācijas atklāšanas standartiem (7), kas ir svarīgi, lai veicinātu precīzu izpratni par riskiem un izmaksām, kuri saistīti ar tīrvērtes dalībnieku jebkādu dalību CDP un lai tirgus dalībniekiem uzlabotu CDP pārredzamību. |
| --- | --- |

(17)

Lai palielinātu sākotnējo drošības rezervju pārredzamību un paredzamību un atturētu CDP no savu sākotnējo drošības rezervju modeļu pārveidošanas veidos, kas varētu šķist procikliski, CDP būtu jānodrošina savi tīrvērtes dalībnieki ar instrumentiem to sākotnējo drošības rezervju prasību simulēšanai un ar detalizētu pārskatu par to izmantotajiem sākotnējo drošības rezervju modeļiem. Tas atbilst Maksājumu un tirgus infrastruktūru komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas padomes publicētajiem starptautiskajiem standartiem un jo īpaši 2012. gada decembrī publicētajam informācijas atklāšanas satvaram (6) un 2015. gadā publicētajiem centrālajiem darījumu partneriem paredzētajiem publiskajiem kvantitatīvajiem informācijas atklāšanas standartiem (7), kas ir svarīgi, lai veicinātu precīzu izpratni par riskiem un izmaksām, kuri saistīti ar tīrvērtes dalībnieku jebkādu dalību CDP un lai tirgus dalībniekiem uzlabotu CDP pārredzamību.

| (18) | Joprojām pastāv nenoteiktība par to, cik lielā mērā omnibus kontos vai atsevišķos nošķirtos kontos turēti aktīvi ir pasargāti no maksātnespējas. Līdz ar to nav skaidrs, kādos gadījumos CDP var ar pietiekamu juridisko noteiktību nodot klientu pozīcijas, kad tīrvērtes dalībniekam iestājusies saistību neizpilde, un kādos gadījumos CDP ar pietiekamu juridisko noteiktību var izmaksāt likvidācijas rezultātā iegūtos līdzekļus tieši klientiem. Lai stimulētu tīrvērtes veikšanu un uzlabotu tās pieejamību, būtu jāprecizē noteikumi par šo aktīvu un pozīciju aizsardzību pret maksātnespēju. |
| --- | --- |

(18)

Joprojām pastāv nenoteiktība par to, cik lielā mērā omnibus kontos vai atsevišķos nošķirtos kontos turēti aktīvi ir pasargāti no maksātnespējas. Līdz ar to nav skaidrs, kādos gadījumos CDP var ar pietiekamu juridisko noteiktību nodot klientu pozīcijas, kad tīrvērtes dalībniekam iestājusies saistību neizpilde, un kādos gadījumos CDP ar pietiekamu juridisko noteiktību var izmaksāt likvidācijas rezultātā iegūtos līdzekļus tieši klientiem. Lai stimulētu tīrvērtes veikšanu un uzlabotu tās pieejamību, būtu jāprecizē noteikumi par šo aktīvu un pozīciju aizsardzību pret maksātnespēju.

| (19) | Naudas sodam, ko EVTI var uzlikt darījumu reģistriem tiešās uzraudzības ietvaros, vajadzētu būt pietiekami iedarbīgam, samērīgam un atturošam, lai nodrošinātu EVTI uzraudzības pilnvaru efektivitāti un palielinātu ārpusbiržas atvasināto instrumentu pozīciju un riska darījumu pārredzamību. Ņemot vērā darījumu reģistru pašreizējo apgrozījumu, Regulā (ES) Nr. 648/2012 sākotnēji paredzētās naudas soda summas ir izrādījušās nepietiekami atturošas, un tas var ierobežot minētajā regulā noteikto EVTI uzraudzības pilnvaru efektivitāti attiecībā uz darījumu reģistriem. Tādēļ būtu jāpalielina naudas soda pamatsummu augšējā robežvērtība. |
| --- | --- |

(19)

Naudas sodam, ko EVTI var uzlikt darījumu reģistriem tiešās uzraudzības ietvaros, vajadzētu būt pietiekami iedarbīgam, samērīgam un atturošam, lai nodrošinātu EVTI uzraudzības pilnvaru efektivitāti un palielinātu ārpusbiržas atvasināto instrumentu pozīciju un riska darījumu pārredzamību. Ņemot vērā darījumu reģistru pašreizējo apgrozījumu, Regulā (ES) Nr. 648/2012 sākotnēji paredzētās naudas soda summas ir izrādījušās nepietiekami atturošas, un tas var ierobežot minētajā regulā noteikto EVTI uzraudzības pilnvaru efektivitāti attiecībā uz darījumu reģistriem. Tādēļ būtu jāpalielina naudas soda pamatsummu augšējā robežvērtība.

| (20) | Trešo valstu iestādēm vajadzētu būt piekļuvei Savienības darījumu reģistriem iesniegtajiem datiem, ja attiecīgā trešā valsts atbilst atsevišķiem nosacījumiem, kas garantē to, ka šī trešā valsts veic šo datu apstrādi, un ja šī trešā valsts paredz juridiski saistošu pienākumu, kurš Savienības iestādēm piešķir tiešu piekļuvi šajā trešā valstī darījumu reģistriem iesniegtiem datiem un kura izpildi ir iespējams nodrošināt. |
| --- | --- |

(20)

Trešo valstu iestādēm vajadzētu būt piekļuvei Savienības darījumu reģistriem iesniegtajiem datiem, ja attiecīgā trešā valsts atbilst atsevišķiem nosacījumiem, kas garantē to, ka šī trešā valsts veic šo datu apstrādi, un ja šī trešā valsts paredz juridiski saistošu pienākumu, kurš Savienības iestādēm piešķir tiešu piekļuvi šajā trešā valstī darījumu reģistriem iesniegtiem datiem un kura izpildi ir iespējams nodrošināt.

| (21) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (8) pieļauj vienkāršotu reģistrācijas procedūru attiecībā uz darījumu reģistriem, kuri jau ir reģistrēti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 un kuri vēlas paplašināt šīs reģistrācijas tvērumu, lai varētu sniegt pakalpojumus attiecībā uz vērtspapīru finansēšanas darījumiem. Līdzīga vienkāršota reģistrācijas procedūra būtu jāievieš attiecībā uz tādu darījumu reģistru reģistrēšanu, kuri jau ir reģistrēti saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2365 un kuri vēlas paplašināt šīs reģistrācijas tvērumu, lai varētu sniegt pakalpojumus attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem. |
| --- | --- |

(21)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (8) pieļauj vienkāršotu reģistrācijas procedūru attiecībā uz darījumu reģistriem, kuri jau ir reģistrēti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 un kuri vēlas paplašināt šīs reģistrācijas tvērumu, lai varētu sniegt pakalpojumus attiecībā uz vērtspapīru finansēšanas darījumiem. Līdzīga vienkāršota reģistrācijas procedūra būtu jāievieš attiecībā uz tādu darījumu reģistru reģistrēšanu, kuri jau ir reģistrēti saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2365 un kuri vēlas paplašināt šīs reģistrācijas tvērumu, lai varētu sniegt pakalpojumus attiecībā uz atvasināto instrumentu līgumiem.

| (22) | Darījumu reģistru iesniegto datu nepietiekama kvalitāte un pārredzamība rada grūtības vienībām, kurām piešķirta piekļuve šiem datiem, tos izmantot atvasināto instrumentu tirgus uzraudzīšanā un liedz regulatīvajām un uzraudzības iestādēm iespēju laikus konstatēt risku finanšu stabilitātei. Lai uzlabotu datu kvalitāti un pārredzamību un lai Regulā (ES) Nr. 648/2012 ietvertās pārskatu sniegšanas prasības saskaņotu ar attiecīgajām Regulas (ES)2015/2365 un Regulas (ES) Nr. 600/2014 prasībām, ir nepieciešama pārskatu sniegšanas noteikumu un prasību turpmāka saskaņošana un jo īpaši datu standartu, metožu un pārskatu sniegšanas kārtību, kā arī to procedūru turpmāka saskaņošana, kuras darījumu reģistriem jāizmanto attiecībā uz iesniegto datu pilnīguma un precizitātes validēšanu un datu saskaņošanu ar citiem darījumu reģistriem. Turklāt darījumu reģistriem pēc pieprasījuma būtu jāpiešķir darījumu partneriem piekļuve visiem to vārdā iesniegtajiem datiem, lai darījumu partneriem dotu iespēju pārbaudīt šo datu precizitāti. |
| --- | --- |

(22)

Darījumu reģistru iesniegto datu nepietiekama kvalitāte un pārredzamība rada grūtības vienībām, kurām piešķirta piekļuve šiem datiem, tos izmantot atvasināto instrumentu tirgus uzraudzīšanā un liedz regulatīvajām un uzraudzības iestādēm iespēju laikus konstatēt risku finanšu stabilitātei. Lai uzlabotu datu kvalitāti un pārredzamību un lai Regulā (ES) Nr. 648/2012 ietvertās pārskatu sniegšanas prasības saskaņotu ar attiecīgajām Regulas (ES)2015/2365 un Regulas (ES) Nr. 600/2014 prasībām, ir nepieciešama pārskatu sniegšanas noteikumu un prasību turpmāka saskaņošana un jo īpaši datu standartu, metožu un pārskatu sniegšanas kārtību, kā arī to procedūru turpmāka saskaņošana, kuras darījumu reģistriem jāizmanto attiecībā uz iesniegto datu pilnīguma un precizitātes validēšanu un datu saskaņošanu ar citiem darījumu reģistriem. Turklāt darījumu reģistriem pēc pieprasījuma būtu jāpiešķir darījumu partneriem piekļuve visiem to vārdā iesniegtajiem datiem, lai darījumu partneriem dotu iespēju pārbaudīt šo datu precizitāti.

| (22a) | Lai mazinātu administratīvo slogu un veicinātu tirdzniecības darījumu saskaņošanu, EVTI būtu jāievieš vienots Savienības standarts pārskatu sniegšanai darījumu reģistriem. Tā kā CDP un citi finanšu darījumu partneri uzņemas deleģētus pārskatu sniegšanas pienākumus, vienots formāts palielinātu efektivitāti visiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

(22a)

Lai mazinātu administratīvo slogu un veicinātu tirdzniecības darījumu saskaņošanu, EVTI būtu jāievieš vienots Savienības standarts pārskatu sniegšanai darījumu reģistriem. Tā kā CDP un citi finanšu darījumu partneri uzņemas deleģētus pārskatu sniegšanas pienākumus, vienots formāts palielinātu efektivitāti visiem dalībniekiem.

| (23) | Ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 ir izveidota konkurējoša vide attiecībā uz darījumu reģistru sniegtajiem pakalpojumiem. Tādēļ būtu jāparedz iespēja, ka darījumu partneri var izvēlēties darījumu reģistru, kuram tie vēlas sniegt pārskatus, un pēc izvēles mainīt savu darījumu reģistru. Lai atvieglotu šādu maiņu un nodrošinātu datu pastāvīgu pieejamību bez dublēšanās, darījumu reģistriem būtu jāievieš atbilstoša politika nolūkā nodrošināt iesniegto datu sakārtotu nodošanu citiem darījumu reģistriem, ja to prasa uzņēmums, kuram piemēro pārskatu sniegšanas pienākumu. |
| --- | --- |

(23)

Ar Regulu (ES) Nr. 648/2012 ir izveidota konkurējoša vide attiecībā uz darījumu reģistru sniegtajiem pakalpojumiem. Tādēļ būtu jāparedz iespēja, ka darījumu partneri var izvēlēties darījumu reģistru, kuram tie vēlas sniegt pārskatus, un pēc izvēles mainīt savu darījumu reģistru. Lai atvieglotu šādu maiņu un nodrošinātu datu pastāvīgu pieejamību bez dublēšanās, darījumu reģistriem būtu jāievieš atbilstoša politika nolūkā nodrošināt iesniegto datu sakārtotu nodošanu citiem darījumu reģistriem, ja to prasa uzņēmums, kuram piemēro pārskatu sniegšanas pienākumu.

| (24) | Regulā (ES) Nr. 648/2012 ir noteikts, ka tīrvērtes pienākums neattiecas uz pensiju shēmu mehānismiem (PSM), līdz CDP ir izstrādājis piemērotu tehnisku risinājumu bezskaidras naudas nodrošinājuma nodošanai mainīgās drošības rezerves vajadzībām. Tā kā līdz šim nav izstrādāts risinājums, kas atvieglotu PSM centralizētas tīrvērtes veikšanu, šā pagaidu izņēmuma piemērošanas periods
  attiecībā uz lielāko PSM daļu
  būtu jāpagarina vēl par
  diviem
  gadiem. Tomēr centralizēta tīrvērte būtu jāsaglabā kā galīgais mērķis, ņemot vērā to, ka pašreizējā regulējuma un tirgus attīstība tirgus dalībniekiem dod iespēju minētajā laikposmā izstrādāt atbilstošus tehniskos risinājumus. Komisijai ar EVTI, EBI, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) un ESRK palīdzību būtu jāuzrauga CDP, tīrvērtes dalībnieku un PSM gūtie panākumi virzībā uz īstenojamiem tehniskiem risinājumiem, kas PSM atvieglo dalību centralizētā tīrvērtē, un par minētajiem panākumiem jāsagatavo ziņojums. Šajā ziņojumā būtu jāaplūko arī attiecīgie risinājumi un ar tiem saistītās izmaksas PSM, ņemot vērā regulējuma un tirgus attīstību, piemēram, izmaiņas to finanšu darījumu partneru definīcijā, kuriem piemēro tīrvērtes pienākumu. ▌ Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pagarināt šā izņēmuma piemērošanas periodu par vēl
  vienu gadu, ja tā uzskata, ka ieinteresētās personas ir radušās kopīgu risinājumu un ka tā īstenošanai ir nepieciešams papildu laiks
  . |
| --- | --- |

(24)

Regulā (ES) Nr. 648/2012 ir noteikts, ka tīrvērtes pienākums neattiecas uz pensiju shēmu mehānismiem (PSM), līdz CDP ir izstrādājis piemērotu tehnisku risinājumu bezskaidras naudas nodrošinājuma nodošanai mainīgās drošības rezerves vajadzībām. Tā kā līdz šim nav izstrādāts risinājums, kas atvieglotu PSM centralizētas tīrvērtes veikšanu, šā pagaidu izņēmuma piemērošanas periods
  attiecībā uz lielāko PSM daļu
  būtu jāpagarina vēl par
  diviem
  gadiem. Tomēr centralizēta tīrvērte būtu jāsaglabā kā galīgais mērķis, ņemot vērā to, ka pašreizējā regulējuma un tirgus attīstība tirgus dalībniekiem dod iespēju minētajā laikposmā izstrādāt atbilstošus tehniskos risinājumus. Komisijai ar EVTI, EBI, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) un ESRK palīdzību būtu jāuzrauga CDP, tīrvērtes dalībnieku un PSM gūtie panākumi virzībā uz īstenojamiem tehniskiem risinājumiem, kas PSM atvieglo dalību centralizētā tīrvērtē, un par minētajiem panākumiem jāsagatavo ziņojums. Šajā ziņojumā būtu jāaplūko arī attiecīgie risinājumi un ar tiem saistītās izmaksas PSM, ņemot vērā regulējuma un tirgus attīstību, piemēram, izmaiņas to finanšu darījumu partneru definīcijā, kuriem piemēro tīrvērtes pienākumu. ▌ Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pagarināt šā izņēmuma piemērošanas periodu par vēl
  vienu gadu, ja tā uzskata, ka ieinteresētās personas ir radušās kopīgu risinājumu un ka tā īstenošanai ir nepieciešams papildu laiks
  .

| (24a) | Mazie PSM līdzās tiem PSM, kas klasificēti kā mazie finanšu darījumu partneri, nerada tādus pašus riskus kā lielāki PSM, un tāpēc būtu jāparedz iespēja tiem piemērot garāku periodu, kurā tie ir atbrīvoti no tīrvērtes pienākuma. Attiecībā uz šādiem PSM Komisijai periods, kurā tos atbrīvo no minētā pienākuma, būtu jāpagarina līdz trim gadiem. Ja minētā perioda beigās Komisija uzskata, ka mazie PSM ir īstenojuši nepieciešamos centienus, lai izstrādātu atbilstīgus tehniskus risinājumus attiecībā uz piedalīšanos centralizētā tīrvērtē, un ka atvasināto instrumentu līgumu, kuriem veikta centralizēta tīrvērte, negatīvā ietekme uz pensionāru pensiju maksājumiem ir nemainīga, Komisijai vajadzētu būt iespējai minēto atbrīvojumu pagarināt vēl par diviem gadiem. Pēc tam, kad ir beidzies atbrīvojuma periods, šī regula būtu jāpiemēro PSM tādā pašā veidā kā visām citām vienībām, kas ietilpst tās piemērošanas jomā. Tā kā mazi PSM slēdz mazāka apjoma atvasināto instrumentu līgumus, ir sagaidāms, ka tie nepārsniegs robežvērtību, kuru pārsniedzot, tiek piemērots tīrvērtes pienākums. Līdz ar to pat pēc atbrīvojuma perioda beigām uz lielāko daļu mazo PSM joprojām neattiektos tīrvērtes pienākums. |
| --- | --- |

(24a)

Mazie PSM līdzās tiem PSM, kas klasificēti kā mazie finanšu darījumu partneri, nerada tādus pašus riskus kā lielāki PSM, un tāpēc būtu jāparedz iespēja tiem piemērot garāku periodu, kurā tie ir atbrīvoti no tīrvērtes pienākuma. Attiecībā uz šādiem PSM Komisijai periods, kurā tos atbrīvo no minētā pienākuma, būtu jāpagarina līdz trim gadiem. Ja minētā perioda beigās Komisija uzskata, ka mazie PSM ir īstenojuši nepieciešamos centienus, lai izstrādātu atbilstīgus tehniskus risinājumus attiecībā uz piedalīšanos centralizētā tīrvērtē, un ka atvasināto instrumentu līgumu, kuriem veikta centralizēta tīrvērte, negatīvā ietekme uz pensionāru pensiju maksājumiem ir nemainīga, Komisijai vajadzētu būt iespējai minēto atbrīvojumu pagarināt vēl par diviem gadiem. Pēc tam, kad ir beidzies atbrīvojuma periods, šī regula būtu jāpiemēro PSM tādā pašā veidā kā visām citām vienībām, kas ietilpst tās piemērošanas jomā. Tā kā mazi PSM slēdz mazāka apjoma atvasināto instrumentu līgumus, ir sagaidāms, ka tie nepārsniegs robežvērtību, kuru pārsniedzot, tiek piemērots tīrvērtes pienākums. Līdz ar to pat pēc atbrīvojuma perioda beigām uz lielāko daļu mazo PSM joprojām neattiektos tīrvērtes pienākums.

| (24b) | PSM paredzēto atbrīvojumu būtu jāturpina piemērot no dienas, kad stājas spēkā šī regula, un — ja šī regula stājas spēkā pēc 2018. gada 16. augusta — tas būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku visiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas izpildīti pēc minētā datuma. Šā noteikuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku ir nepieciešama, lai izvairītos no pārtraukuma starp pastāvošā atbrīvojuma un jaunā atbrīvojuma piemērošanu, jo abi atbrīvojumi kalpo vienam mērķim. |
| --- | --- |

(24b)

PSM paredzēto atbrīvojumu būtu jāturpina piemērot no dienas, kad stājas spēkā šī regula, un — ja šī regula stājas spēkā pēc 2018. gada 16. augusta — tas būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku visiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas izpildīti pēc minētā datuma. Šā noteikuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku ir nepieciešama, lai izvairītos no pārtraukuma starp pastāvošā atbrīvojuma un jaunā atbrīvojuma piemērošanu, jo abi atbrīvojumi kalpo vienam mērķim.

| (25) | Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai varētu precizēt nosacījumus, ar kādiem komerciāli noteikumi par tīrvērtes pakalpojumu sniegšanu ir uzskatāmi par taisnīgiem, saprātīgiem,
  pārredzamiem
  un nediskriminējošiem, un lai varētu pagarināt periodu, kurā tīrvērtes pienākumu nevajadzētu piemērot PSM. |
| --- | --- |

(25)

Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai varētu precizēt nosacījumus, ar kādiem komerciāli noteikumi par tīrvērtes pakalpojumu sniegšanu ir uzskatāmi par taisnīgiem, saprātīgiem,
  pārredzamiem
  un nediskriminējošiem, un lai varētu pagarināt periodu, kurā tīrvērtes pienākumu nevajadzētu piemērot PSM.

| (26) | Lai nodrošinātu vienveidīgus apstākļus šīs regulas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz Savienībā darījumu reģistros glabātās informācijas pieejamību attiecīgajām trešo valstu iestādēm, Komisija būtu jāpilnvaro veikt īstenošanu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (9). |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu vienveidīgus apstākļus šīs regulas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz Savienībā darījumu reģistros glabātās informācijas pieejamību attiecīgajām trešo valstu iestādēm, Komisija būtu jāpilnvaro veikt īstenošanu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (9).

| (27) | Lai nodrošinātu, ka konsekventi tiek saskaņoti noteikumi par riska mazināšanas procedūrām, darījumu reģistru reģistrāciju un pārskatu sniegšanas prasībām, Komisijai būtu jāpieņem EBI, EAAPI un EVTI izstrādātu regulatīvu tehnisko standartu projekti attiecībā uz uzraudzības procedūrām, ar kurām paredzēts nodrošināt tādu riska pārvaldības procedūru sākotnējo un pastāvīgo validēšanu, kuru īstenošanai nepieciešams laikus sniegts, precīzs un pienācīgi nošķirts nodrošinājums, detalizēta informācija par vienkāršotu pieteikumu saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2365 jau reģistrēta darījumu reģistra reģistrācijas tvēruma paplašināšanai, detalizēta informācija par procedūrām, kas darījumu reģistriem jāpiemēro, lai pārbaudītu, vai pārskatus sniedzošais darījumu partneris vai iesniedzošā vienība ievēro pārskatu sniegšanas prasības, pārskatos sniegtās informācijas pilnīgums un precizitāte, kā arī detalizēta informācija par procedūrām darījumu reģistru savstarpējai datu saskaņošanai. Minētie regulatīvu tehnisko standartu projekti Komisijai būtu jāpieņem ar deleģētiem aktiem, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu un saskaņā ar attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (10), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (12) 10.–14. pantu. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu, ka konsekventi tiek saskaņoti noteikumi par riska mazināšanas procedūrām, darījumu reģistru reģistrāciju un pārskatu sniegšanas prasībām, Komisijai būtu jāpieņem EBI, EAAPI un EVTI izstrādātu regulatīvu tehnisko standartu projekti attiecībā uz uzraudzības procedūrām, ar kurām paredzēts nodrošināt tādu riska pārvaldības procedūru sākotnējo un pastāvīgo validēšanu, kuru īstenošanai nepieciešams laikus sniegts, precīzs un pienācīgi nošķirts nodrošinājums, detalizēta informācija par vienkāršotu pieteikumu saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2365 jau reģistrēta darījumu reģistra reģistrācijas tvēruma paplašināšanai, detalizēta informācija par procedūrām, kas darījumu reģistriem jāpiemēro, lai pārbaudītu, vai pārskatus sniedzošais darījumu partneris vai iesniedzošā vienība ievēro pārskatu sniegšanas prasības, pārskatos sniegtās informācijas pilnīgums un precizitāte, kā arī detalizēta informācija par procedūrām darījumu reģistru savstarpējai datu saskaņošanai. Minētie regulatīvu tehnisko standartu projekti Komisijai būtu jāpieņem ar deleģētiem aktiem, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu un saskaņā ar attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (10), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (12) 10.–14. pantu.

| (28) | Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai arī, izmantojot īstenošanas aktus, kurus pieņem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 291. pantu un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu, pieņemt EVTI izstrādātus īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz datu standartiem informācijai, kas iesniedzama par dažādajām atvasināto instrumentu kategorijām un pārskatu sniegšanas metodēm un kārtību. |
| --- | --- |

(28)

Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai arī, izmantojot īstenošanas aktus, kurus pieņem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 291. pantu un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu, pieņemt EVTI izstrādātus īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz datu standartiem informācijai, kas iesniedzama par dažādajām atvasināto instrumentu kategorijām un pārskatu sniegšanas metodēm un kārtību.

| (29) | Tā kā šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt tādu noteikumu samērīgumu, kuri rada lieku administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas, — vienlaikus nepieļaujot finanšu stabilitātes pakļaušanu riskam — un palielināt ārpusbiržas atvasināto instrumentu pozīciju un riska darījumu pārredzamību, dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt, bet to mēroga un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas nepieciešami minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(29)

Tā kā šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt tādu noteikumu samērīgumu, kuri rada lieku administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas, — vienlaikus nepieļaujot finanšu stabilitātes pakļaušanu riskam — un palielināt ārpusbiržas atvasināto instrumentu pozīciju un riska darījumu pārredzamību, dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt, bet to mēroga un ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas nepieciešami minēto mērķu sasniegšanai.

| (30) | Atsevišķu šīs regulas normu piemērošana būtu jāatliek, lai noteiktu visus būtiskos īstenošanas pasākumus un dotu tirgus dalībniekiem iespēju veikt atbilstības nodrošināšanai nepieciešamos pasākumus. |
| --- | --- |

(30)

Atsevišķu šīs regulas normu piemērošana būtu jāatliek, lai noteiktu visus būtiskos īstenošanas pasākumus un dotu tirgus dalībniekiem iespēju veikt atbilstības nodrošināšanai nepieciešamos pasākumus.

| (31) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (13) 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas [...] sniedza savu atzinumu. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (13) 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas [...] sniedza savu atzinumu.

| (32) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 648/2012 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(32)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 648/2012 būtu attiecīgi jāgroza.

| (32a) | Attiecīgā gadījumā būtu jāsaskaņo Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktais pienākums veikt atvasināto instrumentu tīrvērti un Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktais pienākums veikt atvasināto instrumentu tirdzniecību. Tādēļ Komisijai būtu jāsagatavo ziņojums par izmaiņām, kas šajā regulā veiktas attiecībā uz pienākumu veikt atvasināto instrumentu tīrvērti un jo īpaši attiecībā uz to vienību loku, kurām piemēro šo tīrvērtes pienākumu, kā arī uz apturēšanas mehānismu, un šīs izmaiņas būtu jāizdara arī Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajā pienākumā veikt atvasināto instrumentu tirdzniecību, |
| --- | --- |

(32a)

Attiecīgā gadījumā būtu jāsaskaņo Regulā (ES) Nr. 648/2012 noteiktais pienākums veikt atvasināto instrumentu tīrvērti un Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktais pienākums veikt atvasināto instrumentu tirdzniecību. Tādēļ Komisijai būtu jāsagatavo ziņojums par izmaiņām, kas šajā regulā veiktas attiecībā uz pienākumu veikt atvasināto instrumentu tīrvērti un jo īpaši attiecībā uz to vienību loku, kurām piemēro šo tīrvērtes pienākumu, kā arī uz apturēšanas mehānismu, un šīs izmaiņas būtu jāizdara arī Regulā (ES) Nr. 600/2014 noteiktajā pienākumā veikt atvasināto instrumentu tirdzniecību,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza šādi:

| (-1) | regulas 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:





  “4.
     
  Šo regulu nepiemēro:










  a) | centrālajām bankām un citām publiskām institūcijām, kurām uzticēts pārvaldīt valsts parādu vai kuras piedalās tā pārvaldīšanā; |
| --- | --- | --- |

(-1)

regulas 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.
     
  Šo regulu nepiemēro:

a)

centrālajām bankām un citām publiskām institūcijām, kurām uzticēts pārvaldīt valsts parādu vai kuras piedalās tā pārvaldīšanā;

| b) | Starptautisko norēķinu bankai; |
| --- | --- |

b)

Starptautisko norēķinu bankai;

| c) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 117. panta 2. punktā uzskaitītajām daudzpusējām attīstības bankām.”; |
| --- | --- |

c)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 117. panta 2. punktā uzskaitītajām daudzpusējām attīstības bankām.”;

| (-1a) | regulas 1. panta 5. punkta a) apakšpunktu svītro;








  (1) | regulas 2. panta pirmās daļas 8) punktu aizstāj ar šādu:






  “8) | “finanšu darījumu partneris”ir ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai atļauja piešķirta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/
  ES
   (14), kredītiestāde, kurai atļauja piešķirta saskaņā ar
  Direktīvu 2013/36/ES
  , apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, kurai atļauja piešķirta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK (15), PVKIU, kam atļauja piešķirta saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK —
  izņemot gadījumus, kad šāds PVKIU ir saistīts ar darbinieku akciju iegādes plānu
   —, arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija Direktīvas 2003/41/EK 6. panta a) punkta nozīmē, Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā definēts AIF,
  kas vai nu veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai arī to pārvalda alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldnieks (AIFP), kuram ir piešķirta atļauja vai kurš ir reģistrēts saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, — izņemot gadījumus, kad šāds AIF ir saistīts ar darbinieku akciju iegādes plānu — un attiecīgā gadījumā tā AIFP veic uzņēmējdarbību Savienībā, un
  centrālais vērtspapīru depozitārijs, kam atļauja piešķirta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 (16) ▌;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(-1a)

(-1a)

regulas 1. panta 5. punkta a) apakšpunktu svītro;

regulas 1. panta 5. punkta a) apakšpunktu svītro;

(1)

regulas 2. panta pirmās daļas 8) punktu aizstāj ar šādu:

“8)

“finanšu darījumu partneris”ir ieguldījumu brokeru sabiedrība, kurai atļauja piešķirta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/
  ES
   (14), kredītiestāde, kurai atļauja piešķirta saskaņā ar
  Direktīvu 2013/36/ES
  , apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība, kurai atļauja piešķirta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK (15), PVKIU, kam atļauja piešķirta saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK —
  izņemot gadījumus, kad šāds PVKIU ir saistīts ar darbinieku akciju iegādes plānu
   —, arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija Direktīvas 2003/41/EK 6. panta a) punkta nozīmē, Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā definēts AIF,
  kas vai nu veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai arī to pārvalda alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldnieks (AIFP), kuram ir piešķirta atļauja vai kurš ir reģistrēts saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, — izņemot gadījumus, kad šāds AIF ir saistīts ar darbinieku akciju iegādes plānu — un attiecīgā gadījumā tā AIFP veic uzņēmējdarbību Savienībā, un
  centrālais vērtspapīru depozitārijs, kam atļauja piešķirta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 (16) ▌;”;

ES

14

Direktīvu 2013/36/ES

15

izņemot gadījumus, kad šāds PVKIU ir saistīts ar darbinieku akciju iegādes plānu

kas vai nu veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai arī to pārvalda alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldnieks (AIFP), kuram ir piešķirta atļauja vai kurš ir reģistrēts saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, — izņemot gadījumus, kad šāds AIF ir saistīts ar darbinieku akciju iegādes plānu — un attiecīgā gadījumā tā AIFP veic uzņēmējdarbību Savienībā, un

16

| (2) | regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | regulas 1. punkta a) apakšpunktu groza šādi:






  i) | i) līdz iv) punktu aizstāj ar šādiem:






  “i) | starp diviem finanšu darījumu partneriem, uz kuriem attiecas 4.a panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

regulas 4. pantu groza šādi:

a)

regulas 1. punkta a) apakšpunktu groza šādi:

i)

i) līdz iv) punktu aizstāj ar šādiem:

“i)

starp diviem finanšu darījumu partneriem, uz kuriem attiecas 4.a panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi;

| ii) | starp finanšu darījumu partneri, uz ko attiecas 4.a panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi, un nefinanšu darījumu partneri, uz kuru attiecas 10. panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi; |
| --- | --- |

ii)

starp finanšu darījumu partneri, uz ko attiecas 4.a panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi, un nefinanšu darījumu partneri, uz kuru attiecas 10. panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi;

| iii) | starp diviem nefinanšu darījumu partneriem, uz kuriem attiecas 10. panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi; |
| --- | --- |

iii)

starp diviem nefinanšu darījumu partneriem, uz kuriem attiecas 10. panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi;

| iv) | starp finanšu darījumu partneri, uz ko attiecas 4.a panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi, vai nefinanšu darījumu partneri, uz kuru attiecas 10. panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi, no vienas puses, un vienību, kura uzņēmējdarbību veic trešā valstī un uz kuru attiektos tīrvērtes pienākums, ja tā uzņēmējdarbību veiktu Savienībā, no otras puses;”; |
| --- | --- |

iv)

starp finanšu darījumu partneri, uz ko attiecas 4.a panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi, vai nefinanšu darījumu partneri, uz kuru attiecas 10. panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi, no vienas puses, un vienību, kura uzņēmējdarbību veic trešā valstī un uz kuru attiektos tīrvērtes pienākums, ja tā uzņēmējdarbību veiktu Savienībā, no otras puses;”;

| (b) | regulas 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | tie tiek noslēgti vai pārjaunoti
  vai nu:










  i) | dienā, kurā stājas spēkā tīrvērtes pienākums, vai pēc tās, vai arī |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

regulas 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

tie tiek noslēgti vai pārjaunoti
  vai nu:

vai nu:

i)

i)

dienā, kurā stājas spēkā tīrvērtes pienākums, vai pēc tās, vai arī

dienā, kurā stājas spēkā tīrvērtes pienākums, vai pēc tās, vai arī

| ii) | dienā, sākot ar kuru abi darījumu partneri ir izpildījuši a) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus;”; |
| --- | --- |

ii)

ii)

dienā, sākot ar kuru abi darījumu partneri ir izpildījuši a) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus;”;

dienā, sākot ar kuru abi darījumu partneri ir izpildījuši a) apakšpunktā izklāstītos nosacījumus;”;

| (c) | iekļauj
  šādus punktus
  :

  “3.a   Tīrvērtes dalībnieki un klienti, kuri tieši vai netieši sniedz tīrvērtes pakalpojumus, šos pakalpojumus sniedz ar taisnīgiem, saprātīgiem, nediskriminējošiem
  un pārredzamiem
  komerciāliem noteikumiem.
  Šādi tīrvērtes dalībnieki un klienti veic visus saprātīgos pasākumus, kas paredzēti, lai noteiktu, nepieļautu, pārvaldītu un uzraudzītu interešu konfliktus saistītu vienību grupā, jo īpaši starp tirdzniecības vienību un tīrvērtes vienību, jo šie konflikti var negatīvi ietekmēt taisnīgu, saprātīgu, nediskriminējošu un pārredzamu tīrvērtes pakalpojumu sniegšanu.




  Tīrvērtes dalībniekiem un klientiem ir atļauts kontrolēt riskus, kas saistīti ar piedāvātajiem tīrvērtes pakalpojumiem.






  3.b
     
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, kuros precizē nosacījumus, ar kādiem 3.a pantā minētie komerciālie noteikumi par tīrvērtes pakalpojumu sniegšanu ir uzskatāmi par taisnīgiem, saprātīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem.




  EVTI panta pirmajā daļā minētos regulatīvu tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz ... [seši mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].


  Komisija ir pilnvarota
  papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  .”; |
| --- | --- |

(c)

iekļauj
  šādus punktus
  :

šādus punktus

“3.a   Tīrvērtes dalībnieki un klienti, kuri tieši vai netieši sniedz tīrvērtes pakalpojumus, šos pakalpojumus sniedz ar taisnīgiem, saprātīgiem, nediskriminējošiem
  un pārredzamiem
  komerciāliem noteikumiem.
  Šādi tīrvērtes dalībnieki un klienti veic visus saprātīgos pasākumus, kas paredzēti, lai noteiktu, nepieļautu, pārvaldītu un uzraudzītu interešu konfliktus saistītu vienību grupā, jo īpaši starp tirdzniecības vienību un tīrvērtes vienību, jo šie konflikti var negatīvi ietekmēt taisnīgu, saprātīgu, nediskriminējošu un pārredzamu tīrvērtes pakalpojumu sniegšanu.

Tīrvērtes dalībniekiem un klientiem ir atļauts kontrolēt riskus, kas saistīti ar piedāvātajiem tīrvērtes pakalpojumiem.

3.b
     
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, kuros precizē nosacījumus, ar kādiem 3.a pantā minētie komerciālie noteikumi par tīrvērtes pakalpojumu sniegšanu ir uzskatāmi par taisnīgiem, saprātīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem.

EVTI panta pirmajā daļā minētos regulatīvu tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz ... [seši mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].

Komisija ir pilnvarota
  papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  .”;

| (3) | pievieno
  šādu 4.a pantu:

  “4.a pants
  Finanšu darījumu partneri, kuriem piemēro tīrvērtes pienākumu

  1.   Finanšu darījumu partneris, kas izveido ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu pozīcijas,
  var
  ik gadu saskaņā ar 3. punktu
  aprēķināt
  savu vidējo summāro mēneša beigu pozīciju par
  iepriekšējiem 12 mēnešiem
  .
  Ja
  finanšu darījumu partneris savu pozīciju neaprēķina vai ja
  šā aprēķina rezultāts pārsniedz tīrvērtes robežvērtības, kas noteiktas saskaņā ar 10. panta 4. punkta b) apakšpunktu, tiek veikti šādi pasākumi:






  a) | finanšu darījumu partenris par to nekavējoties informē EVTI un attiecīgo kompetento iestādi; |
| --- | --- | --- |

(3)

pievieno
  šādu 4.a pantu:

pievieno

“4.a pants

Finanšu darījumu partneri, kuriem piemēro tīrvērtes pienākumu

1.   Finanšu darījumu partneris, kas izveido ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu pozīcijas,
  var
  ik gadu saskaņā ar 3. punktu
  aprēķināt
  savu vidējo summāro mēneša beigu pozīciju par
  iepriekšējiem 12 mēnešiem
  .

Ja
  finanšu darījumu partneris savu pozīciju neaprēķina vai ja
  šā aprēķina rezultāts pārsniedz tīrvērtes robežvērtības, kas noteiktas saskaņā ar 10. panta 4. punkta b) apakšpunktu, tiek veikti šādi pasākumi:

a)

finanšu darījumu partenris par to nekavējoties informē EVTI un attiecīgo kompetento iestādi;

| b) | finanšu darījumu partnerim attiecībā uz turpmākiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem neatkarīgi no aktīvu kategorijas vai aktīvu kategorijām, attiecībā uz kuru(-ām) pārsniegta tīrvērtes robežvērtība, piemēro 4. pantā minēto tīrvērtes pienākumu;
  un |
| --- | --- |

b)

finanšu darījumu partnerim attiecībā uz turpmākiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem neatkarīgi no aktīvu kategorijas vai aktīvu kategorijām, attiecībā uz kuru(-ām) pārsniegta tīrvērtes robežvērtība, piemēro 4. pantā minēto tīrvērtes pienākumu;
  un

| c) | finanšu darījumu partneris b) apakšpunktā minēto līgumu tīrvērti veic četru mēnešu laikā no dienas, kad tām sāk piemērot tīrvērtes pienākumu. |
| --- | --- |

c)

finanšu darījumu partneris b) apakšpunktā minēto līgumu tīrvērti veic četru mēnešu laikā no dienas, kad tām sāk piemērot tīrvērtes pienākumu.

2.   Finanšu darījumu partnerim, kuram saskaņā ar 1. punktu sāk piemērot tīrvērtes pienākumu un kurš pēc tam attiecīgajai kompetentajai iestādei pierāda, ka tā vidējā summārā mēneša beigu pozīcija par
  iepriekšējiem 12 mēnešiem
  vairs nepārsniedz 1. punktā minēto tīrvērtes robežvērtību, 4. pantā izklāstīto tīrvērtes pienākumu vairs nepiemēro.

2.a
     
  Ja iepriekš no tīrvērtes pienākuma pildīšanas atbrīvotam finanšu darījumu partnerim saskaņā ar 1. punktu sāk piemērot tīrvērtes pienākumu, tas veic savu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērti četru mēnešu laikā no dienas, kad tam sāk piemērot šo tīrvērtes pienākumu.

3.   Aprēķinot 1. punktā minētās pozīcijas, finanšu darījumu partneris aprēķinā iekļauj visus ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, ko noslēdzis šis finanšu darījumu partneris vai citas tās grupas vienības, kurā ietilpst šis finanšu darījumu partneris.”;

| (4) | regulas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

(4)

regulas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktu svītro;

| (4a) | regulas 6. panta 2. punktu pēc d) apakšpunkta papildina ar šādu:










  “da) | ikvienā d) apakšpunktā minētajā ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorijā — detalizētu informāciju par to līgumu veidiem, attiecībā uz kuriem attiecīgie CDP ir pilnvaroti veikt tīrvērti, un datumu, kurā šie CDP tikuši pilnvaroti veikt minēto līgumu tīrvērti;”; |
| --- | --- | --- |

(4a)

(4a)

regulas 6. panta 2. punktu pēc d) apakšpunkta papildina ar šādu:

regulas 6. panta 2. punktu pēc d) apakšpunkta papildina ar šādu:

“da)

“da)

ikvienā d) apakšpunktā minētajā ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorijā — detalizētu informāciju par to līgumu veidiem, attiecībā uz kuriem attiecīgie CDP ir pilnvaroti veikt tīrvērti, un datumu, kurā šie CDP tikuši pilnvaroti veikt minēto līgumu tīrvērti;”;

ikvienā d) apakšpunktā minētajā ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorijā — detalizētu informāciju par to līgumu veidiem, attiecībā uz kuriem attiecīgie CDP ir pilnvaroti veikt tīrvērti, un datumu, kurā šie CDP tikuši pilnvaroti veikt minēto līgumu tīrvērti;”;

| (5) | regulas 6. panta 2. punkta e) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

(5)

regulas 6. panta 2. punkta e) apakšpunktu svītro;

| (6) | pievieno
  šādu 6.b pantu:

  “6.b pants
  Tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšana ar noregulējumu nesaistītos gadījumos

  1.   Apstākļos, kas nav 6.a panta 1. punktā minētie apstākļi, EVTI var iesniegt Komisijai pieprasījumu
  uz laiku
  apturēt 4. panta 1. punktā minētā tīrvērtes pienākuma piemērošanu attiecībā uz konkrētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategoriju vai konkrēta veida darījumu partneriem, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:






  a) | ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorija vairs nav piemērota centralizētai tīrvērtei, pamatojoties uz kritērijiem, kas minēti 4. punkta pirmajā daļā un 5. panta 5. punktā; |
| --- | --- | --- |

(6)

pievieno
  šādu 6.b pantu:

pievieno

“6.b pants

Tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšana ar noregulējumu nesaistītos gadījumos

1.   Apstākļos, kas nav 6.a panta 1. punktā minētie apstākļi, EVTI var iesniegt Komisijai pieprasījumu
  uz laiku
  apturēt 4. panta 1. punktā minētā tīrvērtes pienākuma piemērošanu attiecībā uz konkrētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategoriju vai konkrēta veida darījumu partneriem, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

a)

ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorija vairs nav piemērota centralizētai tīrvērtei, pamatojoties uz kritērijiem, kas minēti 4. punkta pirmajā daļā un 5. panta 5. punktā;

| b) | ir ļoti iespējams, ka CDP pārtrauks veikt šīs konkrētās ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorijas tīrvērti un neviens cits CDP nespēs bez pārtraukuma veikt šīs konkrētās kategorijas ārpusbiržas atvasināto instrumentu tīrvērti; |
| --- | --- |

b)

ir ļoti iespējams, ka CDP pārtrauks veikt šīs konkrētās ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorijas tīrvērti un neviens cits CDP nespēs bez pārtraukuma veikt šīs konkrētās kategorijas ārpusbiržas atvasināto instrumentu tīrvērti;

| c) | tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšana attiecībā uz konkrētas kategorijas ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem vai konkrēta veida darījumu partneriem ir nepieciešama, lai nepieļautu vai risinātu nopietnu apdraudējumu finanšu stabilitātei Savienībā, un šāda apturēšana ir samērīga ar šo mērķi. |
| --- | --- |

c)

tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšana attiecībā uz konkrētas kategorijas ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem vai konkrēta veida darījumu partneriem ir nepieciešama, lai nepieļautu vai risinātu nopietnu apdraudējumu finanšu stabilitātei Savienībā, un šāda apturēšana ir samērīga ar šo mērķi.

Pirmās daļas c) punkta piemērošanas nolūkā EVTI pirms tajā minētā pieprasījuma iesniegšanas apspriežas ar ESRK.

Ja EVTI lūdz Komisiju
  uz laiku
  apturēt 4. panta 1. punktā minētā tīrvērtes pienākuma piemērošanu, tā uzrāda iemeslus un iesniedz pierādījumus par to, ka ir izpildīts vismaz viens no pirmajā daļā minētajiem nosacījumiem.
  Komisija par EVTI prasību nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

1.a
     
  To, lai EVTI iesniedz šā panta 1. punktā minēto tīrvērtes pienākuma apturēšanas pieprasījumu, var prasīt kompetentā iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar 22. pantu. Ja kompetentā iestāde prasa, lai EVTI iesniedz apturēšanas pieprasījumu, tā uzrāda iemeslus un iesniedz pierādījumus par to, ka ir izpildīts vismaz viens no 1. punkta pirmajā daļā minētajiem nosacījumiem.

EVTI 48 stundu laikā pēc kompetentās iestādes pieprasījuma saņemšanas un pamatojoties uz kompetentās iestādes sniegtajiem iemesliem un pierādījumiem, vai nu pieprasa, lai Komisija aptur tīrvērtes pienākuma piemērošanu attiecībā uz 1. punktā minētajiem konkrētas kategorijas ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem vai konkrēta veida darījumu partneriem, vai arī noraida kompetentās iestādes pieprasījumu. EVTI par savu lēmumu informē attiecīgo kompetento iestādi un sniedz detalizētu pamatojumu, lai paskaidrotu šo lēmumu.

2.   Panta 1. punktā minēto pieprasījumu nepublisko.

3.   Komisija 48 stundu laikā pēc 1. punktā minētā pieprasījuma saņemšanas un pamatojoties uz EVTI sniegtajiem iemesliem un pierādījumiem, aptur tīrvērtes pienākuma piemērošanu attiecībā uz 1. punktā minētajiem konkrētas kategorijas ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem vai konkrēta veida darījumu partneriem vai noraida attiecīgo apturēšanas pieprasījumu.
  Komisija par savu lēmumu informē EVTI un sniedz detalizētu pamatojumu, lai paskaidrotu šo lēmumu. Pēc tam Komisija minēto informāciju nekavējoties nodod Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.   Komisijas lēmums apturēt tīrvērtes pienākuma piemērošanu ▌ tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisijas tīmekļa vietnē un 6. pantā minētajā publiskajā reģistrā.

5.   Tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšana saskaņā ar šo pantu
  ir spēkā uz laiku, kas nepārsniedz vienu mēnesi
  , sākot ar dienu, kad informācija par šādu apturēšanu publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6.   
  Gadījumos, kad joprojām ir aktuāli apturēšanas pamatā esošie iemesli
  , Komisija pēc apspriešanās ar EVTI
  un ESRK
  5. punktā minēto apturēšanu var ▌ pagarināt
  uz vienu vai vairākiem viena mēneša
  laikposmiem,
  kas kopā
  nepārsniedz 12 mēnešus
  no sākotnējā apturēšanas laikposma beigām
  . Apturēšanas laikposma pagarinājumu publicē saskaņā ar 4. pantu.

Panta pirmās daļas piemērošanas nolūkā Komisija par savu nodomu pagarināt tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšanu paziņo EVTI
  un par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi
  . EVTI 48 stundu laikā pēc minētās informācijas saņemšanas izdod atzinumu par attiecīgo apturēšanas pagarināšanu.”;

| (7) | Regulas 9. pantu groza šādi:






  (a) | regulas 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   
  Finanšu
  darījumu partneri,
  nefinanšu darījumu partneri, kuri atbilst 10. panta 1. punkta otrajā daļā minētajiem nosacījumiem
  , un CDP nodrošina, ka detalizētā informācija par ikvienu to noslēgto atvasināto instrumentu līgumu un par jebkādiem līguma grozījumiem vai tā izbeigšanu saskaņā ar 1.a punktu tiek paziņoti darījumu reģistram, kas reģistrēts saskaņā ar 55. pantu vai atzīts saskaņā ar 77. pantu. Detalizēto informāciju iesniedz ne vēlāk kā nākamajā darbdienā pēc līguma noslēgšanas, grozīšanas vai izbeigšanas.
  Pārskatu sniegšanas pienākums attiecas uz atvasināto instrumentu līgumiem, kas ▌ tika noslēgti 2014. gada 12. februārī vai pēc tam.


  Neatkarīgi no 3. panta
  pārskatu sniegšanas pienākumu nepiemēro
  ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem tās pašas grupas ietvaros
  , ja
  vismaz
  viens no darījumu partneriem ir nefinanšu darījumu partneris
  vai arī tas tiktu atzīts par nefinanšu darījumu partneri, ja tas uzņēmējdarbību veiktu Savienībā, ar nosacījumu, ka:










  a) | abi darījumu partneri ir pilnībā iekļauti tajā pašā konsolidācijā; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Regulas 9. pantu groza šādi:

(a)

regulas 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   
  Finanšu
  darījumu partneri,
  nefinanšu darījumu partneri, kuri atbilst 10. panta 1. punkta otrajā daļā minētajiem nosacījumiem
  , un CDP nodrošina, ka detalizētā informācija par ikvienu to noslēgto atvasināto instrumentu līgumu un par jebkādiem līguma grozījumiem vai tā izbeigšanu saskaņā ar 1.a punktu tiek paziņoti darījumu reģistram, kas reģistrēts saskaņā ar 55. pantu vai atzīts saskaņā ar 77. pantu. Detalizēto informāciju iesniedz ne vēlāk kā nākamajā darbdienā pēc līguma noslēgšanas, grozīšanas vai izbeigšanas.

Pārskatu sniegšanas pienākums attiecas uz atvasināto instrumentu līgumiem, kas ▌ tika noslēgti 2014. gada 12. februārī vai pēc tam.

Neatkarīgi no 3. panta
  pārskatu sniegšanas pienākumu nepiemēro
  ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem tās pašas grupas ietvaros
  , ja
  vismaz
  viens no darījumu partneriem ir nefinanšu darījumu partneris
  vai arī tas tiktu atzīts par nefinanšu darījumu partneri, ja tas uzņēmējdarbību veiktu Savienībā, ar nosacījumu, ka:

a)

abi darījumu partneri ir pilnībā iekļauti tajā pašā konsolidācijā;

| b) | uz abiem darījumu partneriem attiecas atbilstošas centralizētas riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras; un |
| --- | --- |

b)

uz abiem darījumu partneriem attiecas atbilstošas centralizētas riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras; un

| c) | attiecīgais mātesuzņēmums nav finanšu darījumu partneris.
  ”; |
| --- | --- |

c)

attiecīgais mātesuzņēmums nav finanšu darījumu partneris.
  ”;

| (b) | iekļauj
  šādus
  1.a
  un 1.b
   punktu:

  “1.a   Detalizēto informāciju par 1. punktā minētajiem atvasināto instrumentu līgumiem sniedz šādi:
  ▌






  b) | detalizēto informāciju
  par ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti
  starp finanšu darījumu partneri un
  nefinanšu darījumu partneri,
  kas neatbilst
  10. panta 1. punkta otrajā daļā minētajiem
  nosacījumiem, iesniedz šādi:










  i) | finanšu darījumu partneri ir atbildīgi (arī juridiski) tikai par viena kopīga datu kopuma iesniegšanu
  , kā arī par sniegtās detalizētās informācijas precizitātes nodrošināšanu.
  Lai nodrošinātu, ka finanšu darījumu partnera rīcībā ir visi dati, kas nepieciešami pārskatu sniegšanas pienākuma izpildei, nefinanšu darījumu partneris finanšu darījumu partnerim par ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas starp tiem noslēgti, sniedz tādu detalizētu informāciju, attiecībā uz kuru nav iespējams pamatoti sagaidīt, ka tā ir finanšu darījumu partnera rīcībā. Nefinanšu darījumu partneris ir atbildīgs par to, lai tiktu nodrošināta minētās detalizētās informācijas precizitāte
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

iekļauj
  šādus
  1.a
  un 1.b
   punktu:

šādus

un 1.b

“1.a   Detalizēto informāciju par 1. punktā minētajiem atvasināto instrumentu līgumiem sniedz šādi:

▌

b)

detalizēto informāciju
  par ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti
  starp finanšu darījumu partneri un
  nefinanšu darījumu partneri,
  kas neatbilst
  10. panta 1. punkta otrajā daļā minētajiem
  nosacījumiem, iesniedz šādi:

i)

finanšu darījumu partneri ir atbildīgi (arī juridiski) tikai par viena kopīga datu kopuma iesniegšanu
  , kā arī par sniegtās detalizētās informācijas precizitātes nodrošināšanu.
  Lai nodrošinātu, ka finanšu darījumu partnera rīcībā ir visi dati, kas nepieciešami pārskatu sniegšanas pienākuma izpildei, nefinanšu darījumu partneris finanšu darījumu partnerim par ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas starp tiem noslēgti, sniedz tādu detalizētu informāciju, attiecībā uz kuru nav iespējams pamatoti sagaidīt, ka tā ir finanšu darījumu partnera rīcībā. Nefinanšu darījumu partneris ir atbildīgs par to, lai tiktu nodrošināta minētās detalizētās informācijas precizitāte
  ;

| ii) | neatkarīgi no i) punkta nefinanšu darījumu partneri, kuri jau ir ieguldījuši līdzekļus, lai ieviestu pārskatu sniegšanas sistēmu, var izvēlēties detalizēto informāciju par saviem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti ar finanšu darījumu partneriem, sniegt darījumu reģistram. Šādos gadījumos nefinanšu darījumu partneri par savu lēmumu iepriekš informē finanšu darījumu partnerus, ar kuriem tie ir noslēguši ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus. Šajā situācijā par minētās detalizētās informācijas sniegšanu un par sniegtās informācijas precizitātes nodrošināšanu atbildīgi (arī juridiski) joprojām ir nefinanšu darījumu partneri; |
| --- | --- |

ii)

neatkarīgi no i) punkta nefinanšu darījumu partneri, kuri jau ir ieguldījuši līdzekļus, lai ieviestu pārskatu sniegšanas sistēmu, var izvēlēties detalizēto informāciju par saviem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti ar finanšu darījumu partneriem, sniegt darījumu reģistram. Šādos gadījumos nefinanšu darījumu partneri par savu lēmumu iepriekš informē finanšu darījumu partnerus, ar kuriem tie ir noslēguši ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus. Šajā situācijā par minētās detalizētās informācijas sniegšanu un par sniegtās informācijas precizitātes nodrošināšanu atbildīgi (arī juridiski) joprojām ir nefinanšu darījumu partneri;

| ba) | gadījumos, kad ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu ir noslēdzis nefinanšu darījumu partneris, kam nepiemēro 10. panta 1. punkta otrajā daļā minētos nosacījumus, un vienība, kura uzņēmējdarbību veic trešā valstī un kura būtu finanšu darījumu partneris, ja tā uzņēmējdarbību veiktu Savienībā, šādam nefinanšu darījumu partnerim netiek prasīts sniegt pārskatus saskaņā ar 9. pantu, un tas nav juridiski atbildīgs par pārskatu sniegšanu vai par detalizētās informācijas, ko sniedz par šādiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, precizitātes nodrošināšanu, ja:










  i) | attiecīgās trešās valsts tiesiskais regulējums pārskatu sniegšanas jomā ir atzīts par līdzvērtīgu saskaņā ar 13. pantu un ja trešās valsts finanšu darījumu partneris ir iesniedzis šādu informāciju saskaņā ar savas valsts tiesisko regulējumu pārskatu sniegšanas jomā; |
| --- | --- | --- |

ba)

gadījumos, kad ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu ir noslēdzis nefinanšu darījumu partneris, kam nepiemēro 10. panta 1. punkta otrajā daļā minētos nosacījumus, un vienība, kura uzņēmējdarbību veic trešā valstī un kura būtu finanšu darījumu partneris, ja tā uzņēmējdarbību veiktu Savienībā, šādam nefinanšu darījumu partnerim netiek prasīts sniegt pārskatus saskaņā ar 9. pantu, un tas nav juridiski atbildīgs par pārskatu sniegšanu vai par detalizētās informācijas, ko sniedz par šādiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, precizitātes nodrošināšanu, ja:

i)

attiecīgās trešās valsts tiesiskais regulējums pārskatu sniegšanas jomā ir atzīts par līdzvērtīgu saskaņā ar 13. pantu un ja trešās valsts finanšu darījumu partneris ir iesniedzis šādu informāciju saskaņā ar savas valsts tiesisko regulējumu pārskatu sniegšanas jomā;

| ii) | attiecīgās trešās valsts tiesiskais regulējums pārskatu sniegšanas jomā nav atzīsts par līdzvērtīgu saskaņā ar 13. pantu un ja trešās valsts nefinanšu darījumu partneris izvēlas, lai tam piemērotu šā panta prasības un pats reģistrējas EVTI tā, it kā tas būtu finanšu darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā. |
| --- | --- |

ii)

attiecīgās trešās valsts tiesiskais regulējums pārskatu sniegšanas jomā nav atzīsts par līdzvērtīgu saskaņā ar 13. pantu un ja trešās valsts nefinanšu darījumu partneris izvēlas, lai tam piemērotu šā panta prasības un pats reģistrējas EVTI tā, it kā tas būtu finanšu darījumu partneris, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā.

| c) | PVKIU pārvaldības sabiedrība ir atbildīga par tādas detalizētas informācijas sniegšanu, kura raksturo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kurus ir noslēdzis attiecīgais PVKIU, kā arī par sniegtās detalizētās informācijas precizitātes nodrošināšanu; |
| --- | --- |

c)

PVKIU pārvaldības sabiedrība ir atbildīga par tādas detalizētas informācijas sniegšanu, kura raksturo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kurus ir noslēdzis attiecīgais PVKIU, kā arī par sniegtās detalizētās informācijas precizitātes nodrošināšanu;

| d) | AIF pārvaldītājs ir atbildīgs par tādas detalizētas informācijas sniegšanu, kura raksturo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kurus ir noslēdzis attiecīgais AIF, kā arī par sniegtās detalizētās informācijas precizitātes nodrošināšanu; |
| --- | --- |

d)

AIF pārvaldītājs ir atbildīgs par tādas detalizētas informācijas sniegšanu, kura raksturo ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kurus ir noslēdzis attiecīgais AIF, kā arī par sniegtās detalizētās informācijas precizitātes nodrošināšanu;

| e) | darījumu partneri un CDP,
  kas darījumu reģistram sniedz informāciju par ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem
  , nodrošina, ka detalizētā informācija par to atvasināto instrumentu līgumiem tiek sniegta precīzi un bez dublēšanas.
  Darījumu partneri un CDP, kuriem piemēro 1. punktā minēto pārskatu sniegšanas pienākumu, šo pārskatu sniegšanas pienākumu var deleģēt. |
| --- | --- |

e)

darījumu partneri un CDP,
  kas darījumu reģistram sniedz informāciju par ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem
  , nodrošina, ka detalizētā informācija par to atvasināto instrumentu līgumiem tiek sniegta precīzi un bez dublēšanas.

Darījumu partneri un CDP, kuriem piemēro 1. punktā minēto pārskatu sniegšanas pienākumu, šo pārskatu sniegšanas pienākumu var deleģēt.

1.b
     
  EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus, kuros precizē, kāda detalizēta informācija trešās valsts finanšu darījumu partnerim ir jāsniedz, lai tas varētu reģistrēties EVTI saskaņā ar 1.a punkta pirmās daļas ba) punkta ii) apakšpunktu.

EVTI šos regulatīvo tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz ... [seši mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].

Komisija ir pilnvarota papildināt šo regulu, pieņemot pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.
  ”;

| (c) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Lai nodrošinātu vienotus 1. un 3. punkta piemērošanas nosacījumus, EVTI
  ciešā sadarbībā ar ECBS
  izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, kuros precizē:






  a) | datu standartus un formātu attiecībā uz sniedzamo informāciju, kuri ietver vismaz šādas ziņas:






  i) | globālie juridiskās personas identifikatori (LEI); |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Lai nodrošinātu vienotus 1. un 3. punkta piemērošanas nosacījumus, EVTI
  ciešā sadarbībā ar ECBS
  izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, kuros precizē:

a)

datu standartus un formātu attiecībā uz sniedzamo informāciju, kuri ietver vismaz šādas ziņas:

i)

globālie juridiskās personas identifikatori (LEI);

| ii) | starptautiskie vērtspapīru identifikācijas numuri (ISIN); |
| --- | --- |

ii)

starptautiskie vērtspapīru identifikācijas numuri (ISIN);

| iii) | unikālie tirdzniecības identifikatori (UTI); |
| --- | --- |

iii)

unikālie tirdzniecības identifikatori (UTI);

| b) | pārskatu sniegšanas metodes un kārtību; |
| --- | --- |

b)

pārskatu sniegšanas metodes un kārtību;

| c) | pārskatu sniegšanas biežumu; |
| --- | --- |

c)

pārskatu sniegšanas biežumu;

| d) | datumu, līdz kuram jāsniedz pārskats par atvasināto instrumentu līgumiem, tostarp par pakāpenisku šī pienākuma piemērošanu attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti pirms pārskatu sniegšanas pienākuma piemērošanas. |
| --- | --- |

d)

datumu, līdz kuram jāsniedz pārskats par atvasināto instrumentu līgumiem, tostarp par pakāpenisku šī pienākuma piemērošanu attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti pirms pārskatu sniegšanas pienākuma piemērošanas.

Izstrādājot minētos tehnisko standartu projektus, EVTI ņem vērā starptautiskās norises un standartus, par kuriem panākta vienošanās Savienības vai pasaules mērogā, un to atbilstību pārskatu sniegšanas prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) 2015/2365 (*1) 4. pantā un Regulas (ES) Nr. 600/2014 26. pantā.

EVTI šos īstenošanas tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz [12 mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.;

| (8) | regulas 10. panta 1. līdz 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Nefinanšu darījumu partneris, kas izveido ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu pozīcijas,
  var
  ik gadu saskaņā ar 3. punktu
  aprēķināt
  savu vidējo summāro mēneša beigu pozīciju par
  iepriekšējiem 12 mēnešiem
  .
  Ja
  nefinanšu darījumu partneris savu pozīciju neaprēķina vai ja pirmajā daļā minētā
  aprēķina rezultāts pārsniedz tīrvērtes robežvērtības, kas noteiktas saskaņā ar 10. panta 4. punkta b) apakšpunktu, attiecīgais nefinanšu darījumu partneris:






  a) | nekavējoties par to paziņo EVTI un iestādei, kas izraudzīta saskaņā ar 5. punktu; |
| --- | --- | --- |

(8)

regulas 10. panta 1. līdz 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Nefinanšu darījumu partneris, kas izveido ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu pozīcijas,
  var
  ik gadu saskaņā ar 3. punktu
  aprēķināt
  savu vidējo summāro mēneša beigu pozīciju par
  iepriekšējiem 12 mēnešiem
  .

Ja
  nefinanšu darījumu partneris savu pozīciju neaprēķina vai ja pirmajā daļā minētā
  aprēķina rezultāts pārsniedz tīrvērtes robežvērtības, kas noteiktas saskaņā ar 10. panta 4. punkta b) apakšpunktu, attiecīgais nefinanšu darījumu partneris:

a)

nekavējoties par to paziņo EVTI un iestādei, kas izraudzīta saskaņā ar 5. punktu;

| b) | ja nefinanšu darījumu partneris nav aprēķinājis savu pozīciju, tam piemēro 4. pantā minēto tīrvērtes pienākumu — attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu nākotnes līgumiem visās aktīvu kategorijās — un 11. panta 3. punktā izklāstītās prasības; |
| --- | --- |

b)

ja nefinanšu darījumu partneris nav aprēķinājis savu pozīciju, tam piemēro 4. pantā minēto tīrvērtes pienākumu — attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu nākotnes līgumiem visās aktīvu kategorijās — un 11. panta 3. punktā izklāstītās prasības;

| ba) | ja pirmajā daļā minētā aprēķina rezultāts pārsniedz tīrvērtes robežvērtības, kas noteiktas saskaņā ar 4. punkta b) apakšpunktu, nefinanšu darījumu partnerim
  piemēro 4. pantā minēto tīrvērtes pienākumu — attiecībā uz turpmākiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem aktīvu kategorijā vai aktīvu kategorijās, attiecībā uz kurām ir pārsniegta tīrvērtes robežvērtība, —
  un to atbrīvo no 11. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām pārējās aktīvu kategorijās, attiecībā uz kurām tīrvērtes robežvērtība nav pārsniegta
  ; |
| --- | --- |

ba)

ja pirmajā daļā minētā aprēķina rezultāts pārsniedz tīrvērtes robežvērtības, kas noteiktas saskaņā ar 4. punkta b) apakšpunktu, nefinanšu darījumu partnerim
  piemēro 4. pantā minēto tīrvērtes pienākumu — attiecībā uz turpmākiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem aktīvu kategorijā vai aktīvu kategorijās, attiecībā uz kurām ir pārsniegta tīrvērtes robežvērtība, —
  un to atbrīvo no 11. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām pārējās aktīvu kategorijās, attiecībā uz kurām tīrvērtes robežvērtība nav pārsniegta
  ;

| c) | veic b) punktā minēto līgumu tīrvērti četru mēnešu laikā no dienas, kad tam sāk piemērot tīrvērtes pienākumu. |
| --- | --- |

c)

veic b) punktā minēto līgumu tīrvērti četru mēnešu laikā no dienas, kad tam sāk piemērot tīrvērtes pienākumu.

2.   Nefinanšu darījumu partnerim, kuram saskaņā ar 1. punkta otro daļu sāk piemērot tīrvērtes pienākumu un kurš pēc tam saskaņā ar 5. punktu izraudzītajai iestādei pierāda, ka tā vidējā summārā mēneša beigu pozīcija par
  iepriekšējiem 12 mēnešiem
  vairs nepārsniedz 1. punktā minēto tīrvērtes robežvērtību, vairs nepiemēro 4. pantā noteikto tīrvērtes pienākumu.

3.   Aprēķinot 1. punktā minētās pozīcijas, nefinanšu darījumu partneris ietver visus ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumus, kurus noslēdzis nefinanšu darījumu partneris vai citas tās pašas grupas nefinanšu vienības un attiecībā uz kuriem nav iespējams objektīvi izmērīt tādu risku mazināšanas spēju, kuri ir tieši saistīti ar nefinanšu darījumu partnera vai attiecīgās grupas komercdarbību vai ieņēmumu finansēšanas darbību.

4.   Lai nodrošinātu šā panta saskaņotu piemērošanu, EVTI pēc apspriešanās ar ESRK un citām attiecīgām iestādēm izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē:

| a) | kritērijus tam, lai noteiktu, attiecībā uz kuriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem ir iespējams objektīvi izmērīt tādu risku mazināšanas spēju, kuri ir tieši saistīti ar 3. punktā minēto komercdarbību vai ieņēmumu finansēšanu; un |
| --- | --- |

a)

kritērijus tam, lai noteiktu, attiecībā uz kuriem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem ir iespējams objektīvi izmērīt tādu risku mazināšanas spēju, kuri ir tieši saistīti ar 3. punktā minēto komercdarbību vai ieņēmumu finansēšanu; un

| b) | tīrvērtes robežvērtības, kuras nosaka, ņemot vērā tīro pozīciju un riska darījumu summas sistēmisko nozīmīgumu pēc darījumu partnera un pēc ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorijas. |
| --- | --- |

b)

tīrvērtes robežvērtības, kuras nosaka, ņemot vērā tīro pozīciju un riska darījumu summas sistēmisko nozīmīgumu pēc darījumu partnera un pēc ārpusbiržas atvasināto instrumentu kategorijas.

EVTI var noteikt tīrvērtes robežvērtības atsevišķi finanšu un nefinanšu darījumu partneriem, ņemot vērā finanšu darījumu partneru savstarpējo saikni un to augstāko sistēmisko risku.

Pēc atklātas publiskas apspriešanās noturēšanas EVTI minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. septembrim
  un regulāri atjaunina šos standartus
  .

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

Pēc apspriešanās ar ESRK un citām attiecīgām iestādēm EVTI periodiski pārskata minētās robežvērtības un nepieciešamības gadījumā,
  jo īpaši lai nodrošinātu lielāku līdzdalību centralizētā tīrvērtē
  , ierosina regulatīvus tehniskos standartus šo vērtību grozīšanai.”;

| (8a) | regulas 11. pantā iekļauj šādu punktu:



  “1.a   Panta 1. punktā minētās prasības nepiemēro 3. pantā minētajiem grupas iekšējiem darījumiem, ja viens no darījumu partneriem ir nefinanšu darījumu partneris, kuram saskaņā ar 10. panta 1. punkta otro daļu nepiemēro tīrvērtes pienākumu.”. |
| --- | --- |

(8a)

(8a)

regulas 11. pantā iekļauj šādu punktu:

regulas 11. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   Panta 1. punktā minētās prasības nepiemēro 3. pantā minētajiem grupas iekšējiem darījumiem, ja viens no darījumu partneriem ir nefinanšu darījumu partneris, kuram saskaņā ar 10. panta 1. punkta otro daļu nepiemēro tīrvērtes pienākumu.”.

| (8b) | regulas 11. panta 3. punktu groza šādi:





  “3.
     
  Finanšu darījumu partneris ir ieviesis riska pārvaldības procedūras, kas paredz savlaicīgu, precīzu un pienācīgi nošķirtu nodrošinājuma apmaiņu attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuri noslēgti 2012. gada 16. augustā vai pēc tam. Regulas 10. pantā minētie nefinanšu darījumu partneri ir ieviesuši riska pārvaldības procedūras, kas paredz savlaicīgu, precīzu un pienācīgi nošķirtu nodrošinājuma apmaiņu attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuri ietilpst tādā aktīvu kategorijā, attiecībā uz kuru nav pārsniegta tīrvērtes robežvērtība.”; |
| --- | --- |

(8b)

(8b)

regulas 11. panta 3. punktu groza šādi:

regulas 11. panta 3. punktu groza šādi:

“3.
     
  Finanšu darījumu partneris ir ieviesis riska pārvaldības procedūras, kas paredz savlaicīgu, precīzu un pienācīgi nošķirtu nodrošinājuma apmaiņu attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuri noslēgti 2012. gada 16. augustā vai pēc tam. Regulas 10. pantā minētie nefinanšu darījumu partneri ir ieviesuši riska pārvaldības procedūras, kas paredz savlaicīgu, precīzu un pienācīgi nošķirtu nodrošinājuma apmaiņu attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuri ietilpst tādā aktīvu kategorijā, attiecībā uz kuru nav pārsniegta tīrvērtes robežvērtība.”;

| (9) | regulas 11. panta 15. punktu groza šādi:






  (a) | punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | riska pārvaldības procedūras, tostarp nodrošinājuma apmērs un veids un 3. punktā minētā nošķiršanas kārtība, kā arī saistītās uzraudzības procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt šo risku pārvaldības procedūru sākotnēju un pastāvīgu validēšanu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

regulas 11. panta 15. punktu groza šādi:

(a)

punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

riska pārvaldības procedūras, tostarp nodrošinājuma apmērs un veids un 3. punktā minētā nošķiršanas kārtība, kā arī saistītās uzraudzības procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt šo risku pārvaldības procedūru sākotnēju un pastāvīgu validēšanu;”;

| (b) | otrās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “EVTI šo kopīgo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz [
  12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā].”; |
| --- | --- |

(b)

otrās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“EVTI šo kopīgo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz [
  12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā].”;

12

| (10) | regulas 38. pantā pievieno šādus 6. un 7. punktu:

  “6.   CDP nodrošina saviem tīrvērtes dalībniekiem simulācijas instrumentu, kas tiem dod iespēju aprēķināt bruto izteiksmē papildu sākotnējās drošības rezerves summu, kuru CDP var pieprasīt tad, kad tiek veikta jauna darījuma tīrvērte. Šis instruments ir pieejams tikai, izmantojot drošu piekļuvi, un simulācijas rezultāti nav saistoši.


  7.   CDP sniedz saviem tīrvērtes dalībniekiem informāciju par tā izmantotajiem sākotnējās drošības rezerves modeļiem. Minētā informācija atbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  a) | tā nepārprotami izskaidro sākotnējās drošības rezerves modeļa konstrukciju un to, kā tas darbojas; |
| --- | --- | --- |

(10)

regulas 38. pantā pievieno šādus 6. un 7. punktu:

“6.   CDP nodrošina saviem tīrvērtes dalībniekiem simulācijas instrumentu, kas tiem dod iespēju aprēķināt bruto izteiksmē papildu sākotnējās drošības rezerves summu, kuru CDP var pieprasīt tad, kad tiek veikta jauna darījuma tīrvērte. Šis instruments ir pieejams tikai, izmantojot drošu piekļuvi, un simulācijas rezultāti nav saistoši.

7.   CDP sniedz saviem tīrvērtes dalībniekiem informāciju par tā izmantotajiem sākotnējās drošības rezerves modeļiem. Minētā informācija atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

a)

tā nepārprotami izskaidro sākotnējās drošības rezerves modeļa konstrukciju un to, kā tas darbojas;

| b) | tā sniedz skaidru priekšstatu par sākotnējās drošības rezerves modeļa galvenajiem pieņēmumiem un ierobežojumiem un apstākļiem, kādos šie pieņēmumi vairs nav spēkā; |
| --- | --- |

b)

tā sniedz skaidru priekšstatu par sākotnējās drošības rezerves modeļa galvenajiem pieņēmumiem un ierobežojumiem un apstākļiem, kādos šie pieņēmumi vairs nav spēkā;

| c) | tā ir dokumentēta.”; |
| --- | --- |

c)

tā ir dokumentēta.”;

| (11) | regulas 39. pantā pievieno šādu 11. punktu:

  “11.   
  Dalībvalstu tiesību akti maksātnespējas jomā neattur CDP no rīkošanās saskaņā ar 48. panta 5. līdz 7. punktu attiecībā uz aktīviem un pozīcijām, kas uzskaitīti šā panta 2. līdz 5. punktā minētajos kontos.
  ”; |
| --- | --- |

(11)

regulas 39. pantā pievieno šādu 11. punktu:

“11.   
  Dalībvalstu tiesību akti maksātnespējas jomā neattur CDP no rīkošanās saskaņā ar 48. panta 5. līdz 7. punktu attiecībā uz aktīviem un pozīcijām, kas uzskaitīti šā panta 2. līdz 5. punktā minētajos kontos.
  ”;

| (12) | regulas 56. pantu groza šādi:






  (a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Regulas 55. panta 1. punkta piemērošanas nolūkā darījumu reģistrs iesniedz EVTI jebkuru no šādiem dokumentiem:






  a) | reģistrācijas pieteikums; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

regulas 56. pantu groza šādi:

(a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Regulas 55. panta 1. punkta piemērošanas nolūkā darījumu reģistrs iesniedz EVTI jebkuru no šādiem dokumentiem:

a)

reģistrācijas pieteikums;

| b) | reģistrācijas tvēruma paplašināšanas pieteikums, ja darījumu reģistrs jau ir reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2365 III nodaļu.”; |
| --- | --- |

b)

reģistrācijas tvēruma paplašināšanas pieteikums, ja darījumu reģistrs jau ir reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2365 III nodaļu.”;

| (b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā precizē:






  a) | detalizētu informāciju par 1. punkta a) apakšpunktā minēto reģistrācijas pieteikumu; |
| --- | --- | --- |

(b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā precizē:

a)

detalizētu informāciju par 1. punkta a) apakšpunktā minēto reģistrācijas pieteikumu;

| b) | detalizētu informāciju par 1. punkta b) apakšpunktā minēto vienkāršoto reģistrācijas tvēruma paplašināšanas pieteikumu. |
| --- | --- |

b)

detalizētu informāciju par 1. punkta b) apakšpunktā minēto vienkāršoto reģistrācijas tvēruma paplašināšanas pieteikumu.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz [12 mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.”;

| (c) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Lai nodrošinātu vienādus 1. punkta piemērošanas nosacījumus, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā precizē:






  a) | 1. punkta a) apakšpunktā minētā reģistrācijas pieteikuma formātu; |
| --- | --- | --- |

(c)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Lai nodrošinātu vienādus 1. punkta piemērošanas nosacījumus, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā precizē:

a)

1. punkta a) apakšpunktā minētā reģistrācijas pieteikuma formātu;

| b) | 1. punkta b) apakšpunktā minētā vienkāršotā reģistrācijas tvēruma paplašināšanas pieteikuma formātu. |
| --- | --- |

b)

1. punkta b) apakšpunktā minētā vienkāršotā reģistrācijas tvēruma paplašināšanas pieteikuma formātu.

EVTI izstrādā vienkāršotu formātu attiecībā uz pirmās daļas b) punktu.

EVTI šo īstenošanas tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz [9 mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.”;

| (12a) | regulas 62. pantā svītro 5. punktu; |
| --- | --- |

(12a)

(12a)

regulas 62. pantā svītro 5. punktu;

regulas 62. pantā svītro 5. punktu;

| (12b) | regulas 63. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:





  “1.
     
  Pildot šajā regulā noteiktos pienākumus, EVTI var veikt visas nepieciešamās pārbaudes uz vietas jebkurās 61. panta 1. punktā minēto juridisko personu saimnieciskās darbības telpās un īpašumā. Ja tas ir nepieciešams pārbaudes pienācīgai un efektīvai veikšanai, EVTI var veikt pārbaudi uz vietas bez iepriekšējas paziņošanas.”; |
| --- | --- |

(12b)

(12b)

regulas 63. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 63. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Pildot šajā regulā noteiktos pienākumus, EVTI var veikt visas nepieciešamās pārbaudes uz vietas jebkurās 61. panta 1. punktā minēto juridisko personu saimnieciskās darbības telpās un īpašumā. Ja tas ir nepieciešams pārbaudes pienācīgai un efektīvai veikšanai, EVTI var veikt pārbaudi uz vietas bez iepriekšējas paziņošanas.”;

| (12c) | regulas 63. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:





  “2.
     
  Amatpersonas un citas personas, kuras EVTI pilnvarojusi veikt pārbaudi uz vietas, drīkst iekļūt jebkurās to juridisko personu saimnieciskās darbības telpās un īpašumā, uz kurām attiecas EVTI pieņemts lēmums par izmeklēšanu, un šīm amatpersonām un citām personām ir visas 62. panta 1. punktā minētās pilnvaras. Turklāt tās ir pilnvarotas uz pārbaudes laiku un, ciktāl tas ir nepieciešams pārbaudes veikšanai, aizzīmogot jebkuras saimnieciskās darbības telpas un uzskaites grāmatas vai reģistrus.”; |
| --- | --- |

(12c)

(12c)

regulas 63. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 63. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Amatpersonas un citas personas, kuras EVTI pilnvarojusi veikt pārbaudi uz vietas, drīkst iekļūt jebkurās to juridisko personu saimnieciskās darbības telpās un īpašumā, uz kurām attiecas EVTI pieņemts lēmums par izmeklēšanu, un šīm amatpersonām un citām personām ir visas 62. panta 1. punktā minētās pilnvaras. Turklāt tās ir pilnvarotas uz pārbaudes laiku un, ciktāl tas ir nepieciešams pārbaudes veikšanai, aizzīmogot jebkuras saimnieciskās darbības telpas un uzskaites grāmatas vai reģistrus.”;

| (12d) | regulas 63. pantā svītro 8. punktu; |
| --- | --- |

(12d)

(12d)

regulas 63. pantā svītro 8. punktu;

regulas 63. pantā svītro 8. punktu;

| (12e) | regulas 64. panta 4. punktu groza šādi:





  “4.
     
  Iesniedzot EVTI lietu ar konstatējumiem, izmeklēšanas amatpersona par to informē personas, attiecībā uz kurām šī izmeklēšana tiek veikta. Šīm personām ir tiesības piekļūt minētajai lietai ar nosacījumu, ka tiek ievērotas citu personu leģitīmās intereses saistībā ar viņu komercnoslēpuma aizsardzību. Tiesības piekļūt lietai neattiecas uz konfidenciālu informāciju un EVTI iekšējiem sagatavošanās darba dokumentiem.”; |
| --- | --- |

(12e)

(12e)

regulas 64. panta 4. punktu groza šādi:

regulas 64. panta 4. punktu groza šādi:

“4.
     
  Iesniedzot EVTI lietu ar konstatējumiem, izmeklēšanas amatpersona par to informē personas, attiecībā uz kurām šī izmeklēšana tiek veikta. Šīm personām ir tiesības piekļūt minētajai lietai ar nosacījumu, ka tiek ievērotas citu personu leģitīmās intereses saistībā ar viņu komercnoslēpuma aizsardzību. Tiesības piekļūt lietai neattiecas uz konfidenciālu informāciju un EVTI iekšējiem sagatavošanās darba dokumentiem.”;

| (12f) | regulas 64. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:





  “8.
     
  Ja, veicot šajā regulā noteiktos pienākumus, EVTI konstatē, ka ir nopietnas aizdomas par iespējamiem faktiem, kas saskaņā ar tās rīcībā esošo informāciju varētu būt noziedzīgi nodarījumi saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, EVTI kriminālvajāšanas materiālus nodod attiecīgajām iestādēm izmeklēšanas veikšanai un iespējamai kriminālvajāšanai. Turklāt EVTI atturas no naudas soda vai periodisku soda naudas maksājumu piemērošanas, ja tai ir zināms, ka saskaņā ar valsts tiesībām veiktās kriminālvajāšanas rezultātā jau ir stājies spēkā res judicata attaisnojošs vai notiesājošs spriedums, kas izriet no identiska fakta vai faktiem, kuri būtībā ir tādi paši.”; |
| --- | --- |

(12f)

(12f)

regulas 64. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 64. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.
     
  Ja, veicot šajā regulā noteiktos pienākumus, EVTI konstatē, ka ir nopietnas aizdomas par iespējamiem faktiem, kas saskaņā ar tās rīcībā esošo informāciju varētu būt noziedzīgi nodarījumi saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, EVTI kriminālvajāšanas materiālus nodod attiecīgajām iestādēm izmeklēšanas veikšanai un iespējamai kriminālvajāšanai. Turklāt EVTI atturas no naudas soda vai periodisku soda naudas maksājumu piemērošanas, ja tai ir zināms, ka saskaņā ar valsts tiesībām veiktās kriminālvajāšanas rezultātā jau ir stājies spēkā res judicata attaisnojošs vai notiesājošs spriedums, kas izriet no identiska fakta vai faktiem, kuri būtībā ir tādi paši.”;

| (12g) | regulas 65. panta 1. punktā svītro otro daļu; |
| --- | --- |

(12g)

(12g)

regulas 65. panta 1. punktā svītro otro daļu;

regulas 65. panta 1. punktā svītro otro daļu;

| (13) | regulas 65. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | apakšpunktā “EUR 20 000”aizstāj ar “200 000 EUR”; |
| --- | --- | --- |

(13)

regulas 65. panta 2. punktu groza šādi:

a)

apakšpunktā “EUR 20 000”aizstāj ar “200 000 EUR”;

| b) | apakšpunktā “EUR 10 000”aizstāj ar “100 000 EUR”; |
| --- | --- |

b)

apakšpunktā “EUR 10 000”aizstāj ar “100 000 EUR”;

| (c) | pievieno šādu c) apakšpunktu:






  “c) | naudas sods par I pielikuma IV iedaļā minētajiem pārkāpumiem ir vismaz 5 000 EUR, taču nepārsniedz 10 000 EUR.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

pievieno šādu c) apakšpunktu:

“c)

naudas sods par I pielikuma IV iedaļā minētajiem pārkāpumiem ir vismaz 5 000 EUR, taču nepārsniedz 10 000 EUR.”;

| (13a) | regulas 67. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:




  “Pirmo daļu nepiemēro, ja ir nepieciešama steidzama rīcība, lai novērstu būtiska kaitējuma draudus finanšu sistēmai vai finanšu tirgu integritātei, pārredzamībai, efektivitātei un sakārtotai darbībai, tostarp tirdzniecības repozitorijam iesniegtu datu stabilitātei vai precizitātei. Šādos gadījumos EVTI var pieņemt pagaidu lēmumu, un tā dod attiecīgajām personām iespēju tikt uzklausītām pēc iespējas drīzāk pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas.”; |
| --- | --- |

(13a)

(13a)

regulas 67. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:

regulas 67. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:

“Pirmo daļu nepiemēro, ja ir nepieciešama steidzama rīcība, lai novērstu būtiska kaitējuma draudus finanšu sistēmai vai finanšu tirgu integritātei, pārredzamībai, efektivitātei un sakārtotai darbībai, tostarp tirdzniecības repozitorijam iesniegtu datu stabilitātei vai precizitātei. Šādos gadījumos EVTI var pieņemt pagaidu lēmumu, un tā dod attiecīgajām personām iespēju tikt uzklausītām pēc iespējas drīzāk pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas.”;

“Pirmo daļu nepiemēro, ja ir nepieciešama steidzama rīcība, lai novērstu būtiska kaitējuma draudus finanšu sistēmai vai finanšu tirgu integritātei, pārredzamībai, efektivitātei un sakārtotai darbībai, tostarp tirdzniecības repozitorijam iesniegtu datu stabilitātei vai precizitātei. Šādos gadījumos EVTI var pieņemt pagaidu lēmumu, un tā dod attiecīgajām personām iespēju tikt uzklausītām pēc iespējas drīzāk pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas.”;

| (14) | regulas 72. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Darījumu reģistram prasītās maksas summa sedz visas
  pieņemamās
  administratīvās izmaksas, kas EVTI radušās saistībā ar tā reģistrēšanu un uzraudzību, un ir samērīga ar attiecīgā darījumu reģistra apgrozījumu un veiktās reģistrēšanas un uzraudzības veidu.”; |
| --- | --- |

(14)

regulas 72. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Darījumu reģistram prasītās maksas summa sedz visas
  pieņemamās
  administratīvās izmaksas, kas EVTI radušās saistībā ar tā reģistrēšanu un uzraudzību, un ir samērīga ar attiecīgā darījumu reģistra apgrozījumu un veiktās reģistrēšanas un uzraudzības veidu.”;

| (15) | iekļauj šādu 76.a pantu:

  “76.a pants
  Savstarpēja tieša piekļuve datiem

  1.   Ja tas ir nepieciešams to trešo valstu attiecīgo iestāžu pienākumu veikšanai, kurās uzņēmējdarbību veic viens vai vairāki darījumu reģistri, šīm iestādēm ir tieša piekļuve informācijai darījumu reģistros, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā, ar nosacījumu, ka Komisija šajā nolūkā saskaņā ar 2. punktu ir pieņēmusi īstenošanas aktu.


  2.   Panta 1. punktā minētajām iestādēm iesniedzot pieprasījumu, Komisija var saskaņā ar 86. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņemt īstenošanas aktus, kuros konstatē, vai pieprasījumu iesniegušās iestādes trešās valsts tiesiskais regulējums atbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  a) | darījumu reģistriem, kas uzņēmējdarbību veic attiecīgajā trešā valstī, ir pienācīgi piešķirta atļauja; |
| --- | --- | --- |

(15)

iekļauj šādu 76.a pantu:

“76.a pants

Savstarpēja tieša piekļuve datiem

1.   Ja tas ir nepieciešams to trešo valstu attiecīgo iestāžu pienākumu veikšanai, kurās uzņēmējdarbību veic viens vai vairāki darījumu reģistri, šīm iestādēm ir tieša piekļuve informācijai darījumu reģistros, kas uzņēmējdarbību veic Savienībā, ar nosacījumu, ka Komisija šajā nolūkā saskaņā ar 2. punktu ir pieņēmusi īstenošanas aktu.

2.   Panta 1. punktā minētajām iestādēm iesniedzot pieprasījumu, Komisija var saskaņā ar 86. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņemt īstenošanas aktus, kuros konstatē, vai pieprasījumu iesniegušās iestādes trešās valsts tiesiskais regulējums atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

a)

darījumu reģistriem, kas uzņēmējdarbību veic attiecīgajā trešā valstī, ir pienācīgi piešķirta atļauja;

| b) | attiecīgajā trešā valstī pastāvīgi tiek veikta efektīva darījumu reģistru uzraudzība un efektīva to pienākumu izpildes nodrošināšana; |
| --- | --- |

b)

attiecīgajā trešā valstī pastāvīgi tiek veikta efektīva darījumu reģistru uzraudzība un efektīva to pienākumu izpildes nodrošināšana;

| c) | pastāv dienesta noslēpuma garantija, un tā ir vismaz līdzvērtīga šajā regulā minētajai garantijai, tostarp tādu komercnoslēpumu aizsardzība, par kuriem iestādes informē trešās personas; |
| --- | --- |

c)

pastāv dienesta noslēpuma garantija, un tā ir vismaz līdzvērtīga šajā regulā minētajai garantijai, tostarp tādu komercnoslēpumu aizsardzība, par kuriem iestādes informē trešās personas;

| d) | darījumu reģistriem, kas saņēmuši atļauju veikt darbību attiecīgajā trešā valstī, ir juridiski saistošs un izpildāms pienākums 81. panta 3. punktā minētajām vienībām piešķirt tiešu un tūlītēju piekļuvi datiem.”; |
| --- | --- |

d)

darījumu reģistriem, kas saņēmuši atļauju veikt darbību attiecīgajā trešā valstī, ir juridiski saistošs un izpildāms pienākums 81. panta 3. punktā minētajām vienībām piešķirt tiešu un tūlītēju piekļuvi datiem.”;

| (16) | regulas 78. pantā pievieno šādus 9. un 10. punktu:

  “(9)   Darījumu reģistrs izstrādā šādas procedūras un politikas:






  a) | procedūras efektīvai darījumu reģistru datu savstarpējai saskaņošanai; |
| --- | --- | --- |

(16)

regulas 78. pantā pievieno šādus 9. un 10. punktu:

“(9)   Darījumu reģistrs izstrādā šādas procedūras un politikas:

a)

procedūras efektīvai darījumu reģistru datu savstarpējai saskaņošanai;

| b) | procedūras iesniegto datu pilnīguma un precizitātes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

b)

procedūras iesniegto datu pilnīguma un precizitātes nodrošināšanai;

| c) | politikas datu sakārtotai nosūtīšanai citiem darījumu reģistriem pēc 9. pantā minēto darījumu partneru vai CDP pieprasījuma vai ja tas nepieciešams citiem nolūkiem. |
| --- | --- |

c)

politikas datu sakārtotai nosūtīšanai citiem darījumu reģistriem pēc 9. pantā minēto darījumu partneru vai CDP pieprasījuma vai ja tas nepieciešams citiem nolūkiem.

(10)   Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē:

| a) | procedūras darījumu reģistru datu savstarpējai saskaņošanai; |
| --- | --- |

a)

procedūras darījumu reģistru datu savstarpējai saskaņošanai;

| b) | procedūras, kas darījumu reģistram jāpiemēro, lai pārbaudītu, vai darījumu partneris, kurš iesniedz pārskatu, vai iesniedzošā vienība nodrošina atbilstību pārskatu sniegšanas prasībām, un lai pārbaudītu saskaņā ar 9. pantu iesniegtās informācijas pilnīgumu un precizitāti. |
| --- | --- |

b)

procedūras, kas darījumu reģistram jāpiemēro, lai pārbaudītu, vai darījumu partneris, kurš iesniedz pārskatu, vai iesniedzošā vienība nodrošina atbilstību pārskatu sniegšanas prasībām, un lai pārbaudītu saskaņā ar 9. pantu iesniegtās informācijas pilnīgumu un precizitāti.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz ... [12 mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.”;

| (17) | regulas 81. pantu groza šādi:






  (a) | panta 3. punktam pievieno šādu q) apakšpunktu:






  “q) | attiecīgās iestādes trešā valstī, attiecībā uz kuru saskaņā ar 76.a pantu ir pieņemts īstenošanas akts;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

regulas 81. pantu groza šādi:

(a)

panta 3. punktam pievieno šādu q) apakšpunktu:

“q)

attiecīgās iestādes trešā valstī, attiecībā uz kuru saskaņā ar 76.a pantu ir pieņemts īstenošanas akts;”;

| (b) | iekļauj šādu 3.a punktu:

  “3.a   Darījumu reģistrs 9. panta 1.a punkta otrajā daļā minētajiem darījumu partneriem un CDP sniedz informāciju, kas ir iesniegta to vārdā.”; |
| --- | --- |

(b)

iekļauj šādu 3.a punktu:

“3.a   Darījumu reģistrs 9. panta 1.a punkta otrajā daļā minētajiem darījumu partneriem un CDP sniedz informāciju, kas ir iesniegta to vārdā.”;

| (c) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI pēc apspriešanās ar ECBS dalībniekiem izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē:






  a) | informāciju, kas publicējama vai darāma pieejama saskaņā ar 1. un 3. punktu; |
| --- | --- | --- |

(c)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI pēc apspriešanās ar ECBS dalībniekiem izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē:

a)

informāciju, kas publicējama vai darāma pieejama saskaņā ar 1. un 3. punktu;

| b) | 1. punktā minētās informācijas publicēšanas biežumu; |
| --- | --- |

b)

1. punktā minētās informācijas publicēšanas biežumu;

| c) | operacionālos standartus, kas nepieciešami, lai apkopotu un salīdzinātu dažādu reģistru datus un lai 3. punktā minētās vienības varētu piekļūt minētajai informācijai; |
| --- | --- |

c)

operacionālos standartus, kas nepieciešami, lai apkopotu un salīdzinātu dažādu reģistru datus un lai 3. punktā minētās vienības varētu piekļūt minētajai informācijai;

| d) | noteikumus un nosacījumus, kārtību un nepieciešamo dokumentāciju, saskaņā ar kuriem darījumu reģistri 3. punktā minētajām vienībām piešķir piekļuvi. |
| --- | --- |

d)

noteikumus un nosacījumus, kārtību un nepieciešamo dokumentāciju, saskaņā ar kuriem darījumu reģistri 3. punktā minētajām vienībām piešķir piekļuvi.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz [12 mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].

Izstrādājot šo tehnisko standartu projektu, EVTI nodrošina, ka 1. punktā minētās informācijas publicēšana neatklāj nevienas līgumslēdzējas puses identitāti.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.”;

| (18) | regulas 82. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Regulas 1. panta 6. punktā, 4. panta 3. punktā, 64. panta 7. punktā, 70. pantā, 72. panta 3. punktā, 76.a pantā un 85. panta 2. punktā minētās pilnvaras Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.”; |
| --- | --- |

(18)

regulas 82. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Regulas 1. panta 6. punktā, 4. panta 3. punktā, 64. panta 7. punktā, 70. pantā, 72. panta 3. punktā, 76.a pantā un 85. panta 2. punktā minētās pilnvaras Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.”;

| (19) | regulas 85. pantu groza šādi:






  (a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Līdz ... [trīs gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija novērtē šīs regulas piemērošanu un sagatavo vispārīgu ziņojumu. Komisija minēto ziņojumu kopā ar atbilstošiem priekšlikumiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.” |
| --- | --- | --- |

(19)

regulas 85. pantu groza šādi:

(a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Līdz ... [trīs gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija novērtē šīs regulas piemērošanu un sagatavo vispārīgu ziņojumu. Komisija minēto ziņojumu kopā ar atbilstošiem priekšlikumiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.”

| (aa) | pantā iekļauj šādu punktu:



  “1.a
     
  Līdz ... [trīs gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] EVTI iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, kurā ir analizēta ar Regulu (ES) 2018/... [šī grozošā regula] pārskatu sniegšanas režīmā ieviesto izmaiņu ietekme uz tirgus dalībniekiem. Ziņojumā jo īpaši tiek novērtēta to attiecīgo noteikumu ieviešana un īstenošana, kuri pārskatu sniegšanu ļauj deleģēt finanšu darījumu partneriem un kuri paredz, ka CDP sniedz pārskatus par līgumiem, un izpētīts, vai šiem jaunajiem noteikumiem ir bijusi cerētā ietekme uz pārskatu sniegšanas sloga mazināšanu mazajiem darījumu partneriem. Tajā arī izpēta, kā šie jaunie noteikumi ir ietekmējuši konkurenci starp darījumu reģistriem, un to, vai un cik lielā mērā tie ir radījuši mazāk konkurējošu vidi un mazāku izvēles brīvību tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem.”; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a
     
  Līdz ... [trīs gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] EVTI iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai, kurā ir analizēta ar Regulu (ES) 2018/... [šī grozošā regula] pārskatu sniegšanas režīmā ieviesto izmaiņu ietekme uz tirgus dalībniekiem. Ziņojumā jo īpaši tiek novērtēta to attiecīgo noteikumu ieviešana un īstenošana, kuri pārskatu sniegšanu ļauj deleģēt finanšu darījumu partneriem un kuri paredz, ka CDP sniedz pārskatus par līgumiem, un izpētīts, vai šiem jaunajiem noteikumiem ir bijusi cerētā ietekme uz pārskatu sniegšanas sloga mazināšanu mazajiem darījumu partneriem. Tajā arī izpēta, kā šie jaunie noteikumi ir ietekmējuši konkurenci starp darījumu reģistriem, un to, vai un cik lielā mērā tie ir radījuši mazāk konkurējošu vidi un mazāku izvēles brīvību tīrvērtes dalībniekiem un to klientiem.”;

| (b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Līdz [viens gads pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanas dienas] un pēc tam katru gadu līdz ... [divi gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija sagatavo ziņojumu, kurā novērtēts tas, vai ir izstrādāti īstenojami tehniski risinājumi attiecībā uz PSM veiktu skaidras naudas un bezskaidras naudas nodrošinājuma kā mainīgas drošības rezerves nodošanu un vai ir nepieciešams veikt pasākumus, lai atvieglotu šādus tehniskos risinājumus.
  EVTI līdz [seši mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanas dienas] un pēc tam katru gadu līdz ... [divi gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanas dienas] sadarbībā ar EAAPI, EBI un ESRK iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā novērtēts:






  a) | tas, vai CDP, tīrvērtes dalībnieki un PSM ir
  īstenojuši atbilstošus centienus un
  izstrādājuši tehniski īstenojamus risinājumus, kas atvieglo PSM piedalīšanos centralizētā tīrvērtē, kā mainīgu drošības rezervi nododot skaidras naudas un bezskaidras naudas nodrošinājumu, tostarp novērtēta šo risinājumu ietekme uz tirgus likviditāti un procikliskumu
  un to iespējamā juridiskā un cita veida ietekme
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Līdz [viens gads pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanas dienas] un pēc tam katru gadu līdz ... [divi gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija sagatavo ziņojumu, kurā novērtēts tas, vai ir izstrādāti īstenojami tehniski risinājumi attiecībā uz PSM veiktu skaidras naudas un bezskaidras naudas nodrošinājuma kā mainīgas drošības rezerves nodošanu un vai ir nepieciešams veikt pasākumus, lai atvieglotu šādus tehniskos risinājumus.

EVTI līdz [seši mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanas dienas] un pēc tam katru gadu līdz ... [divi gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanas dienas] sadarbībā ar EAAPI, EBI un ESRK iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā novērtēts:

a)

tas, vai CDP, tīrvērtes dalībnieki un PSM ir
  īstenojuši atbilstošus centienus un
  izstrādājuši tehniski īstenojamus risinājumus, kas atvieglo PSM piedalīšanos centralizētā tīrvērtē, kā mainīgu drošības rezervi nododot skaidras naudas un bezskaidras naudas nodrošinājumu, tostarp novērtēta šo risinājumu ietekme uz tirgus likviditāti un procikliskumu
  un to iespējamā juridiskā un cita veida ietekme
  ;

| b) | ārpusbiržas atvasināto instrumentu (neatkarīgi no tā, vai tiem tiek veikta tīrvērte) tirgos veiktās PSM darbības apmērs un raksturs pēc aktīvu kategorijas un jebkāds saistīts sistēmiskais risks, kam pakļauta finanšu sistēma; |
| --- | --- |

b)

ārpusbiržas atvasināto instrumentu (neatkarīgi no tā, vai tiem tiek veikta tīrvērte) tirgos veiktās PSM darbības apmērs un raksturs pēc aktīvu kategorijas un jebkāds saistīts sistēmiskais risks, kam pakļauta finanšu sistēma;

| c) | kā tas, ka PSM izpilda tīrvērtes prasību, ietekmē šo PSM ieguldīšanas stratēģijas, tostarp jebkādas izmaiņas to skaidras naudas un bezskaidras naudas aktīvu izvietojumā; |
| --- | --- |

c)

kā tas, ka PSM izpilda tīrvērtes prasību, ietekmē šo PSM ieguldīšanas stratēģijas, tostarp jebkādas izmaiņas to skaidras naudas un bezskaidras naudas aktīvu izvietojumā;

| d) | 10. panta 4. punktā minēto tīrvērtes robežvērtību ietekme uz PSM; |
| --- | --- |

d)

10. panta 4. punktā minēto tīrvērtes robežvērtību ietekme uz PSM;

| e) | tas, kā citas juridiskas prasības, tostarp drošības rezerves prasības attiecībā uz atvasinātiem instrumentiem, kuriem tīrvērte netiek veikta, un sviras rādītāja aprēķināšana saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013, ietekmē izmaksu atšķirības starp ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, kuriem tiek veikta tīrvērte, un ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, kuriem tīrvērte netiek veikta; |
| --- | --- |

e)

tas, kā citas juridiskas prasības, tostarp drošības rezerves prasības attiecībā uz atvasinātiem instrumentiem, kuriem tīrvērte netiek veikta, un sviras rādītāja aprēķināšana saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013, ietekmē izmaksu atšķirības starp ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, kuriem tiek veikta tīrvērte, un ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, kuriem tīrvērte netiek veikta;

| f) | tas, vai ir nepieciešami turpmāki pasākumi, kas atvieglo tīrvērtes risinājuma rašanu attiecībā uz PSM. |
| --- | --- |

f)

tas, vai ir nepieciešami turpmāki pasākumi, kas atvieglo tīrvērtes risinājuma rašanu attiecībā uz PSM.

Ja Komisija secina, ka nav izstrādāts īstenojams tehnisks risinājums un ka atvasināto instrumentu līgumu, kuriem tiek veikta centralizēta tīrvērte, negatīvā ietekme uz nākotnes pensionāru pensijas maksājumiem ir nemainīga, tā saskaņā ar 82. pantu pieņem deleģēto aktu, lai vienu reizi par diviem gadiem pagarinātu 89. panta 1. punktā minēto trīs gadu laikposmu.”;

| (c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Līdz ... [divi gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija vai nu
  :






  a) | iesniedz priekšlikumu saistošam risinājumam, kas nav PSM pastāvīga vai turpmāka pagaidu atbrīvošana no tīrvērtes pienākuma veikšanas — ja tā uzskata, ka ieinteresētās personas nav atradušas risinājumu, vai |
| --- | --- | --- |

(c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Līdz ... [divi gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija vai nu
  :

a)

iesniedz priekšlikumu saistošam risinājumam, kas nav PSM pastāvīga vai turpmāka pagaidu atbrīvošana no tīrvērtes pienākuma veikšanas — ja tā uzskata, ka ieinteresētās personas nav atradušas risinājumu, vai

| b) | saskaņā ar 82. pantu pieņem deleģēto aktu, lai vienu reizi par vienu gadu pagarinātu 89.
   panta
  1. punktā
  minēto
  divu gadu laikposmu tikai tad, ja tā uzskata, ka ieinteresētās personas ir vienojušās par risinājumu un ka šā risinājuma īstenošanai ir nepieciešams papildu laiks, vai arī |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 82. pantu pieņem deleģēto aktu, lai vienu reizi par vienu gadu pagarinātu 89.
   panta
  1. punktā
  minēto
  divu gadu laikposmu tikai tad, ja tā uzskata, ka ieinteresētās personas ir vienojušās par risinājumu un ka šā risinājuma īstenošanai ir nepieciešams papildu laiks, vai arī

| c) | ļauj atbrīvojumam zaudēt spēku, vienlaikus mudinot ieinteresētās personas iepriekš īstenot savu risinājumu, ja tā uzskata, ka tāds ir atrasts.
  ” |
| --- | --- |

c)

ļauj atbrīvojumam zaudēt spēku, vienlaikus mudinot ieinteresētās personas iepriekš īstenot savu risinājumu, ja tā uzskata, ka tāds ir atrasts.
  ”

▌

▌

| (ca) | iekļauj šādus punktus:





  “3.a
     
  Līdz ... [trīs gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija saskaņā ar 82. pantu pieņem deleģēto aktu, lai vienu reizi par diviem gadiem pagarinātu 89. panta 1.a punktā minēto trīs gadu laikposmu tikai tad, ja tā uzskata, ka 89. panta 1.a punktā minētie mazie PSM ir īstenojuši nepieciešamos centienus, lai izstrādātu atbilstošus tehniskus risinājumus un ka atvasināto instrumentu līgumu, kuriem tiek veikta centralizēta tīrvērte, negatīvā ietekme uz pensionāru pensijas maksājumiem ir nemainīga.






  3.b
     
  EVTI līdz ... [12 mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā novērtē, vai to finanšu instrumentu sarakstu, kuri saskaņā ar 47. pantu tiek uzskatīti par augsti likvīdiem un ar minimālu kredītrisku un tirgus risku, varētu paplašināt un vai šajā sarakstā varētu iekļaut vienu vai vairākus naudas tirgus fondus, kuriem piešķirta atļauja saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1131.”; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

iekļauj šādus punktus:

iekļauj šādus punktus:

“3.a
     
  Līdz ... [trīs gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija saskaņā ar 82. pantu pieņem deleģēto aktu, lai vienu reizi par diviem gadiem pagarinātu 89. panta 1.a punktā minēto trīs gadu laikposmu tikai tad, ja tā uzskata, ka 89. panta 1.a punktā minētie mazie PSM ir īstenojuši nepieciešamos centienus, lai izstrādātu atbilstošus tehniskus risinājumus un ka atvasināto instrumentu līgumu, kuriem tiek veikta centralizēta tīrvērte, negatīvā ietekme uz pensionāru pensijas maksājumiem ir nemainīga.

3.b
     
  EVTI līdz ... [12 mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā novērtē, vai to finanšu instrumentu sarakstu, kuri saskaņā ar 47. pantu tiek uzskatīti par augsti likvīdiem un ar minimālu kredītrisku un tirgus risku, varētu paplašināt un vai šajā sarakstā varētu iekļaut vienu vai vairākus naudas tirgus fondus, kuriem piešķirta atļauja saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1131.”;

| (e) | pievieno šādus punktus:





  “6.
     
  Līdz ... [seši mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija pēc apspriešanās ar EVTI iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par Regulā (ES) Nr. 600/2014 paredzētā atvasināto instrumentu tīrvērtes pienākuma saskaņošanu ar izmaiņām, kas atbilstoši Regulai (ES) 2018/... [šai grozošajai regulai] veiktas atvasināto instrumentu tīrvērtes pienākumā, jo īpaši attiecībā uz to vienību loku, kurām piemēro tīrvērtes pienākumu, kā arī attiecībā uz apturēšanas mehānismu. Ja šāda saskaņošana tiek uzskatīta par nepieciešamu un atbilstošu, kopā ar ziņojumu iesniedz tiesību akta priekšlikumu, ar kuru ievieš nepieciešamās izmaiņas.






  7.
     
  EVTI sadarbībā ar EAAPI un EBI līdz ... [18 mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izvērtē to, vai 4. panta 3.a punktā minētā taisnīgu, saprātīgu, nediskriminējošu un pārredzamu komerciālo noteikumu principa piemērošana ir bijusi efektīva tīrvērtes pieejamības atvieglošanā.




  Komisija līdz ... [divi gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izvērtē to, vai taisnīgu, saprātīgu, nediskriminējošu un pārredzamu komerciālo noteikumu principa piemērošana ir bijusi efektīva tīrvērtes pieejamības atvieglošanā, un attiecīgā gadījumā ierosina šā principa uzlabojumus. Šajā ziņojumā ņem vērā pirmajā daļā minētajā ziņojumā iekļautos konstatējumus un attiecīgā gadījumā tam pievieno tiesību akta priekšlikumu.






  8.
     
  Līdz ... [12 mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija sagatavo ziņojumu, kurā izvērtē to, vai tirdzniecības darījumi, kas tieši izriet no pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumiem, tostarp portfeļa sablīvēšanas, būtu atbrīvojami no 4. panta 1. punktā minētā tīrvērtes pienākuma. Šajā ziņojumā Komisija jo īpaši ņem vērā to, cik lielā mērā minētie pakalpojumi mazina risku, jo īpaši darījumu partnera kredītrisku un darbības risku, kā arī ņem vērā iespējas apiet tīrvērtes pienākumu un kavēt centralizētu tīrvērti. Komisija šo ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā tam pievienojot atbilstošus tiesību aktu priekšlikumus.




  Lai palīdzētu Komisijai sagatavot pirmajā daļā minēto ziņojumu, EVTI sadarbībā ar ESRK līdz ... [seši mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izvērtē to, vai tirdzniecības darījumi, kas tieši izriet no pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumiem, tostarp portfeļa sablīvēšanas, būtu atbrīvojami no tīrvērtes pienākuma. Šajā ziņojumā izpēta portfeļa sablīvēšanu un citus pieejamos cenu neveidojošos pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumus, kas mazina ar tirgu nesaistītus riskus atvasināto instrumentu portfeļos, nemainot portfeļu tirgus risku, tādus kā pārlīdzsvarošanas darījumi. Sistēmiskā riska pārvaldības nolūkā tajā arī paskaidro šādu pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumu mērķus un darbību, apmēru, kādā tie mazina risku, jo īpaši darījumu partnera kredītrisku un darbības risku, un izvērtē nepieciešamību veikt šādu tirdzniecības darījumu tīrvērti vai atbrīvot tos no tīrvērtes pienākuma. Tāpat arī šajā ziņojumā izvērtē to, cik lielā mērā jebkāds šādu pakalpojumu atbrīvojums no tīrvērtes pienākuma attur no centralizētas tīrvērtes veikšanas, un iespējamību, ka darījumu partneri var apiet tīrvērtes pienākumu.






  9.
     
  Pamatojoties uz 2017. gada 1. decembrī publicētajiem Komisijas sabiedriskās apspriešanās par uzraudzības pārskatu sniegšanas atbilstības pārbaudi rezultātiem, Komisija līdz ... [12 mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] pārskata 9. panta 1.a punkta piemērošanu un iesniedz par to ziņojumu. Komisija šo ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā tam pievienojot atbilstošu tiesību akta priekšlikumu. Lai visiem darījumu partneriem, jo īpaši nefinanšu darījumu partneriem, kuriem nepiemēro 10. panta 1. punkta otrajā daļā minēto tīrvērtes pienākumu, vienkāršotu pārskatu iesniegšanas ķēdi attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, Komisija, pārskatot 9. panta 1.a punkta piemērošanu, izvērtē to, vai Regulas (ES) Nr. 600/2014 26. pantā minētais darījumu pārskatu sniegšanas pienākums nerada nevajadzīgu tādu darījumu pārskatu sniegšanas dublēšanos, kurus sniedz par atvasinātajiem instrumentiem, kas nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, un to, vai 9. panta 1.a punktā noteikto prasību sniegt darījumu pārskatus par atvasinātajiem instrumentiem, kas nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, varētu sašaurināt, vienlaikus nevajadzīgi nezaudējot informāciju.




  EVTI sadarbībā ar ESRK līdz ... [seši mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izvērtē:










  a) | konsekvenci starp Regulā (ES) Nr. 600/2014 un šīs regulas 9. pantā noteiktajām pārskatu sniegšanas prasībām attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, — gan par atvasināto instrumentu līgumiem sniegtās detalizētās informācijas, gan datu pieejamības attiecīgajām vienībām ziņā; |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

pievieno šādus punktus:

pievieno šādus punktus:

“6.
     
  Līdz ... [seši mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija pēc apspriešanās ar EVTI iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par Regulā (ES) Nr. 600/2014 paredzētā atvasināto instrumentu tīrvērtes pienākuma saskaņošanu ar izmaiņām, kas atbilstoši Regulai (ES) 2018/... [šai grozošajai regulai] veiktas atvasināto instrumentu tīrvērtes pienākumā, jo īpaši attiecībā uz to vienību loku, kurām piemēro tīrvērtes pienākumu, kā arī attiecībā uz apturēšanas mehānismu. Ja šāda saskaņošana tiek uzskatīta par nepieciešamu un atbilstošu, kopā ar ziņojumu iesniedz tiesību akta priekšlikumu, ar kuru ievieš nepieciešamās izmaiņas.

7.
     
  EVTI sadarbībā ar EAAPI un EBI līdz ... [18 mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izvērtē to, vai 4. panta 3.a punktā minētā taisnīgu, saprātīgu, nediskriminējošu un pārredzamu komerciālo noteikumu principa piemērošana ir bijusi efektīva tīrvērtes pieejamības atvieglošanā.

Komisija līdz ... [divi gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izvērtē to, vai taisnīgu, saprātīgu, nediskriminējošu un pārredzamu komerciālo noteikumu principa piemērošana ir bijusi efektīva tīrvērtes pieejamības atvieglošanā, un attiecīgā gadījumā ierosina šā principa uzlabojumus. Šajā ziņojumā ņem vērā pirmajā daļā minētajā ziņojumā iekļautos konstatējumus un attiecīgā gadījumā tam pievieno tiesību akta priekšlikumu.

8.
     
  Līdz ... [12 mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija sagatavo ziņojumu, kurā izvērtē to, vai tirdzniecības darījumi, kas tieši izriet no pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumiem, tostarp portfeļa sablīvēšanas, būtu atbrīvojami no 4. panta 1. punktā minētā tīrvērtes pienākuma. Šajā ziņojumā Komisija jo īpaši ņem vērā to, cik lielā mērā minētie pakalpojumi mazina risku, jo īpaši darījumu partnera kredītrisku un darbības risku, kā arī ņem vērā iespējas apiet tīrvērtes pienākumu un kavēt centralizētu tīrvērti. Komisija šo ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā tam pievienojot atbilstošus tiesību aktu priekšlikumus.

Lai palīdzētu Komisijai sagatavot pirmajā daļā minēto ziņojumu, EVTI sadarbībā ar ESRK līdz ... [seši mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izvērtē to, vai tirdzniecības darījumi, kas tieši izriet no pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumiem, tostarp portfeļa sablīvēšanas, būtu atbrīvojami no tīrvērtes pienākuma. Šajā ziņojumā izpēta portfeļa sablīvēšanu un citus pieejamos cenu neveidojošos pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumus, kas mazina ar tirgu nesaistītus riskus atvasināto instrumentu portfeļos, nemainot portfeļu tirgus risku, tādus kā pārlīdzsvarošanas darījumi. Sistēmiskā riska pārvaldības nolūkā tajā arī paskaidro šādu pēctirdzniecības riska mazināšanas pakalpojumu mērķus un darbību, apmēru, kādā tie mazina risku, jo īpaši darījumu partnera kredītrisku un darbības risku, un izvērtē nepieciešamību veikt šādu tirdzniecības darījumu tīrvērti vai atbrīvot tos no tīrvērtes pienākuma. Tāpat arī šajā ziņojumā izvērtē to, cik lielā mērā jebkāds šādu pakalpojumu atbrīvojums no tīrvērtes pienākuma attur no centralizētas tīrvērtes veikšanas, un iespējamību, ka darījumu partneri var apiet tīrvērtes pienākumu.

9.
     
  Pamatojoties uz 2017. gada 1. decembrī publicētajiem Komisijas sabiedriskās apspriešanās par uzraudzības pārskatu sniegšanas atbilstības pārbaudi rezultātiem, Komisija līdz ... [12 mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] pārskata 9. panta 1.a punkta piemērošanu un iesniedz par to ziņojumu. Komisija šo ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā tam pievienojot atbilstošu tiesību akta priekšlikumu. Lai visiem darījumu partneriem, jo īpaši nefinanšu darījumu partneriem, kuriem nepiemēro 10. panta 1. punkta otrajā daļā minēto tīrvērtes pienākumu, vienkāršotu pārskatu iesniegšanas ķēdi attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, Komisija, pārskatot 9. panta 1.a punkta piemērošanu, izvērtē to, vai Regulas (ES) Nr. 600/2014 26. pantā minētais darījumu pārskatu sniegšanas pienākums nerada nevajadzīgu tādu darījumu pārskatu sniegšanas dublēšanos, kurus sniedz par atvasinātajiem instrumentiem, kas nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, un to, vai 9. panta 1.a punktā noteikto prasību sniegt darījumu pārskatus par atvasinātajiem instrumentiem, kas nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, varētu sašaurināt, vienlaikus nevajadzīgi nezaudējot informāciju.

EVTI sadarbībā ar ESRK līdz ... [seši mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izvērtē:

a)

konsekvenci starp Regulā (ES) Nr. 600/2014 un šīs regulas 9. pantā noteiktajām pārskatu sniegšanas prasībām attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, — gan par atvasināto instrumentu līgumiem sniegtās detalizētās informācijas, gan datu pieejamības attiecīgajām vienībām ziņā;

| b) | to, vai ir iespējams saskaņot Regulā (ES) Nr. 600/2014 un šīs regulas 9. pantā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, — gan par atvasināto instrumentu līgumiem sniegtās detalizētās informācijas, gan datu pieejamības attiecīgajām vienībām ziņā; un |
| --- | --- |

b)

to, vai ir iespējams saskaņot Regulā (ES) Nr. 600/2014 un šīs regulas 9. pantā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri nav ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, — gan par atvasināto instrumentu līgumiem sniegtās detalizētās informācijas, gan datu pieejamības attiecīgajām vienībām ziņā; un

| c) | iespēju visiem darījumu partneriem, tostarp visiem netiešajiem klientiem, vienkāršot pārskatu sniegšanas ķēdi, ņemot vērā nepieciešamību savlaicīgi sniegt pārskatus un ievērojot tiesību aktus un pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar šīs regulas 4. panta 4. punktu un Regulas (ES) Nr. 600/2014 30. panta 2. punktu.”; |
| --- | --- |

c)

iespēju visiem darījumu partneriem, tostarp visiem netiešajiem klientiem, vienkāršot pārskatu sniegšanas ķēdi, ņemot vērā nepieciešamību savlaicīgi sniegt pārskatus un ievērojot tiesību aktus un pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar šīs regulas 4. panta 4. punktu un Regulas (ES) Nr. 600/2014 30. panta 2. punktu.”;

| (20) | regulas 89. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

  “1.   Līdz ... [divi gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] 4. pantā noteikto tīrvērtes pienākumu nepiemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuri, balstoties uz objektīviem mērījumiem, ir uzskatāmi par tādiem, kas mazina ieguldījumu riskus, kuri ir tieši saistīti ar pensiju shēmu mehānismu finansiālo maksātspēju, un vienībām, kas izveidotas, lai pensiju shēmu mehānisma saistību neizpildes gadījumā izmaksātu kompensāciju pensiju shēmu mehānisma dalībniekiem.


  PSM, CDP un tīrvērtes dalībnieki dara visu iespējamo, lai veicinātu tādu tehnisku risinājumu izstrādi, kuri PSM atvieglo šādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērti.




  Komisija izveido ekspertu grupu, kuras sastāvā ietilpst PSM, CDP, tīrvērtes dalībnieku un citu attiecīgo personu, kas piedalās šādu tehnisko risinājumu izstrādē, pārstāvji, lai uzraudzītu to īstenotos centienus un izvērtētu progresu, kas panākts tādu tehnisko risinājumu rašanā, kuri PSM atvieglo šādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērti. Šī ekspertu grupa tiekas vismaz reizi sešos mēnešos. Komisija ņem vērā PSM, CDP un tīrvērtes dalībnieku īstenotos centienus, kad tā sagatavo ziņojumus saskaņā ar 85. panta 2. punkta pirmo daļu.”; |
| --- | --- |

(20)

regulas 89. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“1.   Līdz ... [divi gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] 4. pantā noteikto tīrvērtes pienākumu nepiemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuri, balstoties uz objektīviem mērījumiem, ir uzskatāmi par tādiem, kas mazina ieguldījumu riskus, kuri ir tieši saistīti ar pensiju shēmu mehānismu finansiālo maksātspēju, un vienībām, kas izveidotas, lai pensiju shēmu mehānisma saistību neizpildes gadījumā izmaksātu kompensāciju pensiju shēmu mehānisma dalībniekiem.

PSM, CDP un tīrvērtes dalībnieki dara visu iespējamo, lai veicinātu tādu tehnisku risinājumu izstrādi, kuri PSM atvieglo šādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērti.

Komisija izveido ekspertu grupu, kuras sastāvā ietilpst PSM, CDP, tīrvērtes dalībnieku un citu attiecīgo personu, kas piedalās šādu tehnisko risinājumu izstrādē, pārstāvji, lai uzraudzītu to īstenotos centienus un izvērtētu progresu, kas panākts tādu tehnisko risinājumu rašanā, kuri PSM atvieglo šādu ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu tīrvērti. Šī ekspertu grupa tiekas vismaz reizi sešos mēnešos. Komisija ņem vērā PSM, CDP un tīrvērtes dalībnieku īstenotos centienus, kad tā sagatavo ziņojumus saskaņā ar 85. panta 2. punkta pirmo daļu.”;

| (20a) | regulas 89. pantā iekļauj šādu punktu:





  “1.a
     
  Neatkarīgi no 1. punkta līdz ... [trīs gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] 4. pantā noteikto tīrvērtes pienākumu nepiemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas, balstoties uz objektīviem mērījumiem, ir uzskatāmi par tādiem, kas mazina ieguldījumu riskus, kuri ir tieši saistīti ar PSM finansiālo maksātspēju, un vienībām, kas izveidotas, laiPSM saistību neizpildes gadījumā izmaksātu kompensāciju PSM dalībniekiem.




  Komisija saskaņā ar 82. pantu pieņem deleģēto aktu, lai papildinātu šo regulu, nosakot, kurus PSM atbilstoši šā punkta pirmajai daļai var uzskatīt par maziem PSM, ņemot vērā to, ka mazo PSM kategorija neveido vairāk kā 5 % no PSM noslēgtajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem.
  ”; |
| --- | --- |

(20a)

(20a)

regulas 89. pantā iekļauj šādu punktu:

regulas 89. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a
     
  Neatkarīgi no 1. punkta līdz ... [trīs gadi pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] 4. pantā noteikto tīrvērtes pienākumu nepiemēro ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kas, balstoties uz objektīviem mērījumiem, ir uzskatāmi par tādiem, kas mazina ieguldījumu riskus, kuri ir tieši saistīti ar PSM finansiālo maksātspēju, un vienībām, kas izveidotas, laiPSM saistību neizpildes gadījumā izmaksātu kompensāciju PSM dalībniekiem.

Komisija saskaņā ar 82. pantu pieņem deleģēto aktu, lai papildinātu šo regulu, nosakot, kurus PSM atbilstoši šā punkta pirmajai daļai var uzskatīt par maziem PSM, ņemot vērā to, ka mazo PSM kategorija neveido vairāk kā 5 % no PSM noslēgtajiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem.
  ”;

| (21) | I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(21)

I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no ... [pieci mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas].

Neatkarīgi no šā panta otrā punkta
  regulas 1. panta 7. punkta d) apakšpunktu un 1. panta 8., 10., un 11. punktu piemēro no ... [▌ seši mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] un 1. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 1. panta 7. punkta e) apakšpunktu, 1. panta 9. punktu, 1. panta 12. punkta b) un c) apakšpunktu un 1. panta 16. punktu piemēro no ... [▌ 18 mēneši pēc šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas].

Ja šī regula stājas spēkā pēc 2018. gada 16. augusta, 89. panta 1. punktu piemēro ar atpakaļejošu spēku visiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kurus PSM izpildījuši pēc 2018. gada 16. augusta un pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

1

(2)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta ... nostāja (OV...) un Padomes ... lēmums.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

5

(6)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d106.pdf.

6

(7)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d125.pdf.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar kuru groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

16

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.).”.

*1

---

PIELIKUMS

Regulas I pielikumu groza šādi:

| (1) | I iedaļā pievieno šādus i), j) un k) apakšpunktu:






  “i) | kāds darījumu reģistrs ir pārkāpis 78. panta 9. punkta a) apakšpunkta noteikumus, jo nav ieviesis atbilstošas procedūras darījumu reģistru datu savstarpējai saskaņošanai; |
| --- | --- | --- |

(1)

I iedaļā pievieno šādus i), j) un k) apakšpunktu:

“i)

kāds darījumu reģistrs ir pārkāpis 78. panta 9. punkta a) apakšpunkta noteikumus, jo nav ieviesis atbilstošas procedūras darījumu reģistru datu savstarpējai saskaņošanai;

| j) | kāds darījumu reģistrs ir pārkāpis 78. panta 9. punkta b) apakšpunkta noteikumus, jo nav ieviesis atbilstošas procedūras iesniegto datu pilnīguma un precizitātes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

j)

kāds darījumu reģistrs ir pārkāpis 78. panta 9. punkta b) apakšpunkta noteikumus, jo nav ieviesis atbilstošas procedūras iesniegto datu pilnīguma un precizitātes nodrošināšanai;

| k) | kāds darījumu reģistrs ir pārkāpis 78. panta 9. punkta c) apakšpunkta noteikumus, jo nav ieviesis atbilstošu politiku datu sakārtotai nosūtīšanai citiem darījumu reģistriem, kad to prasa 9. pantā minētie darījumu partneri un CDP vai kad tas ir nepieciešams citu iemeslu dēļ.”; |
| --- | --- |

k)

kāds darījumu reģistrs ir pārkāpis 78. panta 9. punkta c) apakšpunkta noteikumus, jo nav ieviesis atbilstošu politiku datu sakārtotai nosūtīšanai citiem darījumu reģistriem, kad to prasa 9. pantā minētie darījumu partneri un CDP vai kad tas ir nepieciešams citu iemeslu dēļ.”;

| (2) | IV iedaļu papildina ar
  šādu d) apakšpunktu:






  “d) | kāds darījumu reģistrs ir pārkāpis 55. panta 4. punkta noteikumus, jo nav laikus informējis EVTI par būtiskām izmaiņām tā reģistrācijas nosacījumos.”. |
| --- | --- | --- |

(2)

IV iedaļu papildina ar
  šādu d) apakšpunktu:

“d)

kāds darījumu reģistrs ir pārkāpis 55. panta 4. punkta noteikumus, jo nav laikus informējis EVTI par būtiskām izmaiņām tā reģistrācijas nosacījumos.”.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/149

---

P8_TA(2018)0245

Kopīgi noteikumi civilās aviācijas jomā un Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā, par Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras izveidi un par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 atcelšanu (COM(2015)0613 – C8-0389/2015 – 2015/0277(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 28/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0613), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0613),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0389/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0389/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Itālijas Senāts un Maltas parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Itālijas Senāts un Maltas parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 14. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 14. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2016. gada 12. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2016. gada 12. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu un Padomes pārstāvja 2017. gada 22. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu un Padomes pārstāvja 2017. gada 22. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0364/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 75, 10.3.2017., 111. lpp.

(2)  OV C 88, 21.3.2017., 69. lpp.

---

P8_TC1-COD(2015)0277

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1139.)

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/151 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/151

---

P8_TA(2018)0246

Jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisijas un degvielas patēriņš ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu (COM(2017)0279 – C8-0168/2017 – 2017/0111(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 28/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0279), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0279),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0168/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0168/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 20. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 20. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A8-0010/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A8-0010/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas declarācijas, kas pievienoti šai rezolūcijai |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 81, 2.3.2018., 95. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0111

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par jaunu lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju un degvielas patēriņa monitoringu un ziņošanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/956.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS DEKLARĀCIJAS

Priekšlikums par smagdarba transportlīdzekļu (HDV) CO2 standartiem

Kā 2017. gada 8. novembrī pausts paziņojumā “Mazemisiju mobilitātes realizācija. Eiropas Savienība, kas sargā mūsu planētu, dod iespējas saviem patērētājiem un aizsargā savus ražotājus un darba ņēmējus”(COM(2017)0675), Komisija ir iecerējusi 2018. gada maija pirmajā pusē iesniegt trešo mobilitātes paketi, kura ietvertu arī priekšlikumu par oglekļa dioksīda emisiju standartu noteikšanu kravas automobiļiem.

VECTO/Sertifikācijas regulas izstrādes grafiks

Komisija turpina Transportlīdzekļu energopatēriņa aprēķināšanas rīka (VECTO) tehnisko izstrādi, lai no 2020. gada rīks aptvertu jaunas zināmās tehnoloģijas un cita veida automobiļus (no 2020. gada – visus kravas automobiļus, kā arī (tālsatiksmes) autobusus, bet no 2021. gada – piekabes).

Lai nodrošinātu to, ka ieinteresētās personas, kā arī ekonomikas dalībnieki tiek regulāri informēti, attiecīgajās Komisijas tīmekļvietnēs tiks publicētas sīkākas ziņas par VECTO rīka izstrādi un par Regulas (ES) 2017/2400 grozījumiem.

Reālos braukšanas apstākļos veicama verifikācijas testa izstrāde Sertifikācijas regulas satvarā

Komisija atzīst, ka svarīgi ir iegūt uzticamus un reprezentatīvus datus par smagdarba transportlīdzekļu CO2 emisijām un degvielas patēriņu.

Tāpēc iecerēts Regulu (ES) 2017/2400 papildināt ar verifikācijas un atbilstībnodrošināšanas procedūru attiecībā uz VECTO darbību, kā arī attiecībā uz īpašībām, kas ir saistītas ar CO2 un degvielas patēriņu un piemīt attiecīgajiem komponentiem, atsevišķām tehniskajām vienībām un sistēmām. Par šo verifikācijas procedūru, kurai būtu jāietver arī ražošanā esošo smagdarba transportlīdzekļu testēšana reālos braukšanas apstākļos, plānots līdz 2018. gada beigām balsot Tehniskajā komitejā mehānisko transportlīdzekļu jautājumos.

Turklāt paredzēts, ka uz minētās verifikācijas procedūras pamata vēlāk tiks izstrādāts tests, ar kura palīdzību ražotāji un tipa apstiprināšanas iestādes vai neatkarīgas trešās personas varēs verificēt transportlīdzekļu atbilstību ekspluatācijas apstākļos.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/154 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/154

---

P8_TA(2018)0249

Eiropas Parlamenta sastāvs ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropadomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu (00007/2018 – C8-0216/2018 – 2017/0900(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 28/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropadomes lēmuma projektu (00007/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes lēmuma projektu (00007/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Eiropadome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 14. panta 2. punkta otro daļu (C8-0216/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Eiropadome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 14. panta 2. punkta otro daļu (C8-0216/2018),

| — | ņemot vērā 2018. gada 7. februāra rezolūciju par Eiropas Parlamenta sastāvu un tās pielikumā pievienoto priekšlikumu Eiropadomes lēmumam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 7. februāra rezolūciju par Eiropas Parlamenta sastāvu un tās pielikumā pievienoto priekšlikumu Eiropadomes lēmumam (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ieteikumu (A8-0207/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ieteikumu (A8-0207/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu Eiropadomes lēmuma projektam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Eiropadomei un informācijai Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0029.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/155 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/155

---

P8_TA(2018)0250

Maksātnespējas procedūras: regulas pielikumu atjaunināšana ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko aizstāj Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A pielikumu (COM(2017)0422 – C8-0238/2017 – 2017/0189(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 28/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0422), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0422),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0238/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0238/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2018. gada 23. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2018. gada 23. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0174/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0174/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0189

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko aizstāj Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A un B pielikumu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/946.)

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/157 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/157

---

P8_TA(2018)0251

ES un Islandes nolīgums par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar ārējām robežām un vīzām ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (09228/2017 – C8-0101/2018 – 2017/0088(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 28/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (09228/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (09228/2017),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (09253/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (09253/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0101/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0101/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0196/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0196/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Islandes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/158 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/158

---

P8_TA(2018)0252

ES un Šveices nolīgums par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar ārējām robežām un vīzām ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (06222/2018 – C8-0119/2018 – 2018/0032(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 28/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (06222/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (06222/2018),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (06223/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (06223/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0119/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0119/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0195/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0195/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Šveices Konfederācijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/159 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/159

---

P8_TA(2018)0253

Atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (15820/1/2017 – C8-0017/2018 – 2018/0802(CNS))

(Apspriešanās)

(2020/C 28/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (15820/1/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (15820/1/2017),

| — | ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C8-0017/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C8-0017/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0192/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0192/2018),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/160 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/160

---

P8_TA(2018)0255

Turpmāka makrofinansiālā palīdzība Ukrainai ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (COM(2018)0127 – C8-0108/2018 – 2018/0058(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 28/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0127), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0127),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0108/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0108/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo deklarāciju, kas pieņemta kopā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. augusta Lēmumu Nr. 778/2013/ES, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo deklarāciju, kas pieņemta kopā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. augusta Lēmumu Nr. 778/2013/ES, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2018. gada 29. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2018. gada 29. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0183/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0183/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 218, 14.8.2013., 15. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0058

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2018/..., ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Ukrainai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2018/947.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS KOPĪGAIS PAZIŅOJUMS

Parlaments, Padome un Komisija atgādina, ka makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikums ir tas, ka saņēmējvalstī tiek respektēti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma, un tiesiskums, kā arī tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana.

Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests uzrauga šā priekšnoteikuma ievērošanu visā Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laikā.

Ņemot vērā to, ka nav izpildīti nosacījumi par cīņu pret korupciju un tāpēc ir atcelts saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/601 paredzētais iepriekšējās makrofinansiālās palīdzības programmas trešais maksājums, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzsver, ka turpmākas makrofinansiālās palīdzības piešķiršana būs atkarīga no sasniegumiem cīņā pret korupciju Ukrainā. Šim nolūkam saprašanās memorandā, par kuru Eiropas Savienība un Ukraina vienosies, ekonomikas politikas un finanšu nosacījumos cita starpā jāparedz pienākumi stiprināt pārvaldību, administratīvās spējas un institucionālo struktūru, jo īpaši cīņai pret korupciju Ukrainā, konkrētāk, saistībā ar aktīvu deklarāciju pārbaudes sistēmu, uzņēmumu faktisko īpašumtiesību datu pārbaudi un labi funkcionējošu specializētu korupcijas apkarošanas tiesu saskaņā ar Venēcijas komisijas ieteikumiem. Jāizskata iespēja paredzēt arī nosacījumus par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un nodokļu apiešanu. Saskaņā ar 4. panta 4. punktu, ja nosacījumi nav izpildīti, Komisija uz laiku pārtrauc vai atceļ makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu.

Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par norisēm saistībā ar palīdzību un sniedz tiem attiecīgos dokumentus, kā arī pēc katras izmaksas publiski ziņo par visu to ekonomikas politikas un finanšu nosacījumu izpildi, kas ir saistīti ar attiecīgo izmaksu, jo īpaši par nosacījumiem, kuri attiecas uz cīņu pret korupciju.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atgādina, ka ar šo makrofinansiālo palīdzību jāsekmē vērtības, kuras Ukrainai kopīgas ar Eiropas Savienību, tostarp ilgtspējīga un sociāli atbildīga attīstība, kas palīdz radīt darbvietas un samazināt nabadzību, un stingra apņemšanās veidot spēcīgu pilsonisko sabiedrību. Komisija kopā ar projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko apstiprina saprašanās memorandu, iesniedz analīzi par makrofinansiālās palīdzības paredzamo sociālo ietekmi. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 šo analīzi iesniedz dalībvalstu komitejai un dara pieejamu Parlamentam un Padomei, izmantojot komitejas darbību reģistru.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/163 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/163

---

P8_TA(2018)0263

Samērības novērtējums pirms jauna profesiju regulējuma pieņemšanas ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par samērības novērtējumu pirms jauna profesiju regulējuma pieņemšanas (COM(2016)0822 – C8-0012/2017 – 2016/0404(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 28/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0822), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0822),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 46. pantu, 53. panta 1. punktu un 62. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0012/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 46. pantu, 53. panta 1. punktu un 62. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0012/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Vācijas Bundestāgs, Vācijas Bundesrāts, Francijas Nacionālā asambleja, Francijas Senāts un Austrijas Federālā padome un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Vācijas Bundestāgs, Vācijas Bundesrāts, Francijas Nacionālā asambleja, Francijas Senāts un Austrijas Federālā padome un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 20. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 20. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0395/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0395/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 288, 31.8.2017., 43. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0404

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 14. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/... par samērīguma novērtēšanu pirms jaunas profesiju reglamentācijas pieņemšanas

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2018/958.)

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/165 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/165

---

P8_TA(2018)0264

Bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošana kravu autopārvadājumiem ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravuautopārvadājumiem (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 28/26)

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (2) | Nomātu transportlīdzekļu izmantošana var samazināt izmaksas, kas rodas uzņēmumiem, kuri veic kravas pašpārvadājumus vai komercpārvadājumus, un vienlaikus palielināt to darbības elastību.
  Tas
  var palīdzēt palielināt attiecīgo uzņēmumu efektivitāti un konkurētspēju. Turklāt nomātie transportlīdzekļi mēdz būt jaunāki nekā parkā vidēji,
  un
  tāpēc
  ir arī
  drošāki un mazāk
  piesārņo
  vidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Nomātu transportlīdzekļu izmantošana var samazināt izmaksas, kas rodas uzņēmumiem, kuri veic kravas pašpārvadājumus vai komercpārvadājumus, un vienlaikus palielināt to darbības elastību.
  Tas
  var palīdzēt palielināt attiecīgo uzņēmumu efektivitāti un konkurētspēju. Turklāt nomātie transportlīdzekļi mēdz būt jaunāki nekā parkā vidēji,
  un
  tāpēc
  ir arī
  drošāki un mazāk
  piesārņo
  vidi.

| (2) | Nomātu transportlīdzekļu izmantošana var samazināt izmaksas, kas rodas uzņēmumiem, kuri veic kravas pašpārvadājumus vai komercpārvadājumus, un vienlaikus palielināt to darbības elastību.
  Nomātu transportlīdzekļu izmantošana
  var palīdzēt palielināt attiecīgo uzņēmumu efektivitāti un konkurētspēju. Turklāt nomātie transportlīdzekļi mēdz būt jaunāki nekā parkā vidēji, tāpēc
  bieži vien tie var būt
  drošāki un mazāk
  piesārņot
  vidi. |
| --- | --- |

(2)

Nomātu transportlīdzekļu izmantošana var samazināt izmaksas, kas rodas uzņēmumiem, kuri veic kravas pašpārvadājumus vai komercpārvadājumus, un vienlaikus palielināt to darbības elastību.
  Nomātu transportlīdzekļu izmantošana
  var palīdzēt palielināt attiecīgo uzņēmumu efektivitāti un konkurētspēju. Turklāt nomātie transportlīdzekļi mēdz būt jaunāki nekā parkā vidēji, tāpēc
  bieži vien tie var būt
  drošāki un mazāk
  piesārņot
  vidi.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (3) | Direktīva 2006/1/EK neļauj uzņēmumiem pilnībā gūt labumu no priekšrocībām, ko sniedz nomātu transportlīdzekļu izmantošana. Minētā direktīva atļauj dalībvalstīm
  to
  uzņēmumiem noteikt ierobežojumus tādu nomātu transportlīdzekļu izmantošanai pašpārvadājumiem, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa ir vairāk nekā sešas tonnas. Turklāt dalībvalstīm nav pienākuma atļaut izmantot nomātu transportlīdzekli to attiecīgajās teritorijās, ja transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar tiesību aktiem citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Direktīva 2006/1/EK neļauj uzņēmumiem pilnībā gūt labumu no priekšrocībām, ko sniedz nomātu transportlīdzekļu izmantošana. Minētā direktīva atļauj dalībvalstīm
  to
  uzņēmumiem noteikt ierobežojumus tādu nomātu transportlīdzekļu izmantošanai pašpārvadājumiem, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa ir vairāk nekā sešas tonnas. Turklāt dalībvalstīm nav pienākuma atļaut izmantot nomātu transportlīdzekli to attiecīgajās teritorijās, ja transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar tiesību aktiem citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību.

| (3) | Direktīva 2006/1/EK neļauj uzņēmumiem pilnībā gūt labumu no priekšrocībām, ko sniedz nomātu transportlīdzekļu izmantošana. Minētā direktīva atļauj dalībvalstīm uzņēmumiem,
  kas veic uzņēmējdarbību to teritorijā
  , noteikt ierobežojumus tādu nomātu transportlīdzekļu izmantošanai pašpārvadājumiem, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa ir vairāk nekā sešas tonnas. Turklāt dalībvalstīm nav pienākuma atļaut izmantot nomātu transportlīdzekli to attiecīgajās teritorijās, ja transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar tiesību aktiem citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(3)

Direktīva 2006/1/EK neļauj uzņēmumiem pilnībā gūt labumu no priekšrocībām, ko sniedz nomātu transportlīdzekļu izmantošana. Minētā direktīva atļauj dalībvalstīm uzņēmumiem,
  kas veic uzņēmējdarbību to teritorijā
  , noteikt ierobežojumus tādu nomātu transportlīdzekļu izmantošanai pašpārvadājumiem, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa ir vairāk nekā sešas tonnas. Turklāt dalībvalstīm nav pienākuma atļaut izmantot nomātu transportlīdzekli to attiecīgajās teritorijās, ja transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar tiesību aktiem citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (4a) | Nevajadzētu ļaut dalībvalstīm ierobežot iespēju savā attiecīgajā teritorijā izmantot nomātu transportlīdzekli, ko nomā uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību citas dalībvalsts teritorijā, ar nosacījumu, ka šis transportlīdzeklis ir reģistrēts un atbilst darbības standartiem un drošuma prasībām vai laists ekspluatācijā saskaņā ar jebkuras dalībvalsts tiesību aktiem un to ir atļāvusi ekspluatēt dalībvalsts, kurā atbildīgais uzņēmums veic uzņēmējdarbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Nevajadzētu ļaut dalībvalstīm ierobežot iespēju savā attiecīgajā teritorijā izmantot nomātu transportlīdzekli, ko nomā uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību citas dalībvalsts teritorijā, ar nosacījumu, ka šis transportlīdzeklis ir reģistrēts un atbilst darbības standartiem un drošuma prasībām vai laists ekspluatācijā saskaņā ar jebkuras dalībvalsts tiesību aktiem un to ir atļāvusi ekspluatēt dalībvalsts, kurā atbildīgais uzņēmums veic uzņēmējdarbību.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (5) | Autoceļu transporta nodokļu līmenis Savienībā joprojām ievērojami atšķiras. Tādēļ daži ierobežojumi, kas netieši ietekmē arī transportlīdzekļu nomas pakalpojumu sniegšanas brīvību, joprojām ir pamatoti ar mērķi novērst fiskālus traucējumus. Tādēļ dalībvalstīm būtu jābūt iespējai ierobežot laikposmu, kurā transportlīdzekli, kas
  nomāts
  citā dalībvalstī,
  kura nav tā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību
  , var
  izmantot to attiecīgajā
  teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Autoceļu transporta nodokļu līmenis Savienībā joprojām ievērojami atšķiras. Tādēļ daži ierobežojumi, kas netieši ietekmē arī transportlīdzekļu nomas pakalpojumu sniegšanas brīvību, joprojām ir pamatoti ar mērķi novērst fiskālus traucējumus. Tādēļ dalībvalstīm būtu jābūt iespējai ierobežot laikposmu, kurā transportlīdzekli, kas
  nomāts
  citā dalībvalstī,
  kura nav tā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību
  , var
  izmantot to attiecīgajā
  teritorijā.

| (5) | Autoceļu transporta nodokļu līmenis Savienībā joprojām ievērojami atšķiras. Tādēļ daži ierobežojumi, kas netieši ietekmē arī transportlīdzekļu nomas pakalpojumu sniegšanas brīvību, joprojām ir pamatoti ar mērķi novērst fiskālus traucējumus. Tādēļ dalībvalstīm būtu jābūt iespējai,
  ievērojot šajā direktīvā paredzētos nosacījumus, to attiecīgajā teritorijā
  ierobežot laikposmu, kurā
  uzņēmējdarbību veicošais uzņēmums var izmantot nomātu
  transportlīdzekli, kas
  reģistrēts vai laists ekspluatācijā
  citā dalībvalstī.
  Tām vajadzētu ļaut arī ierobežot šādu transportlīdzekļu skaitu, ko var nomāt uzņēmums, kas to teritorijā veic uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(5)

Autoceļu transporta nodokļu līmenis Savienībā joprojām ievērojami atšķiras. Tādēļ daži ierobežojumi, kas netieši ietekmē arī transportlīdzekļu nomas pakalpojumu sniegšanas brīvību, joprojām ir pamatoti ar mērķi novērst fiskālus traucējumus. Tādēļ dalībvalstīm būtu jābūt iespējai,
  ievērojot šajā direktīvā paredzētos nosacījumus, to attiecīgajā teritorijā
  ierobežot laikposmu, kurā
  uzņēmējdarbību veicošais uzņēmums var izmantot nomātu
  transportlīdzekli, kas
  reģistrēts vai laists ekspluatācijā
  citā dalībvalstī.
  Tām vajadzētu ļaut arī ierobežot šādu transportlīdzekļu skaitu, ko var nomāt uzņēmums, kas to teritorijā veic uzņēmējdarbību.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (5a) | Lai īstenotu šos pasākumus, informācija par nomātā transportlīdzekļa reģistrācijas numuru būtu jāsniedz dalībvalstu elektroniskajos reģistros, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1071/2009. Operatora uzņēmējdarbības dalībvalsts kompetentās iestādes, kas tiek informētas par tāda transportlīdzekļa izmantošanu, kuru šis operators nomā un kurš ir reģistrēts vai nodots ekspluatācijā saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, informē par to šīs citas dalībvalsts kompetentās iestādes. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāizmanto Iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Lai īstenotu šos pasākumus, informācija par nomātā transportlīdzekļa reģistrācijas numuru būtu jāsniedz dalībvalstu elektroniskajos reģistros, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1071/2009. Operatora uzņēmējdarbības dalībvalsts kompetentās iestādes, kas tiek informētas par tāda transportlīdzekļa izmantošanu, kuru šis operators nomā un kurš ir reģistrēts vai nodots ekspluatācijā saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, informē par to šīs citas dalībvalsts kompetentās iestādes. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāizmanto Iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI).

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | Lai saglabātu darbības standartus, izpildītu drošuma prasības un nodrošinātu pienācīgus darba apstākļus transportlīdzekļu vadītājiem, ir svarīgi garantēt pārvadātājiem piekļuvi līdzekļiem un tieša atbalsta infrastruktūrai tajā valstī, kurā tie veic darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Lai saglabātu darbības standartus, izpildītu drošuma prasības un nodrošinātu pienācīgus darba apstākļus transportlīdzekļu vadītājiem, ir svarīgi garantēt pārvadātājiem piekļuvi līdzekļiem un tieša atbalsta infrastruktūrai tajā valstī, kurā tie veic darbību.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (7) | Šīs direktīvas īstenošanu un ietekmi Komisijai būtu jāuzrauga un jādokumentē ziņojumā.
  Visas turpmākas darbības
  šajā jomā būtu jāizskata, ievērojot šā ziņojuma saturu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Šīs direktīvas īstenošanu un ietekmi Komisijai būtu jāuzrauga un jādokumentē ziņojumā.
  Visas turpmākas darbības
  šajā jomā būtu jāizskata, ievērojot šā ziņojuma saturu.

| (7) | Šīs direktīvas īstenošanu un ietekmi Komisijai būtu jāuzrauga un jādokumentē ziņojumā
  ne vēlāk kā trīs gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas
  .
  Ziņojumā būtu pienācīgi jāņem vērā ietekme uz ceļu satiksmes drošību, nodokļu ieņēmumiem un vidi. Ziņojumā būtu arī jāizvērtē visi šīs direktīvas pārkāpumi, tostarp pārrobežu pārkāpumi. Visu turpmāko darbību nepieciešamība
  šajā jomā būtu jāizskata, ievērojot šā ziņojuma saturu. |
| --- | --- |

(7)

Šīs direktīvas īstenošanu un ietekmi Komisijai būtu jāuzrauga un jādokumentē ziņojumā
  ne vēlāk kā trīs gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas
  .
  Ziņojumā būtu pienācīgi jāņem vērā ietekme uz ceļu satiksmes drošību, nodokļu ieņēmumiem un vidi. Ziņojumā būtu arī jāizvērtē visi šīs direktīvas pārkāpumi, tostarp pārrobežu pārkāpumi. Visu turpmāko darbību nepieciešamība
  šajā jomā būtu jāizskata, ievērojot šā ziņojuma saturu.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

Direktīva 2006/1/EK

2. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| a) | transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

a)

transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem;

| a) | transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem,
  tostarp darbības standartiem un drošuma prasībām
  ; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem,
  tostarp darbības standartiem un drošuma prasībām
  ;

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2006/1/EK

2. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| b) | iekļauj šādu 1.a punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

b)

iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a
     
  Ja transportlīdzeklis nav reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā veic uzņēmējdarbību uzņēmums, kurš nomā transportlīdzekli, dalībvalstis var savā attiecīgajā teritorijā ierobežot nomāta transportlīdzekļa izmantošanas laiku. Tomēr dalībvalstis šādos gadījumos atļauj to izmantot vismaz četrus mēnešus jebkurā kalendārajā gadā.”

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 10

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2006/1/EK

3. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka
  to
  uzņēmumi kravu pārvadāšanai pa autoceļiem nomātus transportlīdzekļus var izmantot ar tādiem pašiem noteikumiem kā tiem piederošos transportlīdzekļus, ar nosacījumu, ka ir izpildītas 2. pantā izklāstītās prasības. | | 1.
     Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi,
  kas
  to
  teritorijā veic uzņēmējdarbību
  , kravu pārvadāšanai pa autoceļiem nomātus transportlīdzekļus var izmantot ar tādiem pašiem noteikumiem kā tiem piederošos transportlīdzekļus, ar nosacījumu, ka ir izpildītas 2. pantā izklāstītās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka
  to
  uzņēmumi kravu pārvadāšanai pa autoceļiem nomātus transportlīdzekļus var izmantot ar tādiem pašiem noteikumiem kā tiem piederošos transportlīdzekļus, ar nosacījumu, ka ir izpildītas 2. pantā izklāstītās prasības.

to

1.
     Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi,
  kas
  to
  teritorijā veic uzņēmējdarbību
  , kravu pārvadāšanai pa autoceļiem nomātus transportlīdzekļus var izmantot ar tādiem pašiem noteikumiem kā tiem piederošos transportlīdzekļus, ar nosacījumu, ka ir izpildītas 2. pantā izklāstītās prasības.

Grozījums Nr. 11

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2006/1/EK

3. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | 1.a
     
  Ja transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, dalībvalsts, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību, var:










  a) | ierobežot laikposmu, kurā nomātu transportlīdzekli var izmantot tās attiecīgajā teritorijā, ja vien tā atļauj izmantot nomātu transportlīdzekli vismaz četrus secīgus mēnešus jebkurā kalendārajā gadā; šādā gadījumā var paredzēt, ka nomas līgums nav ilgāks par dalībvalsts noteikto laikposmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Ja transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, dalībvalsts, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību, var:

a)

ierobežot laikposmu, kurā nomātu transportlīdzekli var izmantot tās attiecīgajā teritorijā, ja vien tā atļauj izmantot nomātu transportlīdzekli vismaz četrus secīgus mēnešus jebkurā kalendārajā gadā; šādā gadījumā var paredzēt, ka nomas līgums nav ilgāks par dalībvalsts noteikto laikposmu;

| b) | ierobežot nomātu transportlīdzekļu skaitu, ko var izmantot jebkurš uzņēmums, ja vien tā atļauj izmantot vismaz tādu transportlīdzekļu skaitu, kas atbilst 25 % no kopējā kravas transportlīdzekļu parka, kurš pieder uzņēmumam tā gada 31. decembrī, kas ir pirms atļaujas pieprasījuma iesniegšanas; šādā gadījumā, ja uzņēmuma kopējais autoparks sastāv no vairāk kā viena un mazāk kā četriem transportlīdzekļiem, tam atļauj izmantot vismaz vienu šādu nomātu transportlīdzekli.” |
| --- | --- |

b)

ierobežot nomātu transportlīdzekļu skaitu, ko var izmantot jebkurš uzņēmums, ja vien tā atļauj izmantot vismaz tādu transportlīdzekļu skaitu, kas atbilst 25 % no kopējā kravas transportlīdzekļu parka, kurš pieder uzņēmumam tā gada 31. decembrī, kas ir pirms atļaujas pieprasījuma iesniegšanas; šādā gadījumā, ja uzņēmuma kopējais autoparks sastāv no vairāk kā viena un mazāk kā četriem transportlīdzekļiem, tam atļauj izmantot vismaz vienu šādu nomātu transportlīdzekli.”

Grozījums Nr. 12

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/1/EK

3.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | 2.a | iekļauj šādu 3.a pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

iekļauj šādu 3.a pantu:

“3.a pants

1.
     
  Informāciju par nomātu transportlīdzekļa reģistrācijas numuru ieraksta valsts elektroniskajā reģistrā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1071/2009

   (*1)

  16. pantā.

2.
     
  Operatora uzņēmējdarbības dalībvalsts kompetentās iestādes, kas ir informētas par tāda transportlīdzekļa izmantošanu, kuru šis operators nomā un kurš ir reģistrēts vai nodots ekspluatācijā saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, informē par to šīs citas dalībvalsts kompetentās iestādes.

3.
     
  Administratīvajai sadarbībai saskaņā ar 2. punktu izmanto Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI), kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1024/2012

   (*2).

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2006/1/EK

5.a pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Līdz
  [ievietot datumu – 5
  gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa beigām] Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas īstenošanu un rezultātiem. Ziņojumā iekļauj informāciju par tādu transportlīdzekļu izmantošanu, kas nomāti citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums, kurš tos nomā, veic uzņēmējdarbību. Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija novērtēs, vai ir nepieciešams ierosināt papildu pasākumus. | | Līdz ...
  [3
   gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa beigām] Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas īstenošanu un rezultātiem. Ziņojumā iekļauj informāciju par tādu transportlīdzekļu izmantošanu, kas nomāti citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums, kurš tos nomā, veic uzņēmējdarbību.
  Ziņojumā īpašu uzmanību pievērš ietekmei uz ceļu satiksmes drošību un nodokļu ieņēmumiem, tostarp fiskālajiem traucējumiem, un kabotāžas noteikumu izpildei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1072/2009.
  Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija novērtēs, vai ir nepieciešams ierosināt papildu pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz
  [ievietot datumu – 5
  gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa beigām] Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas īstenošanu un rezultātiem. Ziņojumā iekļauj informāciju par tādu transportlīdzekļu izmantošanu, kas nomāti citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums, kurš tos nomā, veic uzņēmējdarbību. Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija novērtēs, vai ir nepieciešams ierosināt papildu pasākumus.

[ievietot datumu – 5

Līdz ...
  [3
   gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa beigām] Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas īstenošanu un rezultātiem. Ziņojumā iekļauj informāciju par tādu transportlīdzekļu izmantošanu, kas nomāti citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums, kurš tos nomā, veic uzņēmējdarbību.
  Ziņojumā īpašu uzmanību pievērš ietekmei uz ceļu satiksmes drošību un nodokļu ieņēmumiem, tostarp fiskālajiem traucējumiem, un kabotāžas noteikumu izpildei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1072/2009.
  Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija novērtēs, vai ir nepieciešams ierosināt papildu pasākumus.

[3

Ziņojumā īpašu uzmanību pievērš ietekmei uz ceļu satiksmes drošību un nodokļu ieņēmumiem, tostarp fiskālajiem traucējumiem, un kabotāžas noteikumu izpildei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1072/2009.

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 1. daļa

2. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai
  izpildītu
  šīs direktīvas
  prasības ne vēlāk kā [ievietot datumu – 18 mēneši pēc
  stāšanās
  spēkā]
  . Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu. | | Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai
  līdz ... [20 mēneši pēc
  šīs direktīvas
  spēkā stāšanās dienas] izpildītu šīs direktīvas prasības.
  Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai
  izpildītu
  šīs direktīvas
  prasības ne vēlāk kā [ievietot datumu – 18 mēneši pēc
  stāšanās
  spēkā]
  . Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

izpildītu

prasības ne vēlāk kā [ievietot datumu – 18 mēneši pēc

spēkā]

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai
  līdz ... [20 mēneši pēc
  šīs direktīvas
  spēkā stāšanās dienas] izpildītu šīs direktīvas prasības.
  Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

līdz ... [20 mēneši pēc

spēkā stāšanās dienas] izpildītu šīs direktīvas prasības.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0193/2018).

1

(*1)  
  Atsaucoties uz Regulas (EK) Nr. 1071/2009 16. pantu, ņemot vērā reģistrējamās informācijas paplašināšanu, kā ierosinājusi Komisija.

*1

Atsaucoties uz Regulas (EK) Nr. 1071/2009 16. pantu, ņemot vērā reģistrējamās informācijas paplašināšanu, kā ierosinājusi Komisija.

(*2)  

  OV L 316, 14.11.2012., 1. lpp.

  ”

*2

OV L 316, 14.11.2012., 1. lpp.

---

| 27.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 28/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 28/172

---

P8_TA(2018)0265

Iebildumu izteikšana pret deleģēto aktu: zvejniecībā piemērojamus saglabāšanas pasākumus jūras vides aizsargāšanai Ziemeļjūrā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. jūnija rezolūcija par Komisijas 2018. gada 2. marta deleģēto regulu par grozījumiem Deleģētajā regulā (ES) 2017/118, ar ko nosaka zvejniecībā piemērojamus saglabāšanas pasākumus jūras vides aizsargāšanai Ziemeļjūrā (C(2018)01194 – 2018/2614(DEA))

(2020/C 28/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)01194), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)01194),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu un 46. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu un 46. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 5. septembra Deleģēto regulu (ES) 2017/118, ar ko nosaka zvejniecībā piemērojamus saglabāšanas pasākumus jūras vides aizsargāšanai Ziemeļjūrā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 5. septembra Deleģēto regulu (ES) 2017/118, ar ko nosaka zvejniecībā piemērojamus saglabāšanas pasākumus jūras vides aizsargāšanai Ziemeļjūrā (2),

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 3. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar 1. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvā 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (3), dalībvalstīm prasa līdz 2020. gadam jūras vidē sasniegt labu vides stāvokli, savukārt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta j) apakšpunktā ir prasīts, lai šā mērķa sasniegšanā tiktu izmantota KZP; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar 1. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvā 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (3), dalībvalstīm prasa līdz 2020. gadam jūras vidē sasniegt labu vides stāvokli, savukārt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta j) apakšpunktā ir prasīts, lai šā mērķa sasniegšanā tiktu izmantota KZP;

| B. | tā kā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) secinājumos, kas pievienoti tās attiecīgajam zinātniskajam ieteikumam (4), ir paudusi bažas par aizsargājamām sugām un dzīvotnēm piemērojamo ierosināto pasākumu efektivitāti un jūras gultnes integritāti; tā kā šīs bažas nav pilnībā atspoguļotas pašlaik izskatāmās deleģētās regulas apsvērumos; |
| --- | --- |

B.

tā kā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) secinājumos, kas pievienoti tās attiecīgajam zinātniskajam ieteikumam (4), ir paudusi bažas par aizsargājamām sugām un dzīvotnēm piemērojamo ierosināto pasākumu efektivitāti un jūras gultnes integritāti; tā kā šīs bažas nav pilnībā atspoguļotas pašlaik izskatāmās deleģētās regulas apsvērumos;

| C. | tā kā ZZTEK savā zinātniskajā ieteikumā ir arī atzīmējusi, ka rādītāji, kuri attiecas uz konkrēto zvejas darbību un uz kuriem ir balstīti ierosinātie pasākumi, ir no 2010.–2012. gada un līdz ar to varētu būt novecojuši; |
| --- | --- |

C.

tā kā ZZTEK savā zinātniskajā ieteikumā ir arī atzīmējusi, ka rādītāji, kuri attiecas uz konkrēto zvejas darbību un uz kuriem ir balstīti ierosinātie pasākumi, ir no 2010.–2012. gada un līdz ar to varētu būt novecojuši;

| D. | tā kā nenoteiktais skaits kuģu, uz kuriem attiektos Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/118 3.b, 3.c un 3.e pantā ietvertie daļējie pagaidu izņēmumi, kā to paredz grozījumi pašlaik izskatāmajā deleģētajā regulā, varētu būtiski ietekmēt ierosināto pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā nenoteiktais skaits kuģu, uz kuriem attiektos Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/118 3.b, 3.c un 3.e pantā ietvertie daļējie pagaidu izņēmumi, kā to paredz grozījumi pašlaik izskatāmajā deleģētajā regulā, varētu būtiski ietekmēt ierosināto pasākumu efektivitāti;

| E. | tā kā ir jāprecizē Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/118 2. panta 2. punktā ietvertā definīcija “jūras gultni ietekmējoši alternatīvi zvejas rīki”, kas grozīta ar pašlaik izskatāmo deleģēto regulu; tā kā gadījumā, ja tā attiecas uz zveju ar elektroimpulsa trali, šāda definīcija būtu pretrunā sarunu mandātam, ko Parlaments pieņēma 2018. gada 16. janvārī (5) parastajā likumdošanas procedūrā attiecībā uz to, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem (6); |
| --- | --- |

E.

tā kā ir jāprecizē Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/118 2. panta 2. punktā ietvertā definīcija “jūras gultni ietekmējoši alternatīvi zvejas rīki”, kas grozīta ar pašlaik izskatāmo deleģēto regulu; tā kā gadījumā, ja tā attiecas uz zveju ar elektroimpulsa trali, šāda definīcija būtu pretrunā sarunu mandātam, ko Parlaments pieņēma 2018. gada 16. janvārī (5) parastajā likumdošanas procedūrā attiecībā uz to, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem (6);

| F. | tā kā ierosinātie “jūras gultni ietekmējoši alternatīvi zvejas rīki”varētu radīt daudz lielāku ietekmi nekā citi rīki, kas daļēji ir aizliegti (dāņu un skotu vadi), |
| --- | --- |

F.

tā kā ierosinātie “jūras gultni ietekmējoši alternatīvi zvejas rīki”varētu radīt daudz lielāku ietekmi nekā citi rīki, kas daļēji ir aizliegti (dāņu un skotu vadi),

| G. | tā kā ierosinātā deleģētā akta pārskatīšanas un ziņošanas klauzula neattiecas uz jaunierosinātajiem apgabaliem un to pārvaldību, un līdz ar to nav iespējams pārredzami novērtēt pasākumu efektivitāti — jo īpaši attiecībā uz jūras gultni ietekmējošiem alternatīviem zvejas rīkiem, kuru testēšana tikko sākta, |
| --- | --- |

G.

tā kā ierosinātā deleģētā akta pārskatīšanas un ziņošanas klauzula neattiecas uz jaunierosinātajiem apgabaliem un to pārvaldību, un līdz ar to nav iespējams pārredzami novērtēt pasākumu efektivitāti — jo īpaši attiecībā uz jūras gultni ietekmējošiem alternatīviem zvejas rīkiem, kuru testēšana tikko sākta,

| 1. | izsaka iebildumus pret Komisijas deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un paziņot, ka deleģētā regula nevar stāties spēkā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju iesniegt jaunu deleģēto aktu, kurā būtu ņemti vērā iepriekš minētie ieteikumi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

(2)  OV L 19, 25.1.2017., 10. lpp.

(3)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

(4)  Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) 54. plenārsēdes ziņojums (PLEN-17-01).

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0003.

(6)  Likumdošanas procedūra 2016/0074(COD).

---