# Euroopan unionin C 270/13.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 270 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta13. heinäkuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 270

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta13. heinäkuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | Interactio – kokonaan etänä – AK:n 148. täysistunto, 26.1.2022–27.1.2022 |
| 2022/C 270/01 | Euroopan alueiden komitean päätöslauselma paikallis- ja alueviranomaisten panoksesta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | Interactio – kokonaan etänä – AK:n 148. täysistunto, 26.1.2022–27.1.2022 |
| 2022/C 270/02 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Työterveyttä ja – turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys kaudelle 2021-2027 | 8 |
| 2022/C 270/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Paikallis- ja alueviranomaiset pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen täytäntöönpanon vauhdittajina | 13 |
| 2022/C 270/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio | 18 |
| 2022/C 270/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Sukupuolten tasa-arvo ja ilmastonmuutos: tavoitteena sukupuolinäkökulman huomioon ottaminen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa | 25 |
| 2022/C 270/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n toimintasuunnitelma Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta | 31 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

Interactio – kokonaan etänä – AK:n 148. täysistunto, 26.1.2022–27.1.2022

2022/C 270/01

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma paikallis- ja alueviranomaisten panoksesta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin

1

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

Interactio – kokonaan etänä – AK:n 148. täysistunto, 26.1.2022–27.1.2022

2022/C 270/02

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Työterveyttä ja – turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys kaudelle 2021-2027

8

2022/C 270/03

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Paikallis- ja alueviranomaiset pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen täytäntöönpanon vauhdittajina

13

2022/C 270/04

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio

18

2022/C 270/05

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Sukupuolten tasa-arvo ja ilmastonmuutos: tavoitteena sukupuolinäkökulman huomioon ottaminen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa

25

2022/C 270/06

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n toimintasuunnitelma Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta

31

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Alueiden komitea |
| | Interactio – kokonaan etänä – AK:n 148. täysistunto, 26.1.2022–27.1.2022 |
| 2022/C 270/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Tavoitteena päästötön maantieliikenne: vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto ja hiilidioksidipäästönormien kiristäminen | 38 |

III   Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

Interactio – kokonaan etänä – AK:n 148. täysistunto, 26.1.2022–27.1.2022

2022/C 270/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Tavoitteena päästötön maantieliikenne: vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto ja hiilidioksidipäästönormien kiristäminen

38

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

Interactio – kokonaan etänä – AK:n 148. täysistunto, 26.1.2022–27.1.2022

| 13.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 270/1

---

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma paikallis- ja alueviranomaisten panoksesta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin

(2022/C 270/01)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK), joka

ottaa huomioon

| — | päätöslauselmansa Euroopan alueiden komitean painopisteistä vuosina 2020–2025 (1) |
| --- | --- |

—

päätöslauselmansa Euroopan alueiden komitean painopisteistä vuosina 2020–2025 (1)

| — | 12. helmikuuta 2020 (2) ja 7. toukokuuta 2021 (3) antamansa päätöslauselmat Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista |
| --- | --- |

—

12. helmikuuta 2020 (2) ja 7. toukokuuta 2021 (3) antamansa päätöslauselmat Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista

| — | 2. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmasta (4) |
| --- | --- |

—

2. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmasta (4)

| — | eurooppalaista demokratiaa käsittelevän korkean tason ryhmänsä raportin, |
| --- | --- |

—

eurooppalaista demokratiaa käsittelevän korkean tason ryhmänsä raportin,

sekä katsoo seuraavaa:

| a. | EU:ssa on 27 jäsenvaltiota, 280 aluetta ja lähes 90 000 kuntaa. Moninaisuudessaan yhtenäinen -periaatteen on oltava EU:n toimintaa ohjaava periaate. |
| --- | --- |

a.

EU:ssa on 27 jäsenvaltiota, 280 aluetta ja lähes 90 000 kuntaa. Moninaisuudessaan yhtenäinen -periaatteen on oltava EU:n toimintaa ohjaava periaate.

| b. | Kansalaiset ja heidän alueelliset ja paikalliset edustajansa Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa odottavat konkreettisia tuloksia, jotka parantavat EU:n toimielinten toimintaa ja johtavat uudistettuun EU:n hallintoon, jossa keskitytään läheisyyteen ja osallistumiseen, jotta voidaan lisätä kansalaisten luottamusta EU:hun ja sen demokraattista legitiimiyttä. |
| --- | --- |

b.

Kansalaiset ja heidän alueelliset ja paikalliset edustajansa Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa odottavat konkreettisia tuloksia, jotka parantavat EU:n toimielinten toimintaa ja johtavat uudistettuun EU:n hallintoon, jossa keskitytään läheisyyteen ja osallistumiseen, jotta voidaan lisätä kansalaisten luottamusta EU:hun ja sen demokraattista legitiimiyttä.

| c. | Alue- ja paikallistason poliittisista edustajista koostuvan vahvan valtuuskunnan ottaminen mukaan konferenssin täysistuntoon on auttanut tuomaan kansalaisten huolenaiheet vahvemmin keskusteluihin pyrittäessä antamaan konferenssin tuleville tuloksille alueellinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

c.

Alue- ja paikallistason poliittisista edustajista koostuvan vahvan valtuuskunnan ottaminen mukaan konferenssin täysistuntoon on auttanut tuomaan kansalaisten huolenaiheet vahvemmin keskusteluihin pyrittäessä antamaan konferenssin tuleville tuloksille alueellinen ulottuvuus.

| d. | Konferenssin paikallis- ja aluetason edustajien esittämät keskeiset ehdotukset ovat saaneet yleisen hyväksynnän konferenssin täysistunnossa, työryhmissä, poliittisten ryhmittymien kokouksissa ja monikielisellä digitaalisella foorumilla. |
| --- | --- |

d.

Konferenssin paikallis- ja aluetason edustajien esittämät keskeiset ehdotukset ovat saaneet yleisen hyväksynnän konferenssin täysistunnossa, työryhmissä, poliittisten ryhmittymien kokouksissa ja monikielisellä digitaalisella foorumilla.

Eurooppalainen demokratia

| 1. | katsoo, että demokratia on EU:n perusarvo, joka perustuu oikeusvaltioperiaatteeseen ja josta on osoituksena kansalaisten luottamus eurooppalaisiin, valtiollisiin, alueellisiin ja paikallisiin vaaleihin. Komitea katsoo, että eurooppalainen, kansallinen, paikallinen ja alueellinen demokratia, jonka perustana ovat vaaleilla valitut alueparlamentit ja -hallinnot, valtuustot ja kaupunginjohtajat, ovat kaikilta osin toisiaan täydentäviä ja vahvistavia ja että demokratiaa olisi kunnioitettava yleismaailmallisena arvona kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että vastatakseen kansalaisten voimistuvaan vaatimukseen puuttua demokratiavajeeseen EU:n on edistettävä eurooppalaisen demokratian mallia, joka perustuu kolmiulotteiseen oikeutukseen – eurooppalaiseen, kansalliseen, alueelliseen ja paikalliseen – ja joka vastaa kansalaisten kullakin tasolla vaaleissa tekemiä valintoja. Lainsäädäntävaltaa käyttävillä alueparlamenteilla, jotka toimivat siltana kansalaisten ja ylikansallisen tason välillä, on tässä yhteydessä erityinen rooli. |
| --- | --- |

2.

| 3. | on vakuuttunut siitä, että edustuksellisen ja osallistavan eurooppalaisen demokratian olisi toimittava täydentävästi, jotta varmistetaan, että demokratia tuottaa tuloksia kansalaisille siellä, missä he asuvat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että demokratiassa pyritään kaikkien osallisuuteen ja että legitimiteetti pohjautuu Euroopassa ennen kaikkea siihen, että toissijaisuusperiaate toteutuu käytännössä. Komitea suhtautuukin toiveikkaasti tulevaisuuteen kansalaisten Euroopassa. Paikallis- ja aluetason edustajien aktiivinen osallistuminen EU-tasolla on tässä yhteydessä erityisen tärkeää. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että kansalaisten osallistumista ja osallistamista EU:n politiikkoihin on lisättävä vahvistamalla vaaliedustusta kaikilla hallinnon tasoilla, ja katsoo, että tämä edistää osaltaan julkisen tilan eurooppalaistamista. Komitea kehottaa Euroopan parlamenttia, komissiota ja neuvostoa edistämään edustuksellista demokratiaa lisäämällä saatavilla olevaa rahoitusta EU:n tasolla toimiville – ja myös kansallista, alue- ja paikallistasoa edustaville – poliittisille puolueille, ryhmille ja säätiöille. |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että nykyistä perussopimuskehystä voitaisiin hyödyntää paremmin parantamalla synergiaa eri hallintotasojen välillä. Perussopimuksiin tehtäviä muutoksia ei kuitenkaan pitäisi sulkea pois, jos ne ovat asianmukaisesti perusteltuja. |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa hyödyntämään konferenssista saatuja kokemuksia jatkuvan ja paikkalähtöisen vuoropuhelun kehittämiseksi kansalaisten kanssa osallistavana mekanismina, joka yhdistäisi EU:n paremmin paikallis-, maakunta-, alue- ja valtiotason realiteetteihin. Komitea katsoo, että tämä jatkuva vuoropuhelu kansalaisten kanssa osoittaisi lisäarvonsa eurooppalaisten, valtiollisten sekä alue-, maakunta- ja paikallisvaalien yhteydessä. Onkin syytä korostaa Euroopan komission Europe Direct -verkostoon kuuluvien keskusten ja niiden vastaanottorakenteiden työtä, sillä ne levittävät aktiivisesti eurooppalaisia arvoja ja pitävät yllä keskustelua EU-hankkeesta. Vastaavasti myös paikallis- ja alueviranomaisten olisi käynnistettävä pysyviä EU-vuoropuhelu- ja keskustelufoorumeja alueensa eri sidosryhmien kanssa, jotta EU-hanke voitaisiin tuoda lähemmäs kansalaisia. |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa antamaan kansalaisvaikuttamisen uusille muodoille virallisen aseman Euroopan unionin tasolla järjestämällä tiettyjä aiheita käsitteleviä kansalaiskeskusteluja, joihin osallistuu satunnaisesti valittu joukko kansalaisia. |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että EU:n alueilla, maakunnilla ja kunnilla on kansalaisten osallistumiseen liittyvää konkreettista taitotietoa, ja muistuttaa, että ne ovat järjestäneet valtaosan konferenssin yhteydessä pidetyistä lähes 5 000 kansalaisvuoropuhelusta ja -tapahtumasta. Komitea toistaa olevansa valmis jatkamaan paikallisten vuoropuhelujen järjestämistä, jotta voidaan kaventaa EU:n toimielinten ja kansalaisten välistä kuilua paikallis-, maakunta- ja aluetason osallistumisen avulla. |
| --- | --- |

9.

Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden aktiivinen toteuttaminen EU:n päätöksentekoprosessissa

| 10. | suosittaa, että monitasoisen hallinnon ja kumppanuuden periaatteita laajennetaan ja että ne sisällytetään kaikkiin sellaisiin EU:n lainsäädäntö- ja sääntelytoimiin, joilla on alueellisia tai paikallisia vaikutuksia. Komitea toistaa kehotuksensa vahvistaa monitasoisen hallinnon ja kumppanuuden periaatteet toimielintenvälisissä käytännesäännöissä ja sisällyttää ne paremmasta lainsäädännöstä tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | painottaa, että Euroopan unionin missiot ovat uutena ja elintärkeänä välineenä polttavien yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemisessa todellinen testi EU:n vaikuttavuudelle ja uskottavuudelle. Niillä on oltava laaja legitimiteetti ja hyväksyntä. Kuten Euroopan komissio on korostanut, kuntien ja alueiden sekä kaikkien niiden sidosryhmien ja kansalaisten rooli on ratkaisevan tärkeä Euroopan unionin missioiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamisessa. Komitea kehottaa EU:n missioiden yhteydessä määrittelemään selkeät etenemissuunnitelmat ja kehittämään systeemisen uuden monitasoisen hallintomallin sekä kokeilutoimintaa, prototyyppien valmistusta, seurantatoimia ja käyttöönoton laajentamista koskevat menetelmät kaikilla hallintotasoilla. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa vahvistamaan toissijaisuusperiaatteen aktiivista toteuttamista muuttamalla Lissabonin sopimuksen pöytäkirjaa N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta. Komitea pitää välttämättömänä, että tällaisilla muutoksilla pidennetään toissijaisuusperiaatteen toteutumisen valvonnan määräaikaa ”varhaisvaroitusmekanismin” puitteissa 12 viikkoon ja otetaan käyttöön AK:n kehittämä toissijaisuusperiaatteen toteutumisen arviointitaulukko sekä ns. vihreän kortin menettely, jonka avulla merkittävä määrä kansallisia tai alueellisia parlamentteja voi ehdottaa EU:n lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ehdottaa, että vaikutustenarviointeihin sisällytetään alueellinen ulottuvuus ja että suhteellisuusperiaatteelle annetaan sama oikeudellinen painoarvo kuin toissijaisuusperiaatteelle. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa kehittämään AK:ta asteittain neuvoa-antavasta elimestä päätöksentekoon osallistuvaksi Euroopan unionin elimeksi keskeisillä politiikan aloilla, joilla on alueellisia ja paikallisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että toissijaisuusperiaatteen ja unionin lainsäädännön parantamisen yhteydessä on korostettava Euroopan alueiden komitean tällä alalla alulle panemia aloitteita: niitä ovat paitsi toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaverkosto myös alueellisten keskusten verkosto (RegHub), jonka rooli kasvaa kasvamistaan ja joka on osoittautunut hyvin hyödylliseksi Euroopan komissiolle. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiinnittää huomion siihen, että AK edustaa sellaista eurooppalaisen politiikan ulottuvuutta, jota muut EU:n toimielimet eivät pysty edustamaan, ja että sen alueellinen ja paikallinen näkökulma on siksi välttämätön osatekijä Euroopan unionin poliittisen päätöksenteon ja legitimiteetin kannalta. |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää olennaisen tärkeänä, että AK keskittyy työssään sellaisiin toimintapolitiikkoihin, joilla on alueellisia ja paikallisia vaikutuksia, ja näin ollen ennen kaikkea asioihin, joihin paikallis- ja alueviranomaiset joko osallistuvat täytäntöönpanotasolla tai joihin toimintapolitiikat vaikuttavat merkittävästi. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa velvoittamaan Euroopan parlamentin, Euroopan komission ja EU:n neuvoston keskustelemaan AK:n lausunnoista, jotka on annettu komitean pakollisen kuulemisen johdosta, ja esittämään perustellut syyt, jos näitä lausuntoja ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

18.

| 19. | pyytää, että AK:lle annetaan pääsy kolmikantakokouksiin ja niihin liittyviin asiakirjoihin edellyttäen, että se on antanut asianomaisesta ehdotuksesta lausunnon SEUT-sopimuksen 307 artiklan mukaisesti. Komitea vaatii, että sille annetaan mahdollisuus ehdottaa lainsäätäjille kompromisseja, joiden avulla ne voivat saada arvokasta tietoa käytännön täytäntöönpano-olosuhteista. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa parantamaan toimielinten välisiä synergiavaikutuksia esimerkiksi ottamalla AK mukaan Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin neuvoston rakenteiden (esim. valiokuntien, komiteoiden ja työryhmien) työhön ja komiteamenettelyyn. |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa, että 70 prosenttia lainsäädännöstä pannaan täytäntöön alue- ja paikallistasolla, ja pyytää, että sitä kuullaan EU:n vuotuisissa ja monivuotisissa suunnittelu-, asialistan laadinta- ja painopisteiden asettamismenettelyissä, kuten paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisissa prosesseissa. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä RegHub-verkoston tuomasta lisäarvosta ja kehottaa verkoston vahvistamiseen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | on vakuuttunut siitä, että paikallis- ja alueviranomaisten EU-oikeuden täytäntöönpanosta saamien erityisten kokemusten entistä parempi huomioon ottaminen johtaa parempaan sääntelyyn unionissa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että kaikenlaisessa Euroopan vaalilainsäädännön kehittämisessä, myös ylikansallisten listojen mahdollisessa käyttöönotossa, on noudatettava alueellisen edustuksen periaatetta ja varmistettava EU:n toimintapolitiikkojen yhteys paikalliseen ja alueelliseen ulottuvuuteen sekä Euroopan parlamentin jäsenten läheisyys kansalaisiin. |
| --- | --- |

23.

Eurooppalaiset arvot ja oikeusvaltioperiaate

| 24. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävä rooli oikeusvaltioperiaatteen vahvistamisessa. Sen vuoksi komitea tuomitsee kaikenlaiset yritykset horjuttaa oikeusvaltioperiaatetta, välineellistää oikeusjärjestelmää ja heikentää eurooppalaisia arvoja, oikeuksia ja EU:n lainsäädännön ensisijaisuutta kansalliseen lainsäädäntöön nähden. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset on otettava mukaan oikeusvaltioperiaatteen seurantaan ja arviointiin Venetsian komission laatimien kriteerien pohjalta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | toistaa kehotuksensa vahvistaa EU:n ja jäsenvaltioiden auktoriteettia, legitiimien julkisten instituutioiden uskottavuutta ja alueviranomaistahoja demokratian tyyssijana. |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen rikkomisen on johdettava maksujen keskeyttämiseen tai rahoitusoikaisuihin ja että tällaisten toimenpiteiden tapauksessa niiden EU:n rahoituksen saajien, myös paikallis- ja alueviranomaisten, jotka eivät ole vastuussa oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta, olisi edelleen saatava taloudellista tukea asianomaiselta jäsenvaltiolta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, että covid-19-kriisi on pahentanut vallitsevia eroja Euroopan alueilla. Komitea kehottaakin konferenssin osapuolia vahvistamaan eurooppalaista solidaarisuutta ja tunnustamaan yhteenkuuluvuuden eurooppalaiseksi perusarvoksi. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ehdottaa, että perustetaan paikallis- ja aluetason poliitikoille tarkoitettu Erasmus-ohjelma, jonka avulla voidaan syventää heidän tietämystään EU:sta, kasvattaa rahoituksen käyttöastetta ja parantaa politiikan täytäntöönpanon laatua. |
| --- | --- |

28.

Nuoriso, koulutus ja kulttuuri

| 29. | huomauttaa, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevää konferenssia olisi hyödynnettävä niin, että edistetään pyrkimyksiä saavuttaa tasa-arvon unioni puuttumalla samalla tehokkaasti kaikenlaiseen syrjintään. Komitea katsoo, että on olennaisen tärkeää varmistaa entistä paremmin, että sukupuolten tasa-arvon periaate otetaan huomioon kaikkialla EU:n lainsäädännössä ja että sukupuolivaikutusten arviointi otetaan käyttöön EU:n kaikkien uusien säädösten valmistelussa. |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin olisi tehtävä ehdotuksia vähemmistöjen kestävästä suojelusta ja niiden aseman edistämisestä EU:ssa menestyksekkään Minority SafePack -kansalaisaloitteen sisältämien ehdotusten pohjalta. |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa tarvetta puuttua disinformaation aiheuttamiin uhkiin Euroopassa ja kehottaa ottamaan käyttöön yleiseurooppalaisen kansalaiskasvatuksen opetussuunnitelman sekä edistämään eurooppalaisia demokraattisia arvoja, kriittistä ajattelua, digitaalisia taitoja ja medialukutaitoa, joita on kehitettävä ja sovellettava yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | peräänkuuluttaa EU:n tasolla voimakkaita toimia alueellisten koulutuserojen vähentämiseksi erityisesti syrjäisillä alueilla, rajatylittävillä alueilla, maaseutualueilla ja köyhillä kaupunkialueilla. Komitea katsoo, että EU:n on tuettava kansallisia ja alueellisia toimia tulevaisuuden vaatimusten huomioon ottamiseksi koulutuksessa kehittämällä uusia opetusvälineitä, kuten yleiseurooppalaisia monikielisiä digitaalisia alustoja koulutussisällön laajaa levittämistä varten. |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että on tärkeää jatkaa Erasmus+-ohjelman kohderyhmien, mahdollisuuksien ja rahoitusvarojen laajentamista, sillä se on Euroopan unionin tärkein väline eurooppalaisen tietoisuuden kehittämiseen. Erityisesti olisi lisättävä ohjelman resursseja ja mahdollisuuksia koulujen osalta mutta myös julkishallinnon alalla. Viimeksi mainittua varten olisi luotava hyvien käytäntöjen vaihto-ohjelma, joka on laajempi kuin tällä hetkellä olemassa oleva julkishallinnon Erasmus-ohjelma. |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että nuorisotyöttömyyden sekä nuorten köyhyyden ja lapsiköyhyyden torjunnasta olisi tultava ensisijainen tavoite kaikilla Euroopan alueilla, kaupungeissa ja maaseutualueilla. |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää keskeisen tärkeänä, että kulttuuri ja urheilu ovat kaikkien ulottuvilla, jotta mahdollistetaan taloudellinen ja sosiaalinen kehitys ja lisätään tällaista toimintaa harrastavien ihmisten, erityisesti nuorten, määrää, mikä helpottaa yhteisten eurooppalaisten arvojen edistämistä. |
| --- | --- |

35.

Ilmasto, ympäristö ja sopeutumiskyky

| 36. | muistuttaa, että alueilla ja kunnilla on ratkaiseva rooli useimpien ilmastonmuutoksen hillitsemistoimien ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävien toimien toteuttamisessa, ilmastokatastrofeihin reagoimisessa ja paikallisyhteisöjen osallistamisessa vihreään siirtymään. Komitea vaatiikin paikallis- ja alueviranomaisten selkeää institutionaalista osallistumista ilmasto-, energia- ja ympäristöpolitiikkojen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, suoraa rahoitusta unionin tasolta, byrokraattisten esteiden karsimista ja koordinoituja ohjelmia kaikilla hallinnon tasoilla ja erityisesti investointisuunnitelmia, joilla tuetaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa sekä elpymis- ja palautumissuunnitelmia. Komitea korostaa, että suora rahoitus on ennakkoedellytys sille, että kunnat ja alueet ovat valmiita saavuttamaan 55-valmiuspaketin puitteissa parhaillaan neuvoteltavat kunnianhimoiset tavoitteet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman alueellista ulottuvuutta ja vuorovaikutusta digitalisaation ja sosiaalipolitiikan kanssa. Komitea vaatii, että elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien ilmastotoimenpiteiden seurannassa otetaan huomioon paikalliset vihreän kehityksen ohjelmat. Se ehdottaa, että käyttöön otetaan Euroopan alueellinen tulostaulu, johon sisältyy selkeitä, kohdennettuja ja käyttäjäystävällisiä indikaattoreita Euroopan vihreän kehityksen ohjelman vaikutusten mittaamiseksi ja seuraamiseksi NUTS 2 -alueiden tasolla. |
| --- | --- |

37.

| 38. | toistaa kehotuksensa järjestää suunnitelmallisesti monitasoisia foorumeja ja vuoropuheluja, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua järjestelmällisesti ja osallistavasti vihreän kehityksen ohjelman aloitteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, mikä edistää osaltaan myös paikallisyhteisöjen selviytymiskykyä. Komitea korostaa, että vihreän kehityksen ohjelman onnistuminen edellyttää nopeaa siirtymää kohti uusiutuvaan energiaan perustuvia järjestelmiä, tällaista teknologiaa ja siihen liittyvän infrastruktuurin mukauttamista. |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten kasvavaa roolia maailmanlaajuisesti ja Euroopan tasolla oikeudenmukaisen ilmastosiirtymän varmistamisessa. Komitea toteaa, että Pariisin sopimuksessa ja Edinburghin julistuksessa vuoden 2020 jälkeisestä maailmanlaajuisesta biodiversiteettikehyksestä tunnustetaan monitasoisen hallinnon merkitys ilmastoneutraaliuden, biologisen monimuotoisuuden ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisen kestävän kehityksen saavuttamisessa. Komitea toistaa kannattavansa alueellisesti ja paikallisesti määriteltyjen panosten järjestelmää, joka on keino tunnustaa virallisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistoimet sekä seurata niitä ja kannustaa niihin. |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa kiinnittämään huomiota liikennealan kestävään muutokseen, jonka on oltava reilu ja oikeudenmukainen, varmistaen, ettei yhtäkään aluetta jätetä oman onnensa nojaan ja että kestäväpohjainen ja vaihtoehtoisiin polttoaineisiin perustuva liikkuvuus on kohtuuhintaista ja kaikkien kansalaisten ulottuvilla kaikilla alueilla. Komitea ehdottaa autoteollisuudesta riippuvaisille alueille oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia alan muutosten hallitsemiseksi, kun otetaan huomioon, että autoteollisuudessa (joka työllistää suoraan ja välillisesti 13,8 miljoonaa eurooppalaista, mikä on 6,1 prosenttia EU:n kokonaistyöllisyydestä) on meneillään perustavanlaatuinen muutosprosessi siirryttäessä kohti päästöttömiä ajoneuvoja, millä on valtavia vaikutuksia alueiden kasvuun ja työllisyyteen. |
| --- | --- |

40.

Terveysunioni

| 41. | toistaa olevansa sitoutunut työskentelemään sellaisen kokonaisvaltaisen Euroopan terveysunionin luomiseksi, jossa kunnioitetaan toissijaisuusperiaatetta ja lakisääteistä toimivaltaa terveyden alalla. Komitea kehottaa antamaan alueviranomaisille, erityisesti lainsäädäntävaltaa terveysalalla käyttäville alueille, ja paikallisviranomaisille selkeämmän roolin tulevan terveysuhkiin varautumisesta ja reagoimisesta vastaavan EU:n viranomaisen yhteydessä yhdessä kansallisten viranomaisten ja EU:n toimielinten kanssa. |
| --- | --- |

41.

| 42. | kannattaa sitä, että sähköiset terveyspalvelut ovat kaikkien EU:n kansalaisten ulottuvilla. Komitea kehottaa syventämään terveysasioihin liittyviä EU:n toimivaltuuksia muun muassa muuttamalla perussopimusta erityisesti, jotta komissiolla on mahdollisuus todeta kansanterveysuhka virallisesti unionin tasolla. Komitea kannattaa kehotusta vahvistaa terveyden suojelua ja EU:n valmistuskapasiteettia sekä lisätä lääkealan yhteistyötä. |
| --- | --- |

42.

| 43. | kannustaa kehittämään yhteistyötä rajatylittävän terveydenhuollon alalla, mukaan lukien EU:n pitkän aikavälin rahoitus ja sen salliminen, että pelastus- ja terveyspalvelujen työntekijät ja ajoneuvot voivat ylittää valtioiden rajat vapaasti. Byrokraattiset esteet, jotka nykyään vielä haittaavat rajatylittäviä terveyspalveluja ja pelastuspalvelutoimintaa, olisi poistettava pikaisesti ja hallinnollisia rasitteita aiheuttamatta, sillä tästä olisi hyötyä kansalaisille. |
| --- | --- |

43.

Talous, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja työllisyys

| 44. | on vakuuttunut siitä, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi saa aikaan todellisen nosteen, jotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista voi tulla uusi sosiaalinen sääntökirja, joka helpottaa siirtymistä kestävään talouteen ja työnsaantimahdollisuuksia ja lisää samalla sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa tarkistamaan Euroopan talouden ohjausjärjestelmää, jonka on tuettava nykyistä paremmin laadukkaita, julkisia, pitkäaikaisia ja kestäviä investointeja kaikilla hallintotasoilla tarkistettujen talousarviosääntöjen ansiosta sekä parannettava demokraattista vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta niin, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan aiempaa paremmin mukaan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kumppanuuteen perustuvien käytännesääntöjen pohjalta. Komitea toistaa kantansa, jonka mukaan verotusta koskevasta yksimielisestä päätöksenteosta tulisi luopua, jotta Euroopan unioni voi tehdä tarvittavat päätökset määräenemmistöllä, kuten muillakin toiminta-aloilla. |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa hyödyntämään elpymiseen sekä vihreään ja digitaaliseen siirtymään saatavilla olevaa rahoitusta, jotta helpotetaan työmarkkinasiirtymää, uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta, samalla kun varmistetaan digitaalisilla alustoilla tai keikkataloudessa työskenteleville henkilöille samantasoinen suojelu kuin verkon ulkopuolisessa taloudessa työskenteleville. |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa innovoinnin roolia entistä vahvemman talouden kehittämisessä sekä kilpailukykyisen ja kestävän kasvun varmistamisessa. Komitea katsoo, että eurooppalainen innovointi edellyttää investointeja tarvittaviin valmiuksiin (tutkimusinfrastruktuurit, laajakaistaverkot, suurteholaskenta, tekoäly ja avoimen datan aineistot) ja että sen on houkuteltava tutkijoita ja asiantuntijoita kaikilla Euroopan alueilla. |
| --- | --- |

47.

Digitalisaatio

| 48. | katsoo, että digitaalisessa siirtymässä on varmistettava teknologian täysimääräinen hyödyntäminen yhteiskunnan kaikkien alojen hyväksi eettisissä puitteissa, joissa kunnioitetaan kansalaisten oikeuksia, erityisesti murroksellisten teknologioiden ja nimenomaan tekoälyn käytössä, samalla kun kurotaan umpeen digitaalinen kuilu ja varmistetaan, että digitaalinen lukutaito ja yhteenliitettävyys toteutuvat kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa tietoturvan, tietojen yhteentoimivuuden ja tietojen säilyttämisen tarvetta ja odottaa mielenkiinnolla Euroopan komission ehdotusta EU:n kyberresilienssisäädökseksi. Komitea katsoo, että digitaalisten palvelujen ja tietojen saatavuuden, myös julkisten palvelujen tehokkaan tarjoamisen, varmistamiseksi on investoitava turvalliseen, suuren kapasiteetin infrastruktuuriin, jotta mahdollistetaan internetyhteys sekä yksityishenkilöille että organisaatioille. |
| --- | --- |

49.

| 50. | huomauttaa, että digitalisaatio on riippuvainen koulutusta, tutkimusta ja digitaalialan vaihtoa koskevasta pitkän aikavälin visiosta, jossa EU:n on oltava innovoija ja johtava toimija uusia digitaaliteknologioita ja -palveluja kehitettäessä ja asetettava asianmukaisia ja johdonmukaisia digitaalisia standardeja. |
| --- | --- |

50.

| 51. | katsoo siksi, että Euroopan tulevaisuudesta käytävään keskusteluun on sisällytettävä ”digitaalinen yhteenkuuluvuus”, joka on tärkeä lisäulottuvuus EU:n perustamissopimuksessa määritellylle perinteiselle taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitteelle. |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa ryhtymään välittömiin toimiin, joilla puututaan EU:n jäsenvaltioiden välisiin sekä kaupunki- ja maaseutualueiden välisiin digitaalisiin kuiluihin, jotka liittyvät yhteyksiin ja digitaaliseen infrastruktuuriin, digitaalisiin taitoihin sekä sähköisten viranomaispalvelujen saatavuuteen ja käyttöön. Komitea kehottaakin ottamaan käyttöön ”EU:n digitaalisen rajatylittävän palvelukortin”, jolla yksinkertaistetaan kansalaisten ja yritysten mahdollisuuksia käyttää julkisia ja hätäpalveluja raja-alueilla. |
| --- | --- |

52.

Muuttoliike

| 53. | peräänkuuluttaa eurooppalaista lähestymistapaa muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puututtaessa. Kyse on ilmiöstä, jota aiheuttavat maailmanlaajuinen epävakaus ja konfliktit, valtioiden hauraus sekä ilmastonmuutoksesta johtuva muuttoliike. Komitea kannustaa kehittämään valmiuksia tehokkaasti, jotta parannetaan muuttoliikkeen tehokasta ja vaikuttavaa hallintaa kaikilla hallinnon tasoilla. |
| --- | --- |

53.

| 54. | panee merkille, että kansalaiset ja konferenssin edustajat tunnustavat paikallis- ja alueviranomaisten keskeisen roolin maahanmuuttajien ja pakolaisten kotouttamisessa ja osallistamisessa alueilla, joihin näiden vaikutukset erityisesti kohdistuvat. Komitea kehottaakin ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kotouttamispolitiikkojen suunnitteluun. Se kehottaa laatimaan entistä joustavamman toimintapoliittisen välineistön, jonka avulla valtiotasoa alempien hallintotasojen viranomaiset voivat ohjata kotouttamista ja mitata kotouttamis- ja osallistamispolitiikkojen onnistumista alue- ja paikallistasolla. Komitea kehottaa myös hyödyntämään vapaaehtoisen solidaarisuuden kunnissa ja alueilla tarjoamat merkittävät mahdollisuudet kokonaisvaltaiseen ja pitkän aikavälin muuttoliikepolitiikkaan sisällytettävän vapaaehtoisen vastaanottokapasiteetin muodossa. |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa laatimaan menetelmiä kestäväpohjaisten vastaanotto- ja kotouttamismallien, kuten yhteisöllisen tuen, toistamiseksi. |
| --- | --- |

55.

Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin tulokset ja jatkotoimet

| 56. | katsoo, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi on lähtökohta kaikilta osin voimaannuttavalle demokraattiselle prosessille unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. Komitea toteaa jälleen, että tarvitaan jatkuvaa, aidosti osallistavaa, avointa, hajautettua sekä maantieteellisesti ja poliittisesti tasapainoista keskustelua Euroopan unionin tulevaisuudesta. Komitea on sitä mieltä, että konferenssissa tulisi suhtautua avoimesti muun muassa toimintapolitiikkojen ja toimielinten uudistamiseen ja tasoittaa tietä pysyville uudistuksille, jotka ulottuvat konferenssin jälkeiseen aikaan. |
| --- | --- |

56.

| 57. | vahvistaa olevansa täysin sitoutunut osallistumaan konferenssin jatkotoimiin muuttamalla poliittiset aloitteet ja ehdotukset toimiksi, joilla vastataan kansalaisten odotuksiin. Komitea huomauttaa, että konferenssin onnistuminen edellyttää myös sitä, että tulokset ilmentävät loppujen lopuksi konkreettisesti kansalaisten esittämiä suosituksia. Jos suositukset otetaan huomioon muutetussa muodossa tai niitä ei huomioida lainkaan, perusteet olisi esitettävä avoimella ja ymmärrettävällä tavalla. |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että kun käynnistetään jatkotoimia, kuten uusia lainsäädäntöehdotuksia konferenssin tulosten täytäntöönpanemiseksi, on noudatettava toimivallan jakoa ja erityisesti perussopimuksissa vahvistettuja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

58.

| 59. | antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin puheenjohtajalle sekä Euroopan parlamentille, EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioille Ranskalle, Tšekille ja Ruotsille, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle ja Euroopan komissiolle. |
| --- | --- |

59.

| 60. | katsoo, että 9. toukokuuta 2021 käynnistettyä ja alun perin kaksivuotiseksi kaavailtua konferenssia varten varattu aika tulisi hyödyntää kansalaisten esittämien ideoiden ja ehdotusten asianmukaiseen ja kattavaan käsittelemiseen. Keväällä 2022 tulisi esittää vain väliraportti. |
| --- | --- |

60.

Bryssel 27. tammikuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  EUVL C 324, 1.10.2020, s. 8.

1

(2)  EUVL C 141, 29.4.2020, s. 5.

2

(3)  EUVL C 300, 27.7.2021, s. 1.

3

(4)  EUVL C 97, 28.2.2022, s. 1.

4

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

Interactio – kokonaan etänä – AK:n 148. täysistunto, 26.1.2022–27.1.2022

| 13.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 270/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 270/8

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Työterveyttä ja – turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys kaudelle 2021-2027”

(2022/C 270/02)

| Esittelijä: | Sergio Caci (IT, EPP), Montalto di Castron pormestari |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja -turvallisuus muuttuvassa työelämässä
  COM(2021) 323 final |

Esittelijä:

Sergio Caci (IT, EPP), Montalto di Castron pormestari

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja -turvallisuus muuttuvassa työelämässä

COM(2021) 323 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission laatimaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaan EU:n strategiakehykseen 2021–2027 (EU:n uusi strategiakehys), jolla pyritään suojelemaan työntekijöiden terveyttä ja vähentämään työperäisiä kuolemia vuoteen 2030 mennessä (niin kutsuttu Vision Zero -tavoite), ja katsoo, että sillä taataan samalla entistä turvallisempi työympäristö, joka vastaa erityisesti covid-19-pandemian seurauksena syntyneisiin uusiin tarpeisiin, mutta niiden ohella myös muihin tarpeisiin. Komitea katsoo vastaavasti, että ”strategisen kehyksen” sijaan ”strategia” antaisi vahvemman poliittisen viestin kaavailluista tavoitteista ja niiden saavuttamiseksi ehdotetuista toimista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | on vakuuttunut siitä, että työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n poliittinen kehys on johtanut tähän mennessä merkittäviin parannuksiin, sillä se on nostanut työterveyden ja -turvallisuuden tasoa koko unionissa. Kehyksessä ja Vision Zero -tavoitteessa korostuu, että EU:n pyrkimykset ovat oikeansuuntaisia, mutta kaikki työntekijäryhmät on tarpeen ottaa laajemmin mukaan, mikä ei ole kyseisessä ehdotuksessa vielä toteutunut. |
| --- | --- |

2.

| 3. | tähdentää, että EU:n on osallistuttava tähän laatimalla yhtenäiset strategiset suuntaviivat. Tämän ovat selkeästi osoittaneet tarpeelliseksi niin viime vuosikymmenten tutkimukset kuin käytännön tuloksetkin. Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva lainsäädäntö osoittaa selkeästi, että Euroopan unioni ja jäsenvaltiot voivat yhdessä muiden toimijoiden (esimerkiksi työmarkkinaosapuolten ja hallinnon eri tasojen sidosryhmien) kanssa vaikuttaa myönteisesti ja suoraan työelämään sekä työterveyden ja että työturvallisuuden näkökulmasta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | on kiistattomasti yhtä mieltä strategisen kehyksen kolmesta monialaisesta tavoitteesta, jotka Euroopan komissio on vahvistanut EU:n strategialle seuraavaksi viisivuotiskaudeksi: ennakoidaan muutoksia, joita vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä väestöllinen muuntuminen ovat aiheuttaneet pandemian jälkeisessä työelämässä, sekä hallitaan niitä; tehostetaan työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisyä; varaudutaan paremmin mahdollisiin tuleviin terveyskriiseihin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio aikoo tavoitteidensa saavuttamiseksi tarkistaa työpaikkadirektiivin sekä näyttöpäätetyöskentelyä koskevan direktiivin ja ajantasaistaa vaarallisia kemikaaleja koskevia EU:n säännöksiä syövän sekä lisääntymiselinten ja hengityselinten sairauksien ehkäisemiseksi ja ajantasaistaa asbestin ja lyijyn suojarajoja. |
| --- | --- |

5.

| 6. | suosittaa lisäksi, että komissio valmistelisi ja panisi yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa mahdollisimman pian täytäntöön mielenterveyttä työpaikoilla koskevan unionin aloitteen, jossa arvioidaan tämän osalta esille nousevia kysymyksiä. Aloitteen olisi tarpeen mukaan toimittava innoituksen lähteenä kulloisissakin jäsenvaltioissa, toimialoilla ja työpaikoissa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | on kahteen edelliseen kohtaan viitaten vahvasti sitä mieltä, että näitä toimenpiteitä olisi sovellettava kaikkiin työntekijäryhmiin, myös niihin, jotka jäävät nyt strategiakehyksen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa haastetta, joka liittyy työvoiman ikääntymiseen työterveyden ja -turvallisuuden kannalta. On noudatettava periaatetta, jonka mukaan työpaikat mukautetaan ihmisten tarpeisiin, jotta voidaan edetä kohti kaikenikäiset työntekijät osallistavaa työelämää. |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on hyödyntänyt covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia ja että se aikoo tämän pohjalta laatia menettelyt ja ohjeet hätätilanteita varten, jotta mahdollisissa tulevissa terveyskriiseissä voidaan ottaa nopeasti käyttöön, toteuttaa ja seurata toimenpiteitä tiiviissä yhteistyössä kansanterveysalan toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana, että vaikka kaikki jäsenvaltiot ovat tähän mennessä ainakin osittain sisällyttäneet EU:n strategiakehyksen kirjaimen ja hengen kansallisiin järjestelmiinsä, yksikään niistä ei todellisuudessa noudata sitä täydellisesti. Syynä tähän on se, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole tarkistaneet ja ajantasaistaneet työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia kansallisia strategioitaan mukauttaakseen ne täysin vuosien 2014–2020 EU:n strategiakehykseen, mikä johtuu, kuten Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto on korostanut, huonosta ajallisesti suunnittelusta tai keskeisten tavoitteiden huonosta toteutumisesta muun muassa työikäisen väestön ikääntymisen, menettelyjen yksinkertaistamisen ja lainsäädännön tehokkaamman ja oikea-aikaisen täytäntöönpanon suhteen. |
| --- | --- |

10.

Työterveys ja -turvallisuus ja ennaltaehkäisyn kulttuuri

| 11. | korostaa, että viimeisten 40 vuoden aikana työtapaturmien määrä on laskenut kolmen tekijän ansiosta: tieteelliset ja teknologiset parannukset, työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva lainsäädäntö sekä työterveyden ja -turvallisuuden hallintajärjestelmät. Komitea pitää siksi välttämättömänä, että sekä unionin että kansallisessa lainsäädännössä otetaan yhteistyössä Euroopan ja kansallisen tason työmarkkinaosapuolten kanssa koko strategian laadinta-, hyväksymis- ja täytäntöönpanoprosessin aikana lähtökohdaksi vankka ennaltaehkäisyn kulttuuri, jonka on oltava ensisijainen keino saavuttaa muun muassa Vision Zero -tavoite työntekijöiden ja yritysten yhteisen edun mukaisesti. Komitea painottaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun sekä kaikkien sidosryhmien – eurooppalaisen, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason hallinnon ja viranomaisten, työnantajien ja työntekijöiden – osallistumisen ja yhteistyön merkitystä ennaltaehkäisytoimissa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille kansainvälisen sosiaaliturvajärjestön ISSA:n raportin (1), jossa osoitetaan, että investoimalla hyvään työterveys- ja -turvallisuusstrategiaan ja työperäisten riskien ennaltaehkäisyyn yrityksille voidaan saada 2,2 euron tuotto jokaiseen työntekijään vuodessa sijoitettua euroa kohti. Lisäksi on otettava huomioon mittaamattoman suuri työtuntien menetys, työmoraalin heikkeneminen sekä tästä johtuva vaikutus tuottavuuteen ja yritysten kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

12.

| 13. | on Euroopan komission kanssa yhtä mieltä siitä, että ennaltaehkäisyperiaatteiden huono noudattaminen tuo myös negatiivista julkisuutta yrityksille, joissa on tapahtunut työtapaturmia, ja että tällä on vakavia vaikutuksia niiden maineeseen ja työntekijöiden työllistymismahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | suosittaa, että työnantajat sisällyttävät työperäisten riskien ennaltaehkäisyn liiketoimintaansa sisäistä hallinnointia koskevien mallien, tarkoitusta varten nimettyjen työntekijöiden ja omien ennalta ehkäisevien palvelujensa avulla ja että työntekijöiden keskuudessa edistetään ennaltaehkäisyyn liittyvää koulutusta. |
| --- | --- |

14.

Työterveys ja -turvallisuus sekä vihreä ja digitaalinen siirtymä ja väestöllinen muuntuminen

| 15. | katsoo, että tekninen kehitys muuttaa jatkuvasti työpaikan toimintaympäristöä. Onkin myönteistä, että EU esittää ehdotuksia, jotka seuraavat teknistä kehitystä työpaikoilla, kuten komission asettamassa EU:n uuden strategiakehyksen ensimmäisessä tavoitteessa todetaan. |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää myönteisenä ehdotusta vahvistaa tekoälyä koskevat yhdenmukaistetut säännöt, mutta katsoo, että niissä olisi myös käsiteltävä ongelmia, joita saattaa syntyä terveisiin ja turvallisiin työoloihin liittyen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | jakaa tekoälyä koskevan valkoisen kirjan (2) huomiot, joiden mukaan tekoälyjärjestelmien suunnittelu ja käyttö vaikuttavat suoraan työntekijöihin ja työnantajiin työpaikalla, ja katsoo, että työmarkkinaosapuolten osallisuus on ratkaisevan tärkeä, jotta työpaikalla taataan ihmiskeskeinen lähestymistapa tekoälyyn. |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa tässä yhteydessä työterveyden ja -turvallisuuden merkityksestä, kuten on jo tehty AK:n lausunnossa aiheesta ”Valkoinen kirja tekoälystä – Eurooppalainen lähestymistapa huippuosaamiseen ja luottamukseen” (3), jonka mukaan tekoälyn käytöllä on tärkeä merkitys myös työntekijöiden työolojen ja hyvinvoinnin kannalta. Komitea kannattaa tältä osin Euroopan tason työmarkkinaosapuolten kehotusta kerätä mahdollisimman vähän tietoja ja lisätä avoimuutta sekä laatia selkeät säännöt henkilötietojen käsittelystä, jotta on mahdollista rajoittaa yksityisyyttä loukkaavan valvonnan ja henkilötietojen väärinkäytön riskiä ja varmistaa siten ihmisarvon kunnioittaminen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa lisäksi tässä yhteydessä, että on keskeisen tärkeää ”antaa työntekijöiden edustajille mahdollisuus käsitellä tietoihin, suostumukseen, yksityisyyden suojaan ja seurantaan liittyviä asioita, yhdistää tietojen keruu konkreettiseen ja läpinäkyvään tarkoitukseen ja varmistaa avoimuus, kun tekoälyjärjestelmiä käytetään henkilöstöön liittyvissä menettelyissä” (4). |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiinnittää huomiota väestörakenteen muutoksen aiheuttamaan haasteeseen työturvallisuuden ja -terveyden kannalta. Tarvitaan toimintalinjoja, joilla edistetään ikäjohtamista yrityksissä ja organisaatioissa, sekä innovatiivisia prosesseja, jotta työpaikat voidaan mukauttaa tähän todellisuuteen ottaen huomioon ikäryhmien moninaisuuden ja sen, etteivät ikääntyneet työntekijät ole homogeeninen ryhmä. |
| --- | --- |

20.

Strategian alueellinen ja paikallinen merkitys

| 21. | korostaa, että EU:n strategiakehys 2021–2027 ja siihen sisältyvä Vision Zero -lähestymistapa edellyttävät, että paikallis- ja alueviranomaiset puuttuvat alan ongelmiin ja panevat täytäntöön kehyksen tavoitteet suoraan paikan päällä. Tätä varten niiden on toteutettava valvontaa, järjestettävä koulutusta, kehitettävä ennaltaehkäisyn ja työntekijöiden suojelun kulttuuria, tehtävä yhteistyötä kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihdon pohjalta, kartoitettava edelleen ongelmia ja arvioitava niiden ratkaisemiseen parhaiten soveltuvia ratkaisuja sekä annettava niistä palautetta. |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että alueilla ja kunnilla voi olla keskeinen rooli työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnassa ja työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvien tavoitteiden hallinnassa strategian kunniahimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että alueiden ja kuntien olisi kannustettava edelleen työsuojelutarkastajia, työnantajia ja työntekijöitä osallistumaan koulutukseen ja tarjottava sitä, jotta nämä mukautuisivat vihreän ja digitaalisen siirtymän aiheuttamien työelämän muutosten lisäksi myös covid-19-pandemian ja työntekijöiden ikääntymisen mukanaan tuomiin uudenlaisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten mahdollisimman pikaisesti toteutettava yhteistyö EU:n ja asiaankuuluvien kansallisten viranomaisten ja myös muiden kuntien ja alueiden kanssa sekä kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto edistävät työterveyden ja -turvallisuuden kehitystä ja auttavat luomaan ennaltaehkäisyn kulttuurin. |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa tutkimuksen sekä tietämyksen ja hyvien käytäntöjen vaihdon merkitystä eurooppalaisella, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, jotta voidaan edistää uusien riskien havaitsemista ja arviointia sekä niiden ennaltaehkäisyä edistyneiden toimintapolitiikkojen laatimiseen tällä alalla tähtäävän viranomaisyhteistyön pohjalta. |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että alueiden ja kuntien asianmukainen osallistuminen on tarpeen, jotta työterveys- ja -turvallisuusstrategia voidaan kehittää edelleen. Komitea pitää siksi keskeisenä niiden konkreettista osallistumista työpaikan työterveys- ja -turvallisuusarviointeihin. Lisäksi niiden on voitava antaa palautetta EU:lle auttaakseen sitä luomaan selkeän kuvan vallitsevasta tilanteesta nykyisen tilanteen korjaamiseksi sekä autettava vuoden 2030 jälkeisen tulevan strategian määrittelyssä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | pyytää komissiota kehittämään tähän soveltuvan digitaalisen välineen (esimerkiksi portaalin), jota alueet ja kunnat voivat hyödyntää, kun ne katsovat aiheelliseksi ja tarpeelliseksi antaa unionin lainsäätäjälle tietoa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevista asioista, ja jolla täydennetään Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) kyselytutkimusta Euroopan yrityksille uusista ja kehittyvistä riskeistä (ESENER). |
| --- | --- |

27.

Poliittiset suositukset

| 28. | uskoo vakaasti, että paikallis- ja alueviranomaisten olisi työnantajina näytettävä esimerkkiä siitä, miten strategiakehyksessä ehdotetut toimenpiteet pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön. |
| --- | --- |

28.

| 29. | toistaa näkemyksensä, jonka mukaan julkisilla hankinnoilla ”on mahdollista osaltaan ehkäistä ekologista ja sosiaalista polkumyyntiä sisällyttämällä hankintasopimuksen tekoperusteisiin laadullisia, ympäristöön liittyviä ja/tai sosiaalisia näkökohtia” (5). Tämän vuoksi komitea kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia julkisia hankintoja tehdessään kiinnittämään erityistä huomiota toimeksisaajien ja niiden alihankintaketjujen työoloihin ja -ehtoihin, myös työterveyteen ja -turvallisuuteen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | suhtautuu myönteisesti Vision Zero -lähestymistapaan ja sen tavoitteeseen poistaa työperäiset kuolemantapaukset vuoteen 2030 mennessä. Komitea katsoo, että on tärkeää jatkossakin vahvistaa työtapaturmia ja työperäisiä sairauksia ehkäisevää työturvallisuuspolitiikkaa. Komitea katsoo kuitenkin, että Vision Zero -tavoitteen ei pitäisi rajoittua pelkästään kuolemantapauksiin vaan se olisi laajennettava koskemaan myös työtapaturmia ja työperäisiä sairauksia sekä riskien ennaltaehkäisyä ja poistamista puitedirektiivin (6) periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

30.

| 31. | muistuttaa, että työ itsessään on tärkeä terveyttä edistävä tekijä. Jotta pystytään maksimoimaan työterveys- ja -turvallisuusstrategian tehokkuus, on tärkeää soveltaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa käsitellään hyvän työympäristön, psyykkisen ja fyysisen terveyden, tehokkuuden, laadun ja toiminnan hyödyllisyyden välistä yhteyttä. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä työpaikoilla toteutettavien terveydenedistämistoimien ja turvallisten ja terveellisten elintapojen edistämisen hyödyistä, mihin kuuluu muun muassa huomion kiinnittäminen ravitsemuksen ja liikunnan kaltaisiin seikkoihin. |
| --- | --- |

31.

| 32. | antaa tukensa työpaikalla esiintyvää väkivaltaa, häirintää ja syrjintää koskevalle strategiselle viitekehykselle, ja suhtautuu myönteisesti siihen, että sukupuolinäkökulmaan kiinnitetään huomiota. Komitea pitäisi kuitenkin suotavampana, että kehys noudattaisi ILO:n yleissopimusta nro 190 väkivallasta ja häirinnästä työpaikalla. Yleissopimuksessa väkivalta ja häirintä määritellään kattavasti, ja sen soveltamisala on laajempi, sillä se koskee työntekijöitä ja muita työelämässä olevia henkilöitä (7). |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa syöpäsairauden vaaraa ja perimän muutoksia koskevan direktiivin jatkuvasta edistyksestä ja kolmen toisiaan seuranneen päivityksen hyväksymisestä. Komitea kannattaa komission ehdotusta tarkistaa ja täydentää kyseisessä direktiivissä aineita ja raja-arvoja, jotka on määritetty vakiintuneen prosessin kautta ja kaikkien jäsenvaltioiden myötävaikutuksella (työntekijöiden, työnantajien ja valtiovallan edustajien) kolmikantayhteistyön avulla. Kolmikantayhteistyötä tehdään komission asettamassa työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavassa komiteassa (ACSH). Tätä silmällä pitäen komitea odottaa malttamattomana jatkotoimia, joilla vahvistetaan näyttöön perustuvat ja tieteellisesti ajantasaiset sitovat työperäisen altistumisen raja-arvot, jotka kattavat kaikki 50 ensisijaista karsinogeeniä (nykyisten 27 sijasta) ja sisällytetään soveltamisalaan lisääntymiselle vaaralliset aineet ja vaaralliset lääkkeet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kannattaa sekä vaarallisille kemikaaleille että hormonaalisille haitta-aineille altistumisen ja hengitettävälle kiteiselle piioksidille altistumisen sitovaa raja-arvoa koskevan tarkistuksen sisällyttämistä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan strategiakehyksen kemikaaleille altistumista koskevaan kohtaan. |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa, että eurooppalaiseen kehykseen on tarpeen liittää psykososiaalisten riskien hallintaa koskevat ohjeet, joissa asiaa käsitellään laajemmin kuin yksilölliseltä pohjalta, sillä yksilöllisellä lähestymistavalla ei kyetä ottamaan huomioon työn organisoinnin vaikutuksia mielenterveyteen. Komitea kehottaakin komissiota jatkamaan yhteistyötä jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten kanssa psykososiaalisten riskien ehkäisemiseksi työpaikalla ja tutkimaan niitä käsittelevän tiedonannon tarvetta valmisteltaessa aihetta koskevan direktiivin esittämistä. |
| --- | --- |

35.

| 36. | odottaa, että jäsenvaltiot noudattavat ILO:n suositusta yhdestä työsuojelutarkastajasta jokaista 10 000 työntekijää kohti. Komitea painottaakin edelleen tarvetta tiukentaa entisestään seuraamusmekanismeja ja vahvistaa työsuojelutarkastajien tekemää tietojen keräämistä ja näiden tietojen jakamista. |
| --- | --- |

36.

| 37. | pyytää ottamaan työterveyden ja -turvallisuuden huomioon tekoälyä koskevassa lainsäädännössä, sillä jäsenvaltioiden tahoillaan toteuttamiin tutkimuksiin sisältyy jo työn organisoinnin sekä työntekijöiden fyysisen ja henkisen terveyden ja turvallisuuden perusteellinen arviointi. |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan strategiakehyksen tulisi kattaa kaikki työelämässä olevat. Komitea toteaa, että itsenäiset ammatinharjoittajat (myös epätyypillisissä työsuhteissa olevat työntekijät ja alustatyöntekijät) on jätetty työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan strategiakehyksen soveltamisalan ulkopuolelle, ja on sitä mieltä, että alustatyöntekijöiden työolojen ja -ehtojen parantamista koskevaan EU:n aloitteeseen voitaisiin myös sisällyttää viittaus työterveyteen ja -turvallisuuteen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa siksi tarvetta tarkistaa tätä kehystä perusteellisesti ja kehottaa unionin lainsäätäjää osoittamaan alalla enemmän kunnianhimoa ja omaksumaan pitkän aikavälin vision. |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa Euroopan komissiota arvioimaan uudelleen työoloja ja -ehtoja etätyössä niin, että otetaan huomioon fyysinen ja psyykkinen terveys sekä turvallisuus. Tämä olisi tehtävä yhdessä digitalisaatiosta parhaillaan neuvottelevien Euroopan tason työmarkkinaosapuolten kanssa. Asia on kiireellinen, kun otetaan huomioon, että etätyö on lisääntynyt ennennäkemättömän paljon ”uudessa normaalitilassa”. |
| --- | --- |

40.

| 41. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission jäsenvaltioille antamaan vahvaan suositukseen, jotta ne tunnustaisivat covid-19-taudin ammattitaudiksi, ja pitää erityisen tärkeänä työnantajien velvoitteita taata liikkuville ja siirtotyöläisille sekä kausityöntekijöille kunnolliset työ- ja elinolot. |
| --- | --- |

41.

| 42. | on tyytyväinen siihen, että komissio ennakoi ehdotuksensa kautta uudenlaisen työelämän muutoksia, jotka liittyvät vihreään siirtymään ja digitalisaatioon mutta myös yleisemmin työperäisten sairauksien ehkäisemiseen. |
| --- | --- |

42.

Bryssel 26. tammikuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  The return on prevention: Calculating the costs and benefits of investments in occupational safety and health in companies, ISSA, Geneve, 2011.

1

The return on prevention: Calculating the costs and benefits of investments in occupational safety and health in companies

(2)  COM(2020) 65 final.

2

(3)  EUVL C 440, 18.12.2020, s. 79.

3

(4)  Ks. edellinen alaviite.

4

(5)  EUVL C 440, 18.12.2020, s. 42.

5

(6)  Neuvoston direktiivi, 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1).

6

(7)  Väkivaltaa ja häirintää koskevan yleissopimuksen (C190) 1 ja 2 artikla, 2019 (nro 190).

7

---

| 13.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 270/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 270/13

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Paikallis- ja alueviranomaiset pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen täytäntöönpanon vauhdittajina”

(2022/C 270/03)

| Esittelijä: | Frida NILSSON (SE, RE), Lidköpingin kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen täytäntöönpano
  COM(2021) 261 final |

Esittelijä:

Frida NILSSON (SE, RE), Lidköpingin kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen täytäntöönpano

COM(2021) 261 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | korostaa pölyttäjien merkitystä yhteiskuntiemme ja luontomme kestävyyden kannalta. Pölyttäjillä on keskeinen rooli sekä elintarvikejärjestelmissä että biologisen monimuotoisuuden ja maisemien säilyttämisessä. Sen vuoksi tukea eivät tarvitse ainoastaan kasvatetut pölyttäjät, vaan myös luonnonvaraisille pölyttäjille on tarjottava suotuisia elinympäristöjä, sillä ne ovat osa luonnollista biologista monimuotoisuutta. Kasvatettujen pölyttäjien olisi katsottava täydentävän luonnonvaraisia pölyttäjiä eikä päinvastoin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | on huolissaan siitä, ettei pölyttäjistä tiedetä riittävästi eikä myöskään olla tietoisia siitä merkityksestä, joka niillä on ekosysteemien toiminnan kannalta, eikä seurauksista, joita niiden vähenemisellä ja sukupuuttoon kuolemisella voi olla elämällemme. |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa biologisen monimuotoisuuden ja ilmastonmuutoksen välistä tiivistä kytköstä ja sitä, että ne liittyvät ja vaikuttavat toisiinsa. Lämpötilaerot, muuttuvat sääolot, elinympäristöjen häviäminen ja muut ilmastonmuutoksesta johtuvat tekijät vaikuttavat suoraan pölyttäjien vähenemiseen. Biologisen monimuotoisuuden suojelulla ja ennallistamisella on puolestaan tärkeä rooli ilmastonmuutokseen sopeutumisessa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | arvostaa mahdollisuutta vaikuttaa Euroopan unionin kehykseen, jolla tuetaan ja ylläpidetään elinkelpoisia ja monimuotoisia pölyttäjäpopulaatioita, ja suhtautuu siksi myönteisesti pölyttäjiä koskevan aloitteen uudelleentarkasteluun Euroopan komissiossa sekä asiaa koskeviin Euroopan parlamentin päätöslauselmaan ja neuvoston päätelmiin (1). |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tyytyväinen siihen, että pölyttäjiä koskeva EU:n aloite on kehittynyt myönteisesti sen jälkeen kun se vuonna 2018 pantiin täytäntöön. Komitea panee kuitenkin huolestuneena merkille, että pölyttäjäpopulaation pieneneminen on sittemmin jatkunut. Komitea on tyytyväinen siihen, että biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) laatimassa maailmanlaajuisessa arviointiraportissa biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista todetaan, että riittämättömistä toimista huolimatta ei ole liian myöhäistä toimia ilmaston ja biologisen monimuotoisuuden pelastamiseksi, mutta muutokseen tähtäävää toimintaa tarvitaan kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

5.

| 6. | tukee siksi Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 15/2020 (2) päätelmiä ja kohdistaa suuria odotuksia pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen tarkistamiseen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | arvostaa luonnon monimuotoisuutta ja pölyttäjiä koskevien tavoitteiden sisällyttämistä useisiin EU:n strategioihin ja toimintapolitiikkoihin, kuten uuteen YMP:hen, EU:n biodiversiteettistrategiaan ja Pellolta pöytään -strategiaan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa osana tulevaa, EU:n biodiversiteettistrategian mukaisia luonnon ennallistamistavoitteita koskevaa Euroopan komission aloitetta asettamaan oikeudellisesti sitovia tavoitteita, joiden soveltamisala kattaa pölyttäjät. Komitea tarjoutuu tässä yhteydessä tukemaan EU:n uuden pölyttäjiä koskevan aloitteen toteuttamista erityisesti täytäntöönpano- ja seurantatoimien osalta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että mainituilla pölyttäjien tukemista koskevilla tavoitteilla olisi myös pyrittävä auttamaan Euroopan unionia saavuttamaan Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmassa asetetut tavoitteet ja kestävän kehityksen tavoitteet (3) – erityisesti ne, joiden avulla on tarkoitus säilyttää luonnon monimuotoisuus sekä luonnonvaraisten pölyttäjien kannalta tärkeät elinympäristöt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | on vakuuttunut siitä, että pölyttäjien vähenemiseen liittyvän ongelman ratkaiseminen edellyttää koordinointia ja integroituja strategioita, joihin osallistuvat kaikki alat ja politiikan kentät. On tärkeää osallistaa kaikki asiaankuuluvat toimijat ja tehostaa nykyisiä, mutta hajanaisia, toimia. Nykyisellä pölyttäjiä koskevalla aloitteella on luotu perusta, mutta nyt tarvitaan lisätoimia. |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että kestävän kehityksen kaikki kolme pilaria olisi otettava huomioon turvattaessa luonnonvaraisten pölyttäjien kestävät populaatiot. Tämä tarkoittaa, että täytäntöönpanotoimenpiteissä on otettava riittävästi huomioon sosiaalinen, taloudellinen ja biologinen kestävyys. |
| --- | --- |

11.

Pölyttäjät osana kaupunki- ja maaseutualueiden kahtiajakoa

| 12. | korostaa, että on tärkeää tarkastella muutakin kuin maatalouspolitiikkaa pölyttäjien vähenemisen pysäyttämiseksi, koska maatalousalaa ja sen osuutta luonnonvaraisten pölyttäjien populaatioiden vähenemisessä säännellään ja pannaan täytäntöön jo monin tavoin useilla EU:n politiikanaloilla. |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota perinteisiin viljelijöihin näiden pyrkiessä vähentämään pölyttäjiin kohdistuvia toimiensa vaikutuksia, sillä luonnonmukainen maatalous ja agroekologiset käytännöt suojelevat ja hyödyttävät pölyttäjiä monin tavoin jo nyt. Tutkimus, innovointi ja joustava täytäntöönpanojärjestelmä ovat avainasemassa ratkaistaessa haasteita mutta myös mahdollistettaessa monimuotoinen maatalousala. |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että on tutkittava kattavasti ja torjuttava ympäristön saastuttajia, jotka eivät kuulu torjunta-aineisiin, kuten esimerkiksi valosaastetta, jonka on osoitettu vaikuttavan pölyttäjiin suuressa määrin mutta johon ei ole vieläkään puututtu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | huomauttaa, että kaupunkialueet voivat edistää biologisen monimuotoisuuden myönteistä kehitystä kasvitieteellisten puutarhojen, siirtolapuutarhojen, asuinalueiden puutarhojen sekä kaupunkialueiden tyhjillään olevien tonttien avulla, millä voi olla suora vaikutus luonnonvaraisten mehiläislajien kantoihin (4). |
| --- | --- |

15.

| 16. | varoittaa, että kasvavien kaupunkien maailmassa biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojelun sisällyttäminen kaupunkisuunnitteluun ja -käytäntöihin on välttämätöntä pölyttäjäpopulaatioiden suojelemiseksi, niiden monimuotoisuuden edistämiseksi ja uusien elinympäristöjen luomiseksi. |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa toimivaltaisia viranomaisia toteuttamaan vaikutustenarviointeja, joissa otetaan huomioon kehitys, joka rajoittaa omistusoikeuksia ja muuttaa muulla tavoin kestävän toimeentulon edellytyksiä. Näissä vaikutustenarvioinneissa on otettava huomioon paitsi biologiset hyödyt myös mahdolliset kielteiset vaikutukset asukkaiden toimeentuloon ja elämään. |
| --- | --- |

17.

EU-tason toimet

| 18. | kehottaa Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että pandemian jälkeiset elpymispolitiikat, -ohjelmat ja -suunnitelmat edistävät biologisen monimuotoisuuden kestävää hoitoa, mukaan lukien luonnonvaraisten ja kotimaisten pölyttäjien huolestuttavan vähenemisen pysäyttäminen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa tukemaan alue- ja paikallistasolla sellaista pölyttäjämyönteistä ekojärjestelmää, johon kuuluu seuraavaa: pölyttäjiä houkuttelevien yksivuotisten kasvien viljeleminen vähintään 10 prosentin osuudella maatalousmaasta; monivuotisten kasvien kukinta-ajan täydentäminen niin, että tuotantokasvipenkkien väliin istutetaan ainakin kahta pölyttäjiä houkuttelevaa kasvilajia, jotka kukkivat eri aikaan vuodesta, jotta pölyttäjille on tarjolla mahdollisimman paljon resursseja; maataloustuottajille tarkoitettu hyötyhyönteisiä ja integroidun tuholaistorjunnan menetelmiä koskeva koulutus sekä toimenpiteet sellaisten maatilojen hyväksi, jotka huolehtivat pölyttäjien esiintymisestä alueilla, joiden luonto ei ole kovin monimuotoista. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa ottamaan ympäristönäkökohdat huomioon kaikilla julkisen päätöksenteon tasoilla ja kaikilla politiikanaloilla, sillä suurin osa ihmisen vuorovaikutuksesta luonnon kanssa vaikuttaa jossain määrin ekosysteemeihin. Pölyttäjien osalta tämä olisi otettava erityisesti huomioon, kun kehitetään kaupunkialueita ja infrastruktuuria ja toteutetaan muita maankäytön muutoksia. |
| --- | --- |

20.

| 21. | varoittaa, että vaikka alue- ja paikallisviranomaiset muodostavat suoran yhteyden Euroopan kansalaisiin, pölyttäjiä koskevien tavoitteiden täytäntöönpano ja kehittäminen ei ole yksinomaan niiden vastuulla. Jäsenvaltioiden hallitusten ja EU:n on osallistuttava tähän työhön tukemalla, kannustamalla ja koordinoimalla ratkaisuja, jotka voidaan helposti toteuttaa paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan aktiivisesti valistuskampanjoita valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä elinkeinoaloilla ja suuren yleisön keskuudessa jo olemassa olevien ja uusien kanavien kautta. |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää valitettavana, että pölyttäjiä koskevan aloitteen puitteissa tietämyksen lisäämistä ja parhaiden käytäntöjen jakamista varten luodut foorumit, kuten pölyttäjiä koskeva EU:n tietopalvelu (EU Pollinator Information Hive), eivät ole kyenneet tavoittamaan kaikkia toimijoita eikä niitä vieläkään tunneta riittävästi. Komitea kehottaa siksi suunnittelemaan rahoitusta, tietämyksen lisäämistä, valmiuksien kehittämistä ja parhaita käytäntöjä sekä tiedottamaan niistä avoimesti osana komission tulevia aloitteita, jotta kansalaiset eivät ainoastaan inspiroidu edistämään vaan myös osaavat edistää kestävien elinympäristöjen luomista pölyttäjille. |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa painokkaasti tutkimaan pölyttäjiä koskevassa tarkistetussa aloitteessa, miten olemassa olevia verkostoja ja organisaatioita voidaan käyttää tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen jakamiseen paikallis- ja alueviranomaisten kanssa EU:ssa ja sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

24.

| 25. | tarjoaa näin ollen tukeaan Euroopan komissiolle pölyttäjiä koskevan aloitteen sisällyttämiseksi nykyisiin EU:n aloitteisiin, kuten Euroopan kaupunkien viherryttämisfoorumiin ja Green City Accord -aloitteeseen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | toistaa, että pölyttäjien kehityksen seurannalla ja raportoinnilla on tärkeä rooli analysoitaessa toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta. Komitea kehottaa siksi Euroopan komissiota tarjoamaan raportointi- ja seurantakehyksen, jota alue- ja paikallisviranomaiset voisivat käyttää tähän tarkoitukseen. Jotta voidaan varmistaa yksinkertainen täytäntöönpano ja tuki pölyttäjien standardoitujen seurantaohjelmien laatimisessa paikallis- ja aluetasolla, toimissa olisi noudatettava olemassa olevia parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille kotoperäisten kukkivien kasvien ja kotoperäisten pölyttäjälajien väliset läheiset kytkökset ja kehottaa siksi investoimaan näiden lajien tuntemukseen, säilyttämiseen ja tuotantoon keinona tukea pölyttäjiä. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa siksi Euroopan komissiota arvioimaan, miten voitaisiin laajentaa sitoumusta istuttaa vähintään kolme miljardia uutta puuta EU:n kaupunkialueille vuoteen 2030 mennessä ja yhdistää se kotoperäisten kukkivien kasvilajien istuttamisen lisäämiseen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | toivoo, että lisätoimien edistämiseksi luonnonvaraisten pölyttäjien terveiden populaatioiden turvaaminen ja pölyttäjien kannalta tehokkaat bioturvaamistoimenpiteet sekä kehotukset paikallisten kasvien käyttämiseen sisällytetään tavoitteena vuonna 2022 hyväksyttäviin kansallisiin YMP:n strategiasuunnitelmiin. Jotta täytäntöönpano olisi helppoa ja asianmukaista, jäsenvaltioiden olisi vastattava tästä. |
| --- | --- |

29.

Paikallis- ja aluetason toimet ja AK:n osallistuminen

| 30. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksia ja vastuuta pölyttäjiä koskevan aloitteen täytäntöönpanon nopeuttamisessa nyt ja vielä enemmän tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että ympäristötoimenpiteitä hyväksyttäessä ja toteutettaessa tarvitaan paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötä sekä kansallisesti että yli rajojen. Pölyttäjille biologiset käytävät ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan tukea populaatioiden kestävyyttä ja selviytymiskykyä. Tällaiset tehtävät soveltuvat hyvin paikallis- ja alueviranomaisille, jotka voivat yhteistyön avulla toteuttaa helposti toimenpiteitä, joilla edistetään pölyttäjien kestäviä populaatioita. |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa myös, että on tärkeää ottaa paikallis- ja alueviranomaisten ohella mukaan kansalaisyhteiskunta, tiede- ja tutkimuslaitokset, paikalliset maataloustuottajat ja yksityissektori. Uuden pölyttäjiä koskevan aloitteen on luotava tehokkaat puitteet vapaaehtoisille aloitteille, tietämykselle, yhteisille tavoitteille ja raportoinnille, jotta näitä toimijoita, niiden työtä ja innovointia omilla aloillaan voitaisiin hyödyntää kaikilta osin. Näin kyseisille toimijoille annettaisiin mahdollisuus auttaa saavuttamaan aloitteessa asetetut tavoitteet ja myös ylittämään ne. |
| --- | --- |

32.

| 33. | sitoutuu lisäämään tietoisuutta ympäristökysymyksissä, erityisesti biologiseen monimuotoisuuteen liittyvissä kysymyksissä, ja korostamaan pölyttäjiä tukevien tavoitteiden merkitystä myös osana vihreän kehityksen ohjelma paikallistasolla -kampanjaa. Tässä yhteydessä olisi annettava kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille selkeät roolit pölyttäjien häviämissuuntauksen kääntämisessä ja pölyttäjiä koskevien paikallisten toimintasuunnitelmien kehittämisen tukemisessa. |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että on tärkeää tunnustaa myös pölyttäjäohjelmien sosioekonomiset hyödyt. Näiden ohjelmien painottaminen avaa sekä taloudellisia että sosiaaliseen osallisuuteen liittyviä mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ilmaisee aikomuksensa jatkaa tiivistä yhteistyötä Euroopan komission kanssa erityisesti tarkistettaessa ja pantaessa täytäntöön pölyttäjiä koskevia biodiversiteettitavoitteita. |
| --- | --- |

35.

| 36. | tarjoutuu käynnistämään pilottihankkeena erityisesti kaupunkialueille tarkoitetun pölyttäjien verkoston, jossa paikallisviranomaiset voivat jakaa keskenään tietoja ja parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia seuraamaan pölyttäjien elinolosuhteita ja raportoimaan niistä, sillä kotoperäisiä lajeja sekä paikallista kasvistoa ja eläimistöä koskeva tietämys on ratkaisevan tärkeää sekä luonnonvaraisten että kasvatettujen pölyttäjien paikallisten elinolosuhteiden ymmärtämiseksi, ja paikallis- ja alueviranomaiset tuntevat jo paikalliset ja alueelliset olosuhteet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa AK:n jäseniä näyttämään esimerkkiä ja järjestämään vuoropuhelutapahtumia ja avoimia kokouksia paikallis- ja aluetasolla, jotta varmistetaan kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen osallistaminen, sillä tietoaukkojen löytäminen ja paikkaaminen on yksi pölyttäjiä koskevan aloitteen tärkeimmistä näkökohdista. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa paikallis- ja alueyhteisöjen edustajia arvioimaan, missä määrin niiden teollisten ja historiallisten kohteiden kunnostaminen voidaan toteuttaa pölyttäjien määrän lisäämiseen tähtääviä luontopohjaisia ratkaisuja soveltaen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | on vahvasti sitä mieltä, että nuorempien sukupolvien ottaminen mukaan keskusteluun ja ratkaisujen löytämiseen on erittäin tärkeää, koska ympäristötavoitteiden täytäntöönpano ja erityisesti pölyttäjien luonnonvaraisten populaatioiden vahvistaminen vie useita sukupolvia. Komitea suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti olemassa oleviin esimerkkeihin, kuten nuorten osallistumiseen Sting-hankkeeseen (5), ja kehottaa AK:n jäseniä ja paikallis- ja alueviranomaisten laajempaa yhteisöä noudattamaan tätä esimerkkiä ja ehdottamaan kunnissaan ja alueillaan kansalaisten osallistamiseen tähtääviä toimia, jotka on suunnattu erityisesti lapsille ja nuorille. Pölyttäjiä koskevan tietoisuuden lisääminen voisi olla osa vuonna 2022 vietettävän Euroopan nuorison teemavuoden toimintaa. |
| --- | --- |

40.

Euroopan maailmanlaajuinen panos

| 41. | suhtautuu myönteisesti biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen 15. osapuolikonferenssin lähettämään myönteiseen viestiin ja sen lupaukseen kääntää eläin- ja kasvilajien häviämissuuntaus vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa valtiotasoa alempien hallintotahojen, kaupunkien ja paikallisviranomaisten vuoden 2020 jälkeisestä maailmanlaajuisesta biodiversiteettikehyksestä antaman Edinburghin julistuksen (6) ratkaisevaa merkitystä ja sitoutuu myös tekemään sitä tunnetuksi pölyttäjiä koskevissa keskusteluissa Euroopassa ja kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota puuttumaan pölyttäjien vähenemiseen kansainvälisesti ja puoltamaan vahvoja toimenpiteitä pölyttäjien ja niiden elinympäristöjen suojelemiseksi biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen 15. osapuolikonferenssin toisessa osassa, joka on määrä pitää Kunmingissa Kiinassa 25. huhtikuuta – 8. toukokuuta 2022. |
| --- | --- |

43.

| 44. | on valmis osallistumaan EU:n valtuuskuntaan biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen 15. osapuolikonferenssissa sekä tulevissa osapuolikonferensseissa, jotta voidaan tuoda esiin EU:n paikallis- ja alueviranomaisten näkemyksiä ja niiden jo toteuttamia toimia sekä edistää Edinburghin julistuksen menestyksen pohjalta pölyttäjien ja niiden elinympäristöjen suojelua. |
| --- | --- |

44.

Bryssel 26. tammikuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  2019/2803(RSP) ja neuvoston 3782. kokouksessaan 17. joulukuuta 2020 hyväksymät päätelmät (14168/20).

1

(2)  https://op.europa.eu/webpub/eca/special-reports/pollinators-15-2020/fi/

2

(3)  YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelma, https://sdgs.un.org/2030agenda

3

(4)  Baldock, K. C. R. et al. Where is the UK’s pollinator biodiversity? The importance of urban areas for flower-visiting insects. Proc. R. Soc. B Biol. Sci.
  282, 20142849 (2015), Theodorou, P. et al. The structure of flower visitor networks in relation to pollination across an agricultural to urban gradient. Funct. Ecol.
  31, 838–847 (2017).

4

Proc. R. Soc. B Biol. Sci.

282

Funct. Ecol.

31

(5)  Euroopan komission Sting-hanke (Science and Technology for Pollinating Insects).

5

Science and Technology for Pollinating Insects

(6)  https://www.gov.scot/publications/edinburgh-declaration-on-post-2020-biodiversity-framework/

6

---

| 13.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 270/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 270/18

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio”

(2022/C 270/04)

| Esittelijä: | Juan Manuel MORENO BONILLA (ES, EPP), Andalusian aluehallituksen puheenjohtaja |
| --- | --- |

Esittelijä:

Juan Manuel MORENO BONILLA (ES, EPP), Andalusian aluehallituksen puheenjohtaja

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

| 1. | suhtautuu myönteisesti pitkän aikavälin visioon tärkeänä askeleena kohti maaseutualueiden kestävää kehitystä ja todellista alueellista yhteenkuuluvuutta kaikkialla unionissa mutta pitää valitettavana, että pitkän aikavälin visio julkaistaan yhteistä maatalouspolitiikka (YMP) vuosina 2021–2027 koskeneiden neuvottelujen päätyttyä, sillä yhteisellä maatalouspolitiikalla olisi voitu tukea tämän strategian täytäntöönpanoa erityisesti parantamalla rahoituksen tasapainoa YMP:n ensimmäisen ja toisen pilarin välillä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitääkin valitettavana, että YMP:n äskettäisen uudistuksen yhteydessä luovuttiin koheesiopolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikan lähentymisen välineistä, ja pahoittelee erityisesti sitä, ettei Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahastoa) sisällytetty vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että Euroopan tulevaisuuskonferenssin on kuultava maaseutualueiden asukkaita ja otettava huomioon heidän ajatuksensa, tarpeensa ja potentiaalinsa sekä varmistettava heidän sitoutumisensa EU-hankkeeseen. Komitea kehottaa ottamaan käyttöön viestintä- ja mainontatekniikoita, joilla on tarkoitus parantaa yleistä mielikuvaa maaseudun elämäntavasta sekä tuoda esiin sen kulttuurisia ja sosiaalisia etuja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa tarpeesta varmistaa, että maaseutu- ja kaupunkialueiden molempia hyödyttävät kytkökset sisällytetään kaikkiin EU:n toimintapolitiikkoihin alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti hyödyntäen mahdollisimman hyvin maaseutu- ja kaupunkialueiden vahvaa keskinäistä riippuvuutta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | suosittelee, että vaihdetaan nykyinen alueellisiin keskuskaupunkeihin perustuva aluejakomalli malliin, joka perustuu maaseudun ja kaupunkien välisiin vastavuoroisiin ja tasapainoisiin suhteisiin. Tähän malliin olisi sisällytettävä korvausmekanismeja, joiden avulla mahdollistetaan keskinäiset synergiat ja tasapainotetaan kaupunkien ja maaseudun välistä suhdetta. Yhteinen kaupunki- ja maaseutualueiden malli parantaa myös biologisen monimuotoisuuden suojelua sekä edistää maaseutualueiden biokulttuurista monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää valitettavana, että suuntaviivat maaseutualueiden tukitoimien lisäämisestä ja rahoituksesta EU:n tasolla valmistellaan vasta ohjelmakautta 2028–2034 varten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että on perustettava viipymättä EU:n maaseutuagenda, jossa määritellään välittömiä toimia koskevat, pitkän aikavälin visiota tukevat konkreettiset ehdotukset, ja kehottaa liittämään konkreettisiin ehdotuksiin resursseja, rahoitusvälineitä ja määrällisiä tavoitteita, jotta pitkän aikavälin visio voitaisiin todella toteuttaa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ehdottaa tätä varten, että sekä koheesiopolitiikan toimenpideohjelmissa että muissa, EU:n suoran tuen ohjelmissa (Horisontti Eurooppa, Verkkojen Eurooppa -väline, Luova Eurooppa) varataan vähimmäismäärä maaseutualueita varten tarkoitetuista varoista osoitettavaksi muihin kuin maatalouden hankkeisiin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää myönteisenä komission tavoitetta ottaa maaseutunäkökulma huomioon kaikilla EU-politiikan aloilla. Yhteisten EU-tason toimien alueellisten ja paikallisten vaikutusten arvioinnin avulla politiikasta saadaan tehokkaampaa ja tarkoituksenmukaisempaa. Komitea korostaa, että vaikutustenarvioinneissa tulee ottaa huomioon myös biologinen monimuotoisuus ja biokulttuuriset ominaispiirteet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää tärkeänä, että EU:n maaseutuvision toteuttamiseksi taataan riittävä rahoitus. EU:n maaseutupolitiikka olisi yhdennettävä mahdollisimman pitkälti koheesiopolitiikan kanssa, jotta kehittämispolitiikasta saataisiin johdonmukaista. Maaseudun kehitys vaikuttaa maatalouden lisäksi muihinkin elinkeinoaloihin, minkä vuoksi rahoituksen ei pitäisi rajoittua Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon. Kuten koheesiopolitiikan, myös EU:n maaseutupolitiikan tulee perustua erityisiin paikallisiin olosuhteisiin ja tarpeisiin. |
| --- | --- |

10.

| 11. | pyytää jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia soveltamaan maaseutuvaikutusten arviointia kuluvan YMP:n ja koheesiorahastojen ohjelmakauden 2021–2027 strategioihinsa ja investointeihinsa sekä kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin. |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että vihreän kehityksen ohjelman edellyttämä uusiutuvien energiamuotojen ja niiden infrastruktuurin ja teknologioiden nopea ja kustannustehokas kehittäminen on toteutettavissa vain maaseutualueilla ja yhdessä niiden kanssa. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä huomiota rajoituksiin, jotka liittyvät energiaverkkoihin ja energian varastointiin, eritoten rajatylittävissä tapauksissa. Suurjänniteverkon kapasiteetti on (paikoin) kokonaan käytössä, ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian siirron jatkuvuuden varmistamiseksi tarvitaan investointeja. Tätä varten maaseutualueiden on välttämättä saatava osansa taloudellisesta menestyksestä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että on tärkeää käydä vuoropuhelua kaikkien maaseutualueiden tulevaisuuteen osallistuvien osapuolten välillä niin, että mukana on sekä hallinnon eri tasot että tärkeimmät talouden alat, yritykset, kansalaiset ja tiedemaailma. Sellaiset aloitteet kuin foorumit, neuvostot tai pyöreän pöydän keskustelut, joissa on mukana kaikki toimijat, tarjoavat erinomaisen välineen käydä keskustelua maaseutualueiden tärkeimmistä haasteista ja etsiä ratkaisuja, joissa otetaan huomioon kaikkien näkemykset. |
| --- | --- |

13.

| 14. | vahvistaa, että AK on sitoutunut yhteistyöhön Euroopan komission kanssa maaseutusopimuksen käyttöönottamiseksi tänä vuonna ja sellaisen hallintomallin kehittämiseksi, jossa kaikki asianomaiset osapuolet voivat toteuttaa pitkän aikavälin visiota onnistuneesti. Komitea toistaa, että paikallis- ja aluetason toimijoiden osallistuminen hallintorakenteeseen on ratkaisevan tärkeää, jotta toimet vastaisivat maaseutualueiden vaatimuksia ja tarpeita. Erityistä huomiota on kiinnitettävä muuttotappioalueisiin ja väestökadon uhkaamiin alueisiin. |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että strategisimpina osa-alueina maaseutusopimuksen puitteissa kehitettävän paikallisen ja alueellisen yhteistyön kannalta olisi pidettävä biotaloutta ja erityisesti ekologisesti kestäväpohjaista maataloutta, alueellisia elintarvikejärjestelmiä, liikkuvuutta, digitaalisia yhteyksiä, sosiaalista ja kulttuurista elinvoimaisuutta sekä sosiaalisten peruspalvelujen innovointia ja uusiutuvaa energiaa, sillä näiden avulla voidaan jarruttaa poismuuttoa ja luoda vihreän kehityksen ohjelmaan liittyviä sosiaalisia ja taloudellisia mahdollisuuksia. Komitea katsoo, että maaseutualueet pystyvät edistämään aktiivisesti Euroopan tarvittavaa kestävää vihreää siirtymää. |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että luonnon tarjoamien ekosysteemipalvelujen (vesi, ravinteet, pohjavesi, lämpötilojen säätely, luonnon monimuotoisuus jne.) arvon määrittämisessä olisi edistyttävä. Näiden palvelujen hyödyt voitaisiin kohdentaa osittain maaseutukunnille niiden alueellisen organisoinnin ja kehityksen tukemiseksi. |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota helpottamaan sitä, että maaseutualueille osoitetulla julkisella rahoituksella täydennetään yksityisiä aloitteita silloin kun julkisten hyödykkeiden tarjoaminen ei ole kaupallisesti kannattavaa, ja harkitsemaan tarvittaessa valtiontukia ja verokannustimia. |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että tiedonannossa tunnustetaan syrjäisimpien alueiden erityisasema SEUT-sopimuksen 349 artiklan mukaisesti, ja on samaa mieltä siitä, että syrjäisimpien alueiden maaseudulla on tarjottava yleishyödyllisiä palveluja, jotka ovat laadultaan verrattavissa kaupunkialueiden palveluihin. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiinnittää huomiota erityisiin haasteisiin maaseutualueilla, joilla on käynnissä rakennemuutoksen tai vihreän siirtymän edellyttämiä muutosprosesseja esimerkiksi energiantuotannossa tai autoteollisuudessa. Tällaisia alueita ovat myös maaseudun matkailualueet, jotka joutuvat sopeutumaan covid-19-pandemian ja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin muuttuviin matkailumalleihin. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ehdottaa selkeiden kriteerien, vertailuarvojen ja tavoitteiden laatimista toimien vaikutusten ja vision toteuttamisessa saavutetun edistyksen seuraamiseksi. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa ottamaan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä käyttöön maaseutualueille erityisen merkityksellisiä indikaattoreita, jollaisia ovat esimerkiksi prosenttiosuudet väestöstä, joiden saatavilla on julkisia joukkoliikenne-, digitaali-, työllisyys-, terveys- tai kulttuuripalveluja, jotta EU:n maaseutua koskeva tulevaisuuden visio otetaan varmasti huomioon kaikissa välineissä, joita EU ottaa käyttöön tavoitteiden ja päämäärien säännöllistä taloudellista mittaamista varten, erityisesti harvaan asutuilla alueilla. |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että maaseutuvisio ei voi onnistua, jos sen lähtökohtana on kaikille sama lähestymistapa. Komitea katsoo siksi, että on tarpeen luokitella alueet täsmällisesti ja tunnustaa paikalliset erityispiirteet sellaisten läpinäkyvien ja puolueettomien muuttujien ja indikaattorien perusteella, joissa annetaan todellista arvoa maaseudun kehittämiselle. |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa, että Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24 päivänä kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (1) tavoitteisiin kuuluu muun muassa maantieteellisistä ja väestörakenteeseen liittyvistä vaikeuksista kärsivien alueiden tukeminen. Siinä edellytetään myös, että jäsenvaltiot myöntävät EU:n rahoitustukea hankkeille, joilla edistetään ekologisesti kestävää ja sosiaalisesti osallistavaa talouskehitystä kyseisillä alueilla. |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa tässä yhteydessä, että on syytä antaa erityistä tukea NUTS 3 -tason alueille, erittäin harvaan asutuille alueille sekä alueille, joiden väestö on vähentynyt keskimäärin enemmän kuin yhden prosentin vuosina 2007–2017. |
| --- | --- |

24.

| 25. | pyytää Euroopan komissiota yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa takaamaan, että pitkän aikavälin maaseutuvisioon sisällytetään käytännön ratkaisuja ja tukikeinoja maaseutualueiden väestöhaasteisiin vastaamiseksi. Komitea toistaa myös, että on tarpeen toteuttaa yhdennettyjä hankkeita, jotka perustuvat koheesiopoliittisiin toimenpideohjelmiin, yhteisen maatalouspolitiikan kansallisiin strategiasuunnitelmiin ja strategisten kansallisten elpymissuunnitelmien välineisiin. Erityisesti Euroopan alueellisen yhteistyön (Interreg) hankkeissa laaditaan rajatylittäviä parhaita käytäntöjä innovatiivisten toimintamallien ja pilottihankkeiden kehittämiseksi toiminnallisten kaupunki- ja maaseutualueiden yhdennettyä alueellista kehittämistä varten. |
| --- | --- |

25.

| 26. | vaatii EU:n varoille ja valtiontuelle yksinkertaisempia täytäntöönpanosääntöjä maaseutualueilla ja kehottaa parantamaan näiden yhdistelymahdollisuuksia ja siirtymään malliin, jossa yhdistetään varoja eri rahastoista, jotta voidaan varmistaa maaseutualueiden ottaminen huomioon kaikkien alojen politiikassa. |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että suuntaviivojen, jotka komissio aikoo julkaista vuoden 2024 kertomuksessa maaseutualueiden tukitoimien ja rahoituksen tehostamiseksi, olisi katettava pidempi ohjelmakausi eikä rajoituttava vain vuosiin 2028–2034. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota tarpeeseen varmistaa, että maaseutualueiden tulevaisuutta suunniteltaessa käytetään systeemisiä menetelmiä, jotta kehittämisvisiot ovat järjestelmällisiä eivätkä osittaisia tai kapea-alaisia. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että maaseutualueiden lähtöongelmien analyysin on oltava kattava, koska sille rakentuvat tulevan suunnitelman toiminta-alat. Komitea katsookin, että olisi ollut aiheellista tarkastella eräitä muitakin taloudellisia ongelmia, kuten ulkopuolista kilpailua, hintojen ailahtelua tai bruttolisäarvon jakautumista elintarvike- ja maatalousalan tuotanto- ja markkinointiketjun eri toimijoille. |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että mahdollisuuksista puhuttaessa viitataan liian suppeasti ja vain ohimennen sellaisiin aloihin kuin kestävä maaseutumatkailu tai vapaa-ajan toiminta ja kulttuuritoiminta, joilla kuitenkin on erittäin tärkeä rooli monipuolisen, vahvan ja kestäväpohjaisen maaseututalouden rakentamisessa. Maaseutualueilla on mahdollista harjoittaa maatalouden lisäksi monenlaista täydentävää toimintaa, joka liittyy esimerkiksi pyöräilymatkailuun, metsästykseen, vaellukseen, sienestykseen, hyvinvointimatkailuun, gastronomiaan, yhteisöpohjaiseen taidetoimintaan, taidepajoihin tai näyttelytiloihin. |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa hyvän ja tasapainoisen talouskehityksen merkitystä ja uusia liiketoimintamalleja sen yhteydessä. Eräät maaseudun osat, erityisesti raja-alueilla, missä väestö vähenee ja rakennuskantaa jää tyhjilleen, ovat yhä alttiimpina turmiolliselle rikolliselle toiminnalle. Se hämärtää normeja ja vähentää turvallisuuden ja viihtyvyyden tunnetta. |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa tässä yhteydessä, että maaseutualueiden tulevaisuus riippuu siitä, miten saadaan houkuteltua nuoria maaseudulle ja jäämään sinne. Pyrittäessä löytämään ratkaisuja maaseutualueiden haasteisiin onkin olennaisen tärkeää ottaa nuoret aktiivisesti mukaan, tarjota foorumeita, joissa he voivat esittää ideoita, ja tukea nuorisoaloitteita maaseutualueilla. |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että nykytilanteessa väestön yhä ikääntyessä on kiireellisesti kehitettävä peruspalvelutalous, joka takaa kaikkien hyödykkeiden ja palvelujen yleisen saatavuuden maaseudulla, kiinnittäen erityistä huomiota ikääntyneisiin. Lisäksi komitea suhtautuu myönteisesti eurooppalaiseen nuorison teemavuoteen 2022 tilaisuutena tarjota mahdollisuuksia ja tukea maaseudun nuorille, jotta heistä tulisi aktiivisia kansalaisia ja myönteisen muutoksen edistäjiä. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon tähän liittyvissä ehdotuksissaan hajautettujen palveluntarjontajärjestelmien mahdollisen merkityksen muun muassa lastenhoidon, vanhustenhoidon, koulujen ja iltapäiväkerhojen, kauppojen tai sosiaali- ja terveydenhuollon (missä teknologia voi tarjota hyviä ratkaisuja etälääketieteen ja etähoidon muodossa) aloilla. Komitea kannustaakin Euroopan komissiota asettamaan jäsenvaltioille määrälliset vähimmäistavoitteet, jotta voidaan parantaa yleisesti palvelujen ja erityisesti julkisten palvelujen saatavuutta maaseutualueilla. |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa tarvetta sisällyttää kaikki tiedot erilaisista järjestelyistä, niin sosiaali- kuin terveyspalveluistakin, yhdenmukaiseen lähestymistapaan, jota komissio ehdottaa sovellettavaksi geospatiaalisten tietojärjestelmien käyttöön, sekä tarvetta edistää sosiaalipalvelujärjestelmän yhteentoimivuutta ja sen yhteentoimivuutta muiden sosiaalisen suojelun järjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa myös, että on tärkeää ottaa käyttöön indikaattoreita, jotka kertovat sosiaalisten hoivapalvelujen ja sosiaalisen suojelun alan lähipalvelujen saavutettavuudesta. |
| --- | --- |

36.

| 37. | painottaa, että on tärkeää hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla maaseudun ja kaupunkien keskinäistä riippuvuutta alueellisen yhdenvertaisuuden pohjalta. Kuntien välisten investointien olisi hyödytettävä kaikkia paikallis- ja alueyhteisöjä, jotta kaupunki- ja maaseutualueet hyötyisivät niistä parhaassa tapauksessa yhtäläisesti. |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että tämän myönteisen vaikutuksen tulee näkyä riittävässä määrin laskelmissa, jotka koskevat investointeja henkeä kohti erityyppisillä alueilla (kaupunki, välialue, maaseutu), ja pyytää siksi tarkistamaan näiden investointien hyötyjä osoittavien indikaattorien laatimismekanismeja niin, että kiinnitetään erityistä huomiota maaseudun pieniin kaupunkeihin ja kyliin. |
| --- | --- |

38.

| 39. | toteaa, että uusiutuvan energian tuotanto tarjoaa maaseutualueille mahdollisuuden torjua energiaköyhyyttä ja saavuttaa energiaomavaraisuus toiminnallisilla alueilla (joiden vaikutuspiiriin kuuluu maaseutu- ja kaupunkialueita). Komitea korostaa lisäksi, että uusiutuvan energian tuotantolaitosten hyväksyntää voidaan lisätä säilyttämällä osa saaduista tuloista maaseutuyhteisöissä. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ehdottaa, että harkitaan tarvittaessa mahdollisuuksia edistää toimintojen takaisin siirtämistä, joka luo mahdollisuuksia maatalouden, valmistusteollisuuden ja kaupan väliseen synergiaan maaseudulla ja auttaa siten vahvistamaan paikallista taloutta luomalla työpaikkoja ja vähentämällä työttömyyttä. |
| --- | --- |

40.

| 41. | pitää tärkeänä vision tarjoamia toimintapuitteita sellaisen fyysisen infrastruktuurin kehittämiseksi, joka parantaa maaseutualueiden yhteyksiä ja tukee niiden sosioekonomista elinvoimaisuutta, ja ehdottaa kaupunkiagendojen sisällyttämistä siihen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | pitää tärkeänä, että kaupunkien lähiseutujen ja maaseudun liikenneyhteyksiä parannetaan ensisijaisesti alueviranomaisten ja niiden toimenpideohjelmien kautta, jotta toiminta olisi koordinoitua, tehokasta ja tuloksellista. Maaseutualueet ja kaupunkien kehysalueet olisikin otettava kaikilta osin huomioon kaupunkiliikennestrategioissa (2). |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa, että teollisuusmaan saatavuudella on tärkeä rooli niin alueen talouden hyvän ja kestävän kehityksen kuin yritysten perustamisen tai laajentamisen kannalta maaseutualueilla. Tämä koskee erityisesti alueita, joilla on käynnissä rakennemuutos. Paikallisviranomaiset tarvitsevat tukea sopivien alueiden ennakoivaan määrittämiseen, osoittamiseen tai käyttötarkoituksen muuttamiseen. Toteutettavien suunnittelupalvelujen laajuus ja kustannukset ovat usein ongelmallisia. |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä maaseudun raja-alueiden infrastruktuuriin ja rajatylittävään yhteistyöhön, ja painottaa tarvetta parantaa maaseutualueiden julkisen liikenteen infrastruktuuria ja palvelujärjestelmää ja varmistaa sellaisten kestävien liikkumisratkaisujen kehittäminen, jotka lyhentävät matkustusaikoja ja vähentävät vaihtoyhteyksien määrää kaupunki-, esikaupunki- ja maaseutualueiden välillä. |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että aluesuunnittelu- ja liikennepolitiikan ensisijaisena tavoitteena tulisi olla maksimaalisten mahdollisuuksien luominen tarpeiden tyydyttämiseksi ja samalla matkustustarpeen minimoiminen. Tästä syystä sen järkeistäminen on tärkeää. |
| --- | --- |

45.

| 46. | suosittelee, että multimodaalisen liikkuvuuden tarjonnassa otetaan huomioon myös liikkuminen palveluna -mallien (MaaS) mahdollinen hyöty siirtymisessä kohti energian ja ilmaston kannalta kestäväpohjaisempia fyysisiä yhteyksiä. Esimerkiksi tilauspalvelut ja jaettu liikkuminen, joiden avulla yhdistetään maaseutuyhteisöt liikennekeskuksiin ja erityisesti linja-auto- ja rautatieasemiin, voivat vauhdittaa kestävän liikenteen käyttöä. |
| --- | --- |

46.

| 47. | yhtyy komission näkemykseen siitä, että digitalisaatiolla on keskeinen rooli maaseutualueiden kehittämisessä, sillä se mahdollistaa innovatiivisten ratkaisujen hyödyntämisen selviytymiskyvyn parantamiseksi ja potentiaalin hyödyntämiseksi. Komitea kehottaakin kiinnittämään erityistä huomiota sellaisten puitteiden edistämiseen, joissa julkisia toimia voidaan täydentää yksityisillä toimilla sellaisen digitaalisen infrastruktuurin rahoittamiseksi, joka ei ole riittävän kilpailukykyistä yksityisten investointien näkökulmasta mutta kuitenkin erittäin kilpailukykyistä sosiaalisesti ja alueellisesti. Laajakaista on elintärkeä, jotta palvelut olisivat maaseutualueiden saavutettavissa ja jotta voidaan ratkaista digitaalisesta kahtiajaosta johtuvat ongelmat, joista monet yhteisöt kärsivät. |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että investoiminen digitaaliseen infrastruktuuriin ei riitä, ellei samalla tarjota riittävästi digikoulutusta ja paranneta digitaalista osaamista, jolle on erityisen kiireellinen tarve maaseutualueilla. Tämä on erittäin tärkeää, kun otetaan myös huomioon maailmanlaajuisen kyberrikollisuuden lisääntyminen sekä tarve varmistaa, että elintarvikeketjuun kuuluvat paikalliset yritykset ovat riittävän kyberturvallisia. |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa, että maaseutualueet ovat olleet erityisen haavoittuvassa asemassa covid-19-pandemian aikana, koska niiden talous ei ole kovinkaan monipuolinen, keskeisissä tehtävissä työskentelevien työntekijöiden osuus on niissä suuri ja internet-infrastruktuuri puutteellinen. Etätyön lisääntyminen pandemian vaikutuksesta tarjoaa kuitenkin pitkällä aikavälillä mahdollisuuksia maaseudun väestökadon hillitsemiseen ja innovatiivisten sosiaalisten ja taloudellisten toimintojen luomiseen. Komitea kehottaakin harkitsemaan yhtenä toimenpiteenä laadukkaiden yhteistyötilojen (co-working) edistämistä maaseutuyhteisöissä sekä verokannustimien luomista, jotta yksityiset yritykset sallisivat työntekijöiden työskentelemisen valitsemassaan maantieteellisessä paikassa. |
| --- | --- |

49.

| 50. | katsoo, että puheenjohtaja von der Leyenin lanseeraaman ”ketään ei jätetä jälkeen” -ajattelutavan mukaisesti tarvitaan välineitä sen varmistamiseksi, että kaikilla alueilla on nk. innovointiekosysteemejä, jotka tarjoavat mahdollisuuksia kaikille maaseudun yrittäjille sekä mikro- ja pk-yrityksille ja tukevat näitä pieniä maaseutuyrityksiä esimerkiksi tarjoamalla soveltuvaa koulutusta ja osaamisen kehittämistä digiosaamisen ja muiden avoimeen innovointiin, alueidenväliseen ja kansainväliseen yhteistyöhön ja kulttuurienväliseen viestintään liittyvien ”pehmeiden” taitojen (soft skills) alalla. |
| --- | --- |

50.

| 51. | suhtautuu myönteisesti tuen lisäämiseen paikkalähtöisille aloitteille, kuten Leader/CLLD-hankkeille – joissa määritellään paikallisten toimintaryhmien rooli – ja älykkäille kylille, ja kannustaa hyödyntämään edelleen näistä ohjelmista ja lähestymistavoista saatuja kokemuksia. Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota sellaisen innovaatiopohjaisen aluekehityksen etuihin, joka panostaa paikalliseen osaamiseen ja sitoutumiseen. Alueellisten ja valtiollisten toimivaltaisten elinten olisi otettava huomioon paikallisten toimijoiden innovatiiviset ideat ja tuettava niitä mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa ottamaan huomioon myös kulttuuriperinnön ja kulttuurisen, taiteellisen ja luovan toiminnan harjoittajien merkityksen kestävän ja vauraan tulevaisuuden rakentamisessa ja maaseutualueiden matkailuvetovoiman parantamisessa, mikä parantaa myös näiden yhdyskuntien taloudellista hyvinvointia. |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää erittäin arvokkaana sitä, että tiedonannossa tunnustetaan kestävällä maataloudella ja metsänhoidolla olevan tärkeä rooli selviytymiskyvyn parantamisessa ilmastohätätilan ja siihen liittyvien riskien valossa sekä biologisen monimuotoisuuden suojelussa. |
| --- | --- |

53.

| 54. | muistuttaa, että vihreän ja digitaalisen siirtymän olisi myös luotava selviytymiskykyisempiä ja oikeudenmukaisempia yhteiskuntia, joissa otetaan huomioon kaikkien maaseutuyhteisön jäsenten tarpeet, myös muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien ja kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla ja syvässä köyhyydessä elävien tarpeet. Siksi on korostettava, että vihreän ja digitaalisen siirtymän on tapahduttava oikeudenmukaisesti ja osallistavasti. |
| --- | --- |

54.

| 55. | katsoo, että maataloudella tulee jatkossakin voida olla keskeinen rooli maaseutualueilla. Komitea kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että strategiasuunnitelmat, jotka kunkin jäsenvaltion on laadittava uuden yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) puitteissa, laaditaan asianmukaisesti, jotta varmistetaan, että Euroopan alkutuotantoala kehittyy vihreän kehityksen ohjelman, Pellolta pöytään -strategian ja biodiversiteettistrategian viitoittamaan suuntaan ja jotta strategiat ovat paikallisia ja perustuvat kunkin alueen erityispiirteisiin ja tyypillisten paikallisten tuotteiden hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa tarvetta edistää laadukkaisiin lähi- ja luomutuotteisiin perustuvia omavaraisuus- ja elintarviketurvaprosesseja innovatiivisten ja alueellista organisoitumista edistävien arvoketjujen puitteissa. Komitea panee merkille, että luomutuotannon lähivuosien tavoitteeksi on asetettu 25 prosenttia, ja katsoo, että sitä varten tarvitaan tuki- ja liitännäistoimenpiteitä sekä politiikkaa, jolla kannustetaan tämän tavoitteen mukaiseen kulutukseen. |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että maatalouden sukupolvenvaihdos on edelleen kiireellinen kysymys, jonka ratkaisemiseksi on tuettava nuorten ja naisten osallistumista maatalouteen ja maatilojen omistukseen. Komitea yhtyykin komission näkemykseen siitä, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota nuorten tarpeisiin, jotta he jäisivät maaseutualueille, ja katsoo välttämättömäksi tehostaa julkista politiikkaa, jolla edistetään maatilojen uudenaikaistamista ja kannustetaan näin nuoria maataloustuottajia tilanpitoon, jotta voidaan ratkaista sukupolvenvaihdoksiin liittyvä ongelma. Nuorille olisikin tarjottava yhteiskuntaan ja työelämään integroitumista edistäviä ohjelmia sekä paikallisesti järjestettyjä koulutus- ja pätevöitymisvaihtoehtoja sekä uudelleenkoulutusta ja kulttuuritoimintaa. Lisäksi komitea on samaa mieltä siitä, että on tärkeää kiinnittää erityistä huomiota naisiin laajentamalla työpaikka- ja koulutustarjontaa ja edistämällä työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen tähtääviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että huomattavan monet ammattitaitoiset työntekijät ovat joutuneet kohtaamaan muutoksia työoloissa ja -ehdoissa sekä säännöissä brexitin jälkeen ja että EU:n olisi harkittava tukikehyksiä näille siirtotyöläisryhmille. Ennen kaikkea EU:n olisi myös harkittava sellaisten ohjelmien käynnistämistä, joilla autetaan ja motivoidaan ammattitaitoisia maastamuuttajia palaamaan kotimaahansa. |
| --- | --- |

58.

| 59. | katsoo, että on varmistettava oikeudenmukaiset hinnat ja tulot maataloudessa työskenteleville. Sen vuoksi on torjuttava yritysten kannalta tuhoisaa markkinakehitystä. Tällaista tilannetta olisi torjuttava kriisiaikoina EU:n yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP) esimerkiksi mukauttamalla tuotantotasoa yleisesti markkinoiden tarpeisiin sekä laatimalla ehdollista markkinoille pääsyä koskevat säännöt. |
| --- | --- |

59.

| 60. | toteaa, että maatalous- ja elintarvikealan työstä EU:ssa huolehtivat pääasiassa siirtotyöntekijät, jotka elävät usein epävarmoissa oloissa. Onkin vahvistettava EU:n sosiaalista toimintaohjelmaa, jotta voidaan varmistaa korkeammat vähimmäispalkat, hyvät työolot ja -ehdot sekä sosiaalinen ja yhteiskunnallinen integroituminen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa, että vihreä siirtymä tuo monille eurooppalaisille maanviljelijöille ja karjankasvattajille monenlaisia haasteita. Jotta voitaisiin hyödyntää onnistuneesti uusia mahdollisuuksia, on tarpeen panostaa erityisesti viestintään, valistukseen ja koulutukseen, jotta voidaan välittää viestiä uudesta kestäväpohjaisesta ja vihreästä maataloudesta sekä antaa tarvittavat taidot sen toteuttamiseksi käytännössä. |
| --- | --- |

61.

| 62. | painottaa, että on tärkeää estää maan poistuminen viljelykäytöstä ja helpottaa maan saatavuutta. Tätä varten on kehitettävä asianmukainen sääntelykehys, luotava uusia maanhallinnan välineitä ja annettava käyttöön tarvittavat verokannustimet ja tarvittava rahoitus. |
| --- | --- |

62.

| 63. | toteaa, että suurpetojen yleistyminen ja siitä johtuva karjan raatelun lisääntyminen vuoristolaitumilla aiheuttavat yhä suurempia ongelmia vuoristoalueiden maataloudessa ja johtavat monissa tapauksissa luopumiseen laidunkasvatuksesta, jolla on vuoristoalueilla tärkeä merkitys varmistettaessa, etteivät kokonaiset alueet metsity, ja joka näin edistää osaltaan merkittävästi luonnonsuojelua ja eroosionhallintaa sekä maisemansuojelun mittaamattoman arvokasta pääomaa maaseutualueilla. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota






  — | perustamaan susi- ja suurpetokannan, erityisesti karhujen, yhteisen eurooppalaisen hallintajärjestelmän |
| --- | --- | --- |

63.

—

perustamaan susi- ja suurpetokannan, erityisesti karhujen, yhteisen eurooppalaisen hallintajärjestelmän

| — | harkitsemaan luontotyyppidirektiivin liitteiden muuttamista, jotta voidaan mukautua nopeammin tiettyjen kantojen kehitykseen ja alentaa tai nostaa suojelutasoa maa- tai aluekohtaisesti, jos se on perusteltua suojeltujen lajien kantojen myönteisen tai kielteisen kehityksen ja laiduntamiseen kohdistuvan uhan vuoksi |
| --- | --- |

—

harkitsemaan luontotyyppidirektiivin liitteiden muuttamista, jotta voidaan mukautua nopeammin tiettyjen kantojen kehitykseen ja alentaa tai nostaa suojelutasoa maa- tai aluekohtaisesti, jos se on perusteltua suojeltujen lajien kantojen myönteisen tai kielteisen kehityksen ja laiduntamiseen kohdistuvan uhan vuoksi

| — | laajentamaan mahdollisuuksia mukauttaa unionin lainsäädäntöä ja tarvittavia toimenpiteitä paikallisiin olosuhteisiin, jotta petoeläin- ja erityisesti susi- ja karhukantojen hallintaa voidaan parantaa. |
| --- | --- |

—

laajentamaan mahdollisuuksia mukauttaa unionin lainsäädäntöä ja tarvittavia toimenpiteitä paikallisiin olosuhteisiin, jotta petoeläin- ja erityisesti susi- ja karhukantojen hallintaa voidaan parantaa.

| 64. | korostaa tärkeää roolia, joka maatalousinfrastruktuurilla on maaseutualueiden organisoimisessa ja alueellisessa yhteenkuuluvuudessa. Komitea pyytää, että komissio sisällyttäisi ehdotuksiinsa toimenpiteitä, joilla turvataan tämän infrastruktuurin ja siihen kuuluvien valtaosin läpäisevien (päällystämättömien) teiden säilyminen ja ylläpito. |
| --- | --- |

64.

| 65. | pyytää, että myös tulva-alueet sisällytetään selviytymiskykyisiä alueita koskevien lippulaivahankkeiden piiriin, sillä niillä on valtava vaikutus ilmastokestävyyden parantumiseen, vähähiilisen maatalouden kehittämiseen sekä tulvasuojelun ja tulvanhallinnan vahvistamiseen. Monet joet ja tulva-alueet ovat lisäksi luonteeltaan rajatylittäviä (ja siten haasteellisia), joten ne ovat osa laajaa vesipoliittista haastetta. Tätä varten tarvitaankin kansainvälistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

65.

| 66. | muistuttaa, että pitkän aikavälin maaseutuvisiossa on vahvistettava alueiden roolia painopisteiden määrittelyssä. Komitea katsookin, että YMP-lainsäädännön ja siihen liittyvien kansallisten strategiasuunnitelmien sekä kansallisten elpymissuunnitelmien laadinnassa on menetetty tilaisuus varmistaa, että maaseutualueisiin kohdistuvat tulevat investointihankkeet perustuvat todella kunkin alueen tarpeisiin, jotka alueen toimijat ovat määritelleet. |
| --- | --- |

66.

| 67. | vaatii, että kullakin EU:n alueella olemassa olevat, eri toimijoita osallistavassa prosessissa laaditut alueelliset älykkään erikoistumisen strategiat otetaan paremmin huomioon kehitettäessä jatkossa maaseutuun vaikuttavia suunnitteluprosesseja. |
| --- | --- |

67.

| 68. | pyytää, että osoitetaan riittävästi teknistä apua maaseutuviranomaisten valmiuksien luomiseen, sillä niillä on heikommat taidot ohjelmasuunnittelussa – erityisesti kun on kyse pitkän aikavälin strategioista – ja EU:n varojen käytössä. Komitea kehottaa myös yksinkertaistamaan vaatimuksia ja antamaan tukea tai luomaan erityisiä aloitteita, jotta myös pienemmät kunnat, joilla on vähemmän hallintohenkilöstöä, voivat osallistua unionin hankkeisiin. |
| --- | --- |

68.

| 69. | korostaa yhteisötalouden merkitystä keskeisenä välineenä EU:n maaseutualueiden nykyiselle ja tulevalle kehitykselle. Yhteisötaloudella on strateginen rooli väestönkehitykseen ja väestön ikääntymiseen liittyvän haasteen yhteydessä, kun sen puitteissa perustetaan kestävämpiä, vahvasti yhteisöönsä sidoksissa olevia yrityksiä, saadaan väestö pysymään alueella ja edistetään laadukkaiden työpaikkojen luomista, työntekijöiden koulutusta, naisyrittäjyyttä, nuorten pääsyä työmarkkinoille ja sukupolvenvaihdoksia. |
| --- | --- |

69.

Bryssel 26. tammikuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60.

1

(2)  Euroopan komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – EU:n uusi kaupunkiliikenteen kehys, COM(2021) 811.

2

---

| 13.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 270/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 270/25

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Sukupuolten tasa-arvo ja ilmastonmuutos: tavoitteena sukupuolinäkökulman huomioon ottaminen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa”

(2022/C 270/05)

| Esittelijä: | Kata Tüttő (HU, PES), Budapestin kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Esittelijä:

Kata Tüttő (HU, PES), Budapestin kaupunginvaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

| 1. | toteaa jälleen, että sukupuolten tasa-arvo on keskeinen eurooppalainen arvo ja Euroopan unionin perusperiaate, joka on vahvistettu perussopimuksissa ja joka tunnustetaan myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklassa. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 8 artiklassa edellytetään, että unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta naisten ja miesten välillä sekä edistämään tasa-arvoa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että sukupuolten tasa-arvo, varma ja sopeutuva työllisyys sekä työ- ja yksityiselämän tasapaino on vahvistettu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteissa 2, 5 ja 9. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat pilaria koskevan julistuksen 17. marraskuuta 2017. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että ilmastopolitiikalla on sukupuolen mukaan määräytyviä vaikutuksia ja että tehokkaiden ilmastotoimien toteuttaminen edellyttää sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusmahdollisuuksien edistämistä (1). Komitea korostaa tässä yhteydessä, että demokraattisemman ja osallistavamman Euroopan rakentamiseksi on olennaisen tärkeää huolehtia siitä, että naiset ovat mukana kriisinhallintastrategioiden ja -toimien suunnittelussa. |
| --- | --- |

3.

Ilmastonmuutos sukupuolinäkökulmasta

| 4. | huomauttaa, että ilmastonmuutoksesta, ilmaston lämpenemisestä, luonnon monimuotoisuuden vähenemisestä ja ympäristön tilan heikkenemisestä aiheutuvat vaarat vaikuttavat köyhimpiin ja haavoittuvimpiin väestöryhmiin eteläisen pallonpuoliskon maissa ja EU:ssa voimakkaammin kuin muihin. AK toteaa, että ilmastonmuutokseen liittyy monitahoisia riskejä, jotka pahentavat pitkäaikaisia sosioekonomisia eroja ja vallitsevaa epätasapainoa, esimerkiksi sukupuolten tasa-arvon puutetta. Komitea korostaakin, että ilmastopolitiikat ja -toimenpiteet, joissa jätetään tasa-arvoanalyysi ja sukupuolinäkökulma huomiotta, ovat omiaan lisäämään sosiaalista eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että maailmanlaajuisesti tarkasteltuna naiset ja tytöt ovat muita alttiimpia ilmastonmuutoksen sekä luonnonympäristön tilan heikkenemisen seurauksille. Toisaalta he ovat myös vahvoja toimijoita, joilla voi olla keskeinen merkitys ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa ja ilmastomuutoksen vaikutuksiin sopeutumisessa. Komitea korostaa, että miesten ja naisten innovatiivinen ajattelu ja luovat ideat voivat heidän erityisten kokemustensa ja näkemystensä johdosta usein täydentää toisiaan ja että tasa-arvoanalyysien sisällyttäminen ilmastopolitiikkaan ja erilaisten sukupuoli-identiteettien tunnustaminen auttavat laajentamaan politiikan soveltamisalaa kautta koko yhteiskunnan. Komitea yhtyy näin ollen Skotlannin hallituksen ja YK Naiset -järjestön COP26-kokouksessa antamaan yhteiseen julkilausumaan, jossa kehotetaan edistämään naisten ja tyttöjen roolia ilmastonmuutoksen torjunnassa (2). |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että naisten vaikutusmahdollisuuksia ilmastonmuutosta ajatellen tulisi lisätä. Tämän tulisi tapahtua parantamalla heidän koulutustaan ja tietoisuuttaan ilmastoon liittyvistä teknologioista, toimenpiteistä ja toimista sekä edistämällä heidän rooliaan näitä asioista koskevassa päätöksenteossa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että sukupuolen sekä ilmastonmuutoksen ja muiden ympäristöhaasteiden välillä on merkittäviä yhteyksiä. AK toteaa, että ilmastonmuutoksen seuraukset vaikuttavat naisiin ja miehiin todennäköisesti eri lailla riippuen heidän kulloisestakin elämäntilanteestaan ja erilaisista mahdollisuuksistaan hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen yksilötasolla, että heidän käsityksensä ilmastonmuutoksen hillitsemisvaihtoehdoista eroavat toisistaan ja he suhtautuvat niihin eri tavoin ja että ilmastopolitiikalla on heihin erilaisia sosioekonomisia vaikutuksia. Komitea katsoo, että naiset ja tytöt voivat olla käyttäytymisen muutoksen liikkeellepaneva voima. |
| --- | --- |

7.

Sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen

| 8. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen, jolla tarkoitetaan sukupuolinäkökulman huomioon ottamista toimintapolitiikkojen, sääntelytoimenpiteiden ja rahoitusohjelmien valmistelussa, suunnittelussa, toteuttamisessa, seurannassa ja arvioinnissa, on arvokas väline tasa-arvon toteuttamiseksi, ja pitää valitettavana, ettei sitä hyödynnetä. |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvostrategiassa 2020–2025 (3) kyllä tunnustetaan, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman puitteissa toteutettavat politiikkatoimet ja ohjelmat voivat vaikuttaa naisiin eri tavalla kuin miehiin, mutta siinä ilmoitettu aikomus sisällyttää sukupuolinäkökulma kaikkiin tärkeimpiin komission aloitteisiin ei käy aloitteista (4) selkeästi ilmi. Komitea viittaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevaan Euroopan parlamentin päätöslauselmaan, jossa korostetaan ”tarvetta sisällyttää vihreän kehityksen ohjelman toimiin ja tavoitteisiin sukupuolinäkökulma, joka pitää sisällään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen ja sukupuolitietoiset toimet” (5). |
| --- | --- |

9.

| 10. | painottaa, että sukupuolivaikutusten arvioinnit kuuluvat EU:n keskeisiin sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen välineisiin. Niissä on kuitenkin vielä kehitettävää, sillä sukupuolittain eriteltyjen ja intersektionaalisten tilasto- ja muiden tietojen keruu ja käyttö jäävät liian usein uupumaan. Komitea kehottaa komissiota soveltamaan Euroopan tasa-arvoinstituutin laatimaa sukupuolivaikutusten arvioinnin opasta (6) ja korostaa, että EU:n jäsenvaltioista olisi kerättävä kattavampiin sukupuoli-indikaattoreihin perustuvaa tietoa. Tämä ei saa kuitenkaan lisätä paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisia rasitteita. |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti tasa-arvotyöryhmän (7) perustamiseen. Sen avulla on tarkoitus varmistaa tasa-arvon, myös sukupuolten tasa-arvon ja sukupuolten moninaisuuden, huomioon ottaminen kaikessa EU:n politiikassa suunnittelusta aina täytäntöönpanoon saakka. Komitea kehottaa EU:ta helpottamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten välillä ja välttämään ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että naisten osallistuminen ilmastonmuutosasioita koskevaan päätöksentekoon on toinen tärkeä tekijä sukupuolitietoisempien ja tehokkaampien ilmastopolitiikkojen ja -ohjelmien kannalta. Komitea kannustaa lisäämään naisten osallistumista EU:n toimielinten toimiin sekä hallintoelinten ja viranomaisten toimintaan kaikilla hallintotasoilla ja kehottaa neuvostoa käynnistämään uudelleen naisten johtokuntapaikkoja koskevan direktiivin (8) käsittelyn. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että vallitsevasta pandemiasta toipuminen tarjoaa tilaisuuden rakentaa uutta normaalia ja suunnata resursseja ilmastoneutraalin ja tasa-arvoisen yhteiskunnan kehittämiseen. Komitea kannustaa hyödyntämään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen välineitä elpymis- ja palautumissuunnitelmien toteuttamisessa, sillä näiden suunnitelmien pitäisi tarjota perusta paitsi elpymiselle myös kestäväpohjaiselle, oikeudenmukaiselle ja tasa-arvoiselle yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa tehostamaan tutkimusta, jotta pystytään kartoittamaan päätöksentekoon osallistumista haittaavat esteet ja selvittämään, miten sukupuolistereotypiat vaikuttavat kulutukseen ja elämäntapoihin. Komitea kannustaa paremman tietoaineiston saamiseksi turvautumaan esimerkiksi sellaisiin sukupuoliulottuvuuden arviointimenetelmiin kuin GAMMA (Gender Assessment Method for Mitigation and Adaptation). |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että sukupuolitietoisen lähestymistavan avulla voidaan vastata paremmin kaikkien kansalaisten tarpeisiin ja huomioida heidän valmiutensa. Paikallis- ja alueviranomaisilla on parhaat edellytykset nivoa sosiaaliset kysymykset ilmastotoimiin, koska ne ovat kansalaisia lähimpänä oleva hallintotaso ja niillä on keskeinen rooli lainsäädännön täytäntöönpanossa. Komitea korostaa, että naisten osallistumista on syytä edistää kaikilla institutionaalisilla tasoilla EU-tasosta alkaen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa ottamaan tällaisen sukupuolitietoisen lähestymistavan huomioon eurooppalaisessa ilmastosopimuksessa sisällyttämällä siihen erityisiä tiedotustoimia, joissa keskitytään sukupuolinäkökohtia koskevaan valistukseen, koulutukseen ja tietämyksen jakamiseen. Näin voidaan vaikuttaa ilmastotoimiin ja -politiikkaan. |
| --- | --- |

16.

| 17. | tähdentää sukupuolten tasa-arvoon ja ympäristöasioihin keskittyvien valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen välisen yhteistyön sekä yhteisten valistuskampanjoiden ja koulutusohjelmien kehittämisen merkitystä. |
| --- | --- |

17.

Vihreät työpaikat

| 18. | on tyytyväinen siihen, että vihreä, digitaalinen ja osallistava elpyminen tarjoaa mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja tai integroida pitkäaikaistyöttömiä naisia takaisin digitalouteen. Komitea katsoo, että sukupuolinäkökulma voidaan ottaa kestävään ja vähähiiliseen talouteen siirryttäessä huomioon nykyisen eriarvoisuuden jatkumisen välttämiseksi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että naisten osallistuminen vihreän talouden toimintaan on olennaisen tärkeää oikeudenmukaisen kestävän kehityksen saavuttamiseksi ja että tämä työ on tuotava näkyville ja nostettava arvoonsa. Naiset ja tytöt voivat myös hyötyä vihreän yrittäjyyden tarjoamista mahdollisuuksista ja päättää palkkatyön sijaan ryhtyä vihreiden arvojen mukaisiksi työnantajiksi, edellyttäen että tämä ei merkitse palkansaajan päätymistä epävarmaan tilanteeseen itsenäisenä ammatinharjoittajana. |
| --- | --- |

19.

| 20. | tiedostaa, että teknologialla on yhä tärkeämpi rooli kaikkien elämässä ja että on ratkaisevan tärkeää, että teknologia-ala kuvastaa yhteiskuntaa, jota se palvelee. Komitea kehottaa luomaan ja rahoittamaan naisille ja tytöille suunnattuja digitaaliseen ja teknologiseen erikoisosaamiseen keskittyviä koulutusohjelmia keskeisenä mahdollisuutena vauhdittaa innovointia ilmasto- ja energiasiirtymän alalla. Sukupuolikiintiöitä näillä aloilla olisi lisättävä, ja lisäksi olisi huolehdittava yhtäläisistä ammatillisista mahdollisuuksista (9). |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pitämään sukupuolten tasa-arvoa digitaalisen siirtymän keskeisenä osatekijänä, ottamaan sukupuolinäkökulman huomioon digikoulutuspolitiikan kehittämisessä, edistämään sellaisia tieto- ja viestintätekniikka-alan mentorointijärjestelmiä, joissa naiset toimivat roolimalleina, poistamaan algoritmeista tietoisen ja tahattoman syrjivän sukupuolittuneisuuden, ehkäisemään verkkoväkivaltaa, hyödyntämään Erasmus+-toimia ja -ohjelmia, edistämään elinikäisen oppimisen mallia aikuiskoulutuksessa erityisesti syrjäisillä alueilla ja ehkäisemään digisyrjäytymistä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että etätyö voi parantaa erityisesti naisten työ- ja yksityiselämän tasapainoa, edellyttäen että perheillä on mahdollisuus kohtuuhintaiseen ja laadukkaaseen lastenhoitoon sekä vanhempien lasten vapaa-ajantoimintaan kaikkina työaikoina ja että naisten kasvaneeseen lähisuhdeväkivallan uhkaan (10) kiinnitetään erityistä huomiota. AK korostaa, että on tärkeää saada etätyötä varten käyttöön uusimmat tekniset laitteistot ja nopea internetyhteys kohtuuhinnoin ja että on tähdellistä laajentaa WiFi4EU-ohjelmaa syrjäisille alueille. Komitea kehottaa panemaan vuonna 2019 annetun työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin ripeästi ja kunnianhimoisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

22.

Kestäväpohjainen julkinen liikenne ja liikkuminen

| 23. | korostaa, että kaupunkien liikennejärjestelmien suunnittelussa olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota sukupuolten väliseen epätasapainoon, sillä naiset käyttävät julkista liikennettä yleensä miehiä useammin. AK tähdentää turvallisuuden ja turvallisuuden tunteen olevan keskeisiä asioita, joita olisi syytä parantaa. Liikennemallien (myös aikataulujen) ja tarkoituksenmukaisia reittejä koskevien päätösten yhteydessä on huomioitava erilaiset sukupuolikohtaiset käyttötavat (miehet käyttävät liikennevälineitä enemmän työmatkoihin, naiset taas lyhyempiin ja useita pysähdyksiä sisältäviin matkoihin) sekä roolijako työmarkkinoilla ja hoivataloudessa. Komitea painottaa, että ruuhka-aikojen ulkopuolinen kapasiteetti sekä julkisen liikenteen palvelujen luotettavuus ja joustavuus on mukautettava vastaamaan paremmin kaikkien ihmisten liikkumistottumuksia sukupuolesta ja iästä riippumatta. Samalla on muistettava, että kunkin kunnan, alueen ja maan olisi järjestettävä julkisen liikenteen palvelunsa erilaisten tarpeidensa ja olosuhteidensa mukaisesti sekä kaupunki- että maaseutuympäristössä. |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että kestäväpohjaisempaa, turvallista ja osallistavaa liikkumista voitaisiin edistää yksinkertaisin, kustannustehokkain ja toistettavissa olevin hankkein, esimerkiksi sallimalla yövuoron linja-autojen pysähtyminen asiakkaan pyynnöstä tai rakentamalla hyvin valaistuja ja muusta liikenteestä täysin erillään olevia pyöräkaistoja ja jalankulkuväyliä. |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että sellaiset aloitteet kuin ”Naiset ja liikenne – EU:n muutosfoorumi” voivat auttaa lisäämään naisten työllisyyttä liikennealalla ja tarjota hyvän foorumin parhaiden käytäntöjen vaihdolle, ja kehottaa toteuttamaan jatkotoimia liikennealan monimuotoisuuslähettiläiden avulla. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota suunnittelemaan, miten kaupunkien ja syrjäisten alueiden välille voidaan luoda liikenneyhteyksiä, miten saavutettavuus ja yhteydet voidaan taata ja miten voidaan varmistaa, että pidemmillä matkoilla käytetään yhä enemmän puhtaita ajoneuvoja, junia ja sähkökäyttöisiä hybridilinja-autoja. Komitea on vakuuttunut siitä, että sellaiset digitaaliset ratkaisut, jotka mahdollistavat matkalippujen ostamisen erilaisten sovellusten kautta, ovat tärkeitä ja antaa tunnustusta EU:n uuden kaupunkiagendan puitteissa toteutetuille toimille. |
| --- | --- |

26.

Energiaköyhyys

| 27. | on erittäin huolissaan siitä, että sähkön ja kaasun hinnat ovat nousseet kaikissa jäsenvaltioissa korkeimmalle tasolle vuosikymmeniin, mikä ajaa monet naiset ja miehet energiaköyhyyteen. Komitea kehottaa EU:ta ryhtymään pitkäjänteisiin vastatoimiin ja myös tutkimaan energiahintojen nousun syitä. |
| --- | --- |

27.

| 28. | toteaa, että energiaköyhyys vaikuttaa naisiin suhteettoman voimakkaasti, mikä johtuu tulojen jakautumisen rakenteellisesta epätasapuolisuudesta, naisten sosioekonomisesta asemasta ja hoitovastuun epätasaisesta jakautumisesta sukupuolten välillä. |
| --- | --- |

28.

| 29. | viittaa Euroopan parlamentin päätöslauselmaan (11), jossa EU:ta kehotetaan sisällyttämään sukupuoliulottuvuus kaikkeen energiapolitiikkaansa ja kaikkiin energiaohjelmiinsa ja kiinnittämään huomiota erityisesti niihin naisiin ja tyttöihin, jotka kärsivät köyhyydestä, sosiaalisesta syrjäytymisestä ja marginalisoitumisesta. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kannustaa EU:n energiaköyhyyden neuvontakeskusta ottamaan sukupuolinäkökohdat huomioon indikaattoreissaan sekä tietojen käytössä ja keruussa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | muistuttaa, että energiaköyhyys on suuri yhteiskunnallinen haaste, jolla on sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia ja johon täytyy puuttua kiireellisesti kaikilla hallintotasoilla. Komitea korostaakin, että energiaköyhyyden torjunta edellyttää monenlaisten julkisen politiikan välineiden käyttöä siten, että samaan aikaan otetaan huomioon sekä energiatehokkuuteen että sosiaaliseen suojeluun liittyvät näkökohdat. |
| --- | --- |

31.

| 32. | on tyytyväinen muutosfoorumin ja energia-alalla ansioituneille naisille myönnettävän Women in Energy Award -tunnustuksen kaltaisiin aloitteisiin ja pitää niitä keinona edistää sukupuolten tasa-arvoa. AK on niin ikään tyytyväinen ehdotukseen sosiaalisesta ilmastorahastosta, jolla pyritään kompensoimaan sosioekonomisesti epätasapainoisia vaikutuksia, joita päästökauppajärjestelmän laajentamisesta liikenteeseen ja rakennuksiin aiheutuu, sillä ehdotuksessa todetaan, että naisten näkökannat tulee ottaa huomioon. Komitea korostaa, että sosiaalisen ilmastorahaston ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston täytäntöönpanossa on noudatettava sukupuolitietoista lähestymistapaa, ja suhtautuu myönteisesti komission energian pääosaston piakkoin käynnistämään energia-alan tasa-arvofoorumiin. |
| --- | --- |

32.

Sukupuolitietoinen budjetointi

| 33. | muistuttaa, että sukupuolitietoinen budjetointi tarkoittaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koko talousarviomenettelyssä niin, että tasa-arvonäkökulma otetaan huomioon kaikissa tuloja ja menoja koskevissa päätöksissä. |
| --- | --- |

33.

| 34. | panee huolestuneena merkille Euroopan parlamentin jokin aika sitten vuosina 2015 ja 2017 teettämien kahden tutkimuksen päätelmät, joissa korostetaan, ettei sukupuolitietoista budjetointia sovelleta käytännössä riittävästi ja ettei siinä ole vuosina 2015–2017 edistytty (12). |
| --- | --- |

34.

| 35. | on huolissaan siitä, ettei sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen kuulu elpymis- ja palautumistukivälineestä annetussa asetuksessa säädettyjen 11 arviointikriteerin joukkoon. Lisäksi Euroopan tilintarkastustuomioistuin (13) katsoo, ettei sukupuolinäkökulma tule EU:n talousarviossa huomioiduksi, koska sellaiset keskeiset tekijät kuin tasa-arvoanalyysi sekä sukupuolisidonnaiset tavoitteet, indikaattorit ja raportointiin perustuva vastuuvelvollisuus jäävät pitkälti uupumaan. |
| --- | --- |

35.

| 36. | pitää valitettavana, ettei komission tuoreen tiedonantoon ”Kestävään talouteen siirtymisen rahoitusstrategia” (14) sisälly sukupuolinäkökulmaa, etenkin kun osallistavuus on siinä määritetty yhdeksi niistä neljästä keskeisestä osa-alueesta, joilla lisätoimet ovat tarpeen, jotta rahoitusjärjestelmä voi joka suhteessa tukea siirtymää kohti kestävää taloutta. |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota ja neuvostoa sitoutumaan sukupuolitietoiseen budjetointiin ja varmistamaan, että sitä sovelletaan EU:n koko talousarviossa ja että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset pannaan kaikilta osin täytäntöön, myös nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin ja elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon yhteydessä. |
| --- | --- |

37.

| 38. | muistuttaa lausunnostaan ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (15), jossa kehotetaan luomaan selvempi yhteys tasa-arvostrategian ja unionin tärkeimpien poliittisten painopisteiden ja strategioiden, erityisesti ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisen, välille. Komitea viittaa tyytyväisenä myös lausuntoonsa ”Sukupuoliulottuvuus rakenne- ja koheesiorahastoissa kaudella 2021–2027, painopisteenä toimenpideohjelmien valmistelu” (16), jossa tähdennetään, että sukupuolten tasa-arvoa on pidettävä horisontaalisena kriteerinä koheesiopoliittisten ohjelmien valmistelussa, ohjelmissa noudatettavana tavoitteena sekä vahvana osatekijänä, jota tarvitaan kestävään ja tasapainoiseen kehitykseen tähtäävien koheesiopoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

38.

Kansainvälinen taso

| 39. | pitää myönteisenä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) päätöstä hyväksyä oma sukupuolten tasa-arvoa edistävä politiikkansa (17) ja täytäntöönpanosuunnitelmansa sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseksi toiminnassaan. |
| --- | --- |

39.

| 40. | on tyytyväinen siihen, että YK:n ilmastosopimukseen liittyvän prosessin yhteydessä on laadittu erityinen toimintaohjelma (sukupuolten tasa-arvoa koskeva tehostettu Liman toimintaohjelma ja toimintasuunnitelma sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi), jolla on tarkoitus puuttua siihen, ettei ilmastopolitiikkaa panna täytäntöön sukupuolinäkökohdat huomioon ottavalla ja sukupuolitietoisella tavalla, ja varmistaa, että naiset saavat äänensä kuuluviin ilmastonmuutosta koskevissa maailmanlaajuisissa keskusteluissa ja kansainvälisissä neuvotteluissa. Komitea on erityisen hyvillään siitä, että kaikille osapuolille on nimetty omat kansalliset tasa-arvo- ja ilmastonmuutosasioiden yhteyspisteensä (NGCCFP). |
| --- | --- |

40.

| 41. | panee merkille, että Rion yleissopimuksissa (18) tunnustetaan merkittävät yhteydet sukupuolinäkökohtiin liittyviin kysymyksiin. Komitea toteaa Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman olevan kattavin ohjeisto ja inspiraation lähde sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi. Erityisesti toimintaohjelman osiossa K (19) korostetaan sitä, että herkät ekosysteemit ja luonnonympäristön turmeltuminen aiheuttavat naisille ja tytöille suurempia riskejä kuin muille ja että ihmisen toiminnasta johtuvan ilmastonmuutoksen vaikutukset pahentavat tilannetta entisestään. |
| --- | --- |

41.

| 42. | pyytää takeita siitä, että sosiaaliset tekijät ja sukupuolinäkökohdat otetaan huomioon sekä kansallisesti määritellyissä panoksissa että alueellisesti ja paikallisesti määritellyissä panoksissa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | on tyytyväinen Pariisin sopimuksen johdanto-osaan, jossa kehotetaan saavuttamaan sukupuolten tasa-arvo sekä lisäämään naisten vaikutusmahdollisuuksia, jotta ilmaston lämpenemisen rajoittamista voidaan edistää. Komitea on hyvillään siitä, että sopimuksessa tunnustetaan tarve noudattaa sopeutumistoimissa (7 artiklan 5 kohta) ja valmiuksien vahvistamisessa (11 artiklan 2 kohta) sukupuolitietoista lähestymistapaa, mutta pahoittelee, että tältä osin ei ole ryhdytty toimenpiteisiin eikä tarkempaa täytäntöönpanosuunnitelmaa ole. |
| --- | --- |

43.

Bryssel 27. tammikuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Neuvoston päätelmät – Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) kokousten (Glasgow, 31. lokakuuta – 12. marraskuuta 2021) valmistelutoimet.

1

(2)  https://www.gov.scot/publications/glasgow-womens-leadership-statement-gender-equality-climate-change/

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0152&from=FI

3

(4)  Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa [COM(2019) 640 final], ilmastotavoitesuunnitelmassa vuodelle 2030 [COM(2020) 562 final], ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa [COM(2014) 15 final] ja Puhdas maapallo kaikille -visiossa [COM(2018) 773 final] ei mainita sukupuolinäkökohtia lainkaan, ja ympäristöalan toimintaohjelmassa (1386/2014/EU) on vain yksi viittaus raskaana oleviin naisiin haavoittuvana ryhmänä. Näin on siitä huolimatta, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on perussopimusten mukainen velvoite, EU:n tasa-arvopolitiikan ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen puitteet on määritelty sukupuolten tasa-arvostrategiassa [COM(2020) 152 final] ja EU on sitoutunut kestävän kehityksen tavoitteisiin (2015) ja YK:n ilmastosopimukseen liittyvään toimintasuunnitelmaan sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi (2019). https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1111/jcms.13082.

4

(5)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

5

(6)  https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-impact-assessment/guide-gender-impact-assessment

6

(7)  Union of equality: the first year of actions and achievements | European Commission (europa.eu).

7

(8)  Direktiivillä varmistettaisiin, että vähintään 40 prosenttia yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomista johtokuntien jäsenistä on naisia.

8

(9)  Esimerkkejä onnistuneista toimista: naisten ja tyttöjen asemaa luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla käsittelevä Women and Girls in STEM -foorumi, tytöille suunnattua kiertotalouskoulutusta tarjoava Girls Go Circular -aloite (eit.girlsgocircular.eu) sekä naisten osallistumista kuvaavan tulostaulun Women in Digital Scorebord käyttöönotto kiinteänä osana digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksiä (DESI-indeksi).

9

(10)  https://www.unwomen.org/en/news/in-focus/in-focus-gender-equality-in-covid-19-response/violence-against-women-during-covid-19

10

(11)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 93.

11

(12)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/660058/IPOL_BRI(2020)660058_EN.pdf

12

(13)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_FI.pdf

13

(14)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0390&qid=1635262292392&from=FI

14

(15)  CDR 2016/2020.

15

(16)  CDR 2503/2021.

16

(17)  https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2020/05/IPCC_Gender_Policy_and_Implementation_Plan.pdf

17

(18)  Näihin kuuluvat biologista monimuotoisuutta koskeva YK:n yleissopimus, ilmastonmuutosta koskeva YK:n puitesopimus ja YK:n yleissopimus aavikoitumisen estämiseksi.

18

(19)  https://beijing20.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/CSW/PFA_E_Final_WEB.pdf

19

---

| 13.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 270/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 270/31

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n toimintasuunnitelma ’Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta’”

(2022/C 270/06)

| Esittelijä: | Esittelijä: Marieke SCHOUTEN (NL, Vihreät), Nieuwegeinin kunnanhallituksen jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Terve maapallo kaikille – EU:n toimintasuunnitelma ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta”
  COM(2021) 400 final |

Esittelijä:

Esittelijä: Marieke SCHOUTEN (NL, Vihreät), Nieuwegeinin kunnanhallituksen jäsen

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Terve maapallo kaikille – EU:n toimintasuunnitelma ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta”

COM(2021) 400 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | pitää tervetulleena Euroopan komission tiedonantoa EU:n toimintasuunnitelmasta ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta”, sen keskittymistä terveyteen ja sen monialaista lähestymistapaa. AK odottaa ilmoitettuja toimia ja ehdotuksia mielenkiinnolla ja kehottaa varmistamaan niiden johdonmukaisuuden toistensa ja muiden vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvien aloitteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että EU:n lainsäädäntö on pantava kaikilta osin täytäntöön SEUT-sopimuksen 191 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti (ennalta varautumisen periaate ja periaatteet, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava). |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että saastuminen on merkittävä ongelma, johon on puututtava soveltamalla tehokasta monitasoista hallintoa ja rajat ylittävällä toimintatapaa: kullakin osapuolella on oma roolinsa, ja kaikilla tasoilla tarvitaan toimia, jotta voidaan estää paikallis- ja alueviranomaisten joutuminen kohtaamaan kielteisiä vaikutuksia ketjun loppupäässä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | uskoo vakaasti, että saastuminen on oire kestämättömän tuotannon ja kulutuksen järjestelmästä, joka perustuu rajoittamattomaan kasvuun ja raaka-aineiden ja luonnonvarojen käyttöönsaantiin (ekstraktivismi), ja että siihen voidaan puuttua vain kiertotalouteen siirtymällä. |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää vuoteen 2030 asetettuja kuutta keskeistä tavoitetta hyvänä lähtökohtana, mutta pahoittelee, että useimmat tavoitteista eivät ole uusia. AK katsoo, että tarvitaan kunnianhimoisempia toimia ja lisätoimia, ja kannustaa komissiota käynnistämään jatkuvan prosessin tavoitteiden tarkistamiseksi ja mukauttamiseksi vuoteen 2050 kohdistetun vision mukaisesti ja kutsumaan AK:n mukaan tähän prosessiin. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että nämä Euroopan tason tavoitteet edellyttävät kunnianhimoista ja yhdennettyä toimintatapaa, jossa ympäristönäkökohdat otetaan järjestelmällisesti huomioon kaikilla politiikan aloilla ja joka yhdistää eri ympäristöpolitiikkojen tavoitteet, aikataulut, menettelyt ja välineet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | on tyytyväinen siihen, että terveys on yksi saasteettomuustoimintasuunnitelman keskeisistä näkökohdista. Ympäristöterveysnäkökohtien huomioon ottaminen on ratkaisevan tärkeää tarvittavien muutosten aikaansaamiseksi, jotta voidaan vähentää altistumista ympäristön stressitekijöille, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten tapauksessa (1), koska saastuminen on yleisin ympäristötekijöihin liittyvän sairauden ja ennenaikaisen kuoleman aiheuttaja maailmassa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa, että parlamentin, neuvoston ja komission tulee ottaa kansalaisilta Euroopan tulevaisuuskonferenssin puitteissa saadut saasteettomuuskysymyksiin liittyvät ehdotukset huomioon ja varmistaa, että tästä aiheesta annetaan tavoitteiltaan kunnianhimoisia uusia sääntöjä. |
| --- | --- |

8.

| 9. | huomauttaa, että pandemian jälkeisessä elpymisessä olisi keskityttävä ”yhteinen terveys” -malliin, jossa otetaan huomioon ihmisten, ympäristön ja eläinten terveyden väliset kytkökset. ”Yhteinen terveys” -mallilla on oltava johtava rooli tavoitteissa ja lainsäädännössä, jos halutaan toteuttaa kestävä kehitys ja aikaansaada terveet alueet. |
| --- | --- |

9.

Ennaltaehkäisyn lisääminen lähteellä

| 10. | suhtautuu myönteisesti uuteen saasteettomuushierarkiaan, jossa toimintapyramidi käännetään päälaelleen, mutta pitää valitettavana, että ”saastumiseen liittyvien vaurioiden korjaaminen ja kompensoiminen” jää hyvin vähäiselle huomiolle. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli toimintasuunnitelman muuttamisessa käytännön toimiksi, mutta nämä tahot voivat täyttää tehtävänsä vain, jos EU:n tasolla otetaan käyttöön ennaltaehkäisevä lähestymistapa, johon sisältyy tehokkaita lähteelle pureutuvia toimintapolitiikkoja. |
| --- | --- |

11.

| 12. | suhtautuu myönteisesti teollisuuspäästödirektiivin tarkistamiseen ja kunnianhimoisempaan lähestymistapaan päästöjen vähentämiseksi niiden lähteellä. Teollisuuspäästödirektiivin tulisi edistää kiertotalouden tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että päästöjä koskevat säännöt ovat erityisen tehokas lähestymistapa, ja suositteleekin, että niiden tiukentamiseen kiinnitetään enemmän huomiota, sillä se on parempi tapa vähentää päästöjä niiden lähteellä. |
| --- | --- |

13.

| 14. | tukee parhaan käytettävissä olevan tekniikan – myös kehittymässä olevien teknologioiden – työstämistä kansainvälisellä tasolla teollisuuden päästöjen vähentämiseksi siten, että päästötasojen vaihtelua rajoitetaan niin, että luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset kansainvälisesti. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa nopeuttamaan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevien viiteasiakirjojen (BREF-asiakirjat) vaatimusten tarkistamista ja täytäntöönpanoa erilaisten teollisten saastuttajien osalta ja soveltamaan tiukempia päästövaatimuksia osana yhtenäistetyn ympäristönpilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen prosessin (IPPC-prosessi) tarkistamista. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa kiertotalouden toimintasuunnitelmassa ilmoitetun kestäviä tuotteita koskevan aloitteen merkitystä sen kannalta, millaisia ympäristöä pilaavia vaikutuksia tuotteilla on koko elinkaarensa aikana raaka-aineiden käyttöönotosta ja tuotteiden valmistuksesta aina käyttöön ja kierrätykseen saakka. Komitea katsoo, että aloitteen mahdollista myötävaikutusta toimintasuunnitelmaan voitaisiin käsitellä tarkemmin ja konkreettisemmin. |
| --- | --- |

16.

Saastuttaja maksaa -periaatteen vahvistaminen

| 17. | korostaa, että julkisen vallan tahoja ei pitäisi jättää toimimaan yksin. Kaikilla sektoreilla on tärkeä rooli saastumisen hallinnassa ja ympäristövahinkojen korjaamisessa niiden lähteellä. |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että myös EU:hun tuotavien tuotteiden ja tavaroiden tulee olla unionissa voimassa olevien ympäristövaatimusten mukaisia. Muussa tapauksessa olisi sovellettava saastuttaja maksaa -periaatetta. |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että saastuttaja maksaa -periaate on EU:n ympäristöpolitiikan perusta ja että se edellyttää, että saastuttajat vastaavat pilaantumisen ehkäisemiseksi, valvomiseksi ja korjaamiseksi toteutettujen toimenpiteiden kustannuksista. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiinnittää huomiota Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen (2), jossa todetaan, että saastuttaja maksaa -periaatteen kattavuus ja soveltaminen on puutteellista ja että tällä hetkellä julkinen valta vastaa usein saastumisen korjauskustannuksista. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa sisällyttämään saastuttaja maksaa -periaatteen paremmin ympäristölainsäädäntöön, erityisesti alentamalla päästörajoja, jotta voidaan vähentää edelleen jäännössaastetta ja käsitellä kaikista lähteistä, myös maataloudesta, peräisin olevaa hajakuormitusta. |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että tuottajien on oltava oikeudellisesti ja taloudellisesti vastuussa pilaantumista lieventävistä toimenpiteistä, joita tarvitaan saastumisen torjumiseksi koko arvoketjussa laajennetun tuottajan vastuun avulla kaikkien kulutustavaroiden ja pakkausmateriaalien ympäristö- ja loppukäsittelykustannusten osalta. |
| --- | --- |

22.

Täytäntöönpanon ja seurannan parantaminen

| 23. | huomauttaa, että EU:n ympäristölainsäädännössä määriteltyjen ympäristötavoitteiden saavuttamatta jättämisestä aiheutuvat kustannukset ja menetetyt hyödyt ovat noin 55 miljardia euroa vuodessa (3). |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että kaikki saasteet eivät ole yhtä haitallisia ihmisten terveydelle ja ympäristölle ja että riskiperusteinen analyysi saattaisi näin ollen mahdollistaa ekologisten ja taloudellisten näkökohtien paremman yhteensovittamisen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli ympäristö- ja teollisuuspolitiikan täytäntöönpanossa ja että niillä on laajat toimivaltuudet pilaantumisen valvonnan varmistamisessa. Komitea pitää tässä yhteydessä myönteisenä lippulaivahanketta 5: ”Varmistetaan saasteettomuus yhdessä”. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiinnittää huomiota Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) analyysiin (4), joka osoittaa, että ympäristölainsäädännön puutteellinen täytäntöönpano johtuu useimmiten viranomaisten välisen koordinoinnin tehottomuudesta, hallinnollisten valmiuksien puutteesta, riittämättömästä rahoituksesta, osaamisen ja datan puutteesta, riittämättömistä sääntöjen noudattamiseksi sovellettavista mekanismeista ja politiikan integroinnin puutteesta. Saasteettomuusasioita käsittelevän sidosryhmäfoorumin tulisi edistää parempaa koordinointia julkishallinnon kaikkien tasojen ja eri politiikanalojen välillä. AK tukee voimakkaasti uutta foorumia ja pitää omaa rooliaan siinä tunnustuksena paikallis- ja alueviranomaisten suuresta merkityksestä saasteettomuustavoitteen saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | pahoittelee, ettei komission toimintasuunnitelman kohdassa 3.1 mainita paikallis- ja alueulottuvuutta. Komitea kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolin näkyvämmin huomioon ja toistaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat taloudellista ja teknistä tukea tavoitteiden toteuttamiseksi kentällä. |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, ettei täytäntöönpano-ongelmia voida ratkaista vain antamalla yhä enemmän lainsäädäntöä. Tukimekanismit, paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien kehittäminen, tietämyksen jakaminen ja innovointi ovat olennaisen tärkeitä tavoitearvojen ja normien saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että EU:n aloitteita, kuten kaupunkiagendan kumppanuuksia, voidaan hyödyntää ja että olisi harkittava aktiivista uusien ympäristökumppanuuksien perustamista täytäntöönpanon tukemiseksi. |
| --- | --- |

29.

| 30. | suhtautuu myönteisesti seuranta- ja ennustekehyksen kehittämiseen ja kehottaa keräämään ja yhdenmukaistamaan kaikki asiaankuuluvat tiedot ja asettamaan ne kaikkien saataville. AK korostaa, että seuranta- ja ennustekehyksen johdonmukaisuus ympäristöalan toimintaohjelmassa suunnitellun uuden seurantakehyksen kanssa on tärkeää. |
| --- | --- |

30.

Paikallisten ja alueellisten saasteettomuustoimien tukeminen

| 31. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin tehdä yhteistyötä kuntien ja alueiden kanssa Green City Accord -aloitteen, Euroopan vihreä pääkaupunki ja Green Leaf -palkintojen sekä vihreämpien kaupunkien eurooppalaisen teemavuoden puitteissa, sillä ne toimivat kannustimina parannuksiin. |
| --- | --- |

31.

| 32. | huomauttaa, että tarvitaan aluelähtöistä lähestymistapaa. Erityisiä politiikkoja ei pitäisi suunnitella ainoastaan kaupunkiyhteisöjä varten vaan myös muuntyyppisille yhteisöille niiden erityisten maantieteellisten olosuhteiden mukaan. |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että ympäristön tilan parantaminen aluesuunnittelun avulla, kuten korkealaatuisten viher- ja vesialueiden laajentaminen taajamissa, tarjoaa kolminkertaisen hyödyn vähentämällä ympäristön pilaantumista ja tukemalla biologista monimuotoisuutta, parantamalla kaupunkiväestön terveyttä ja hyvinvointia sekä edistämällä sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja integraatiota (5). |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa luontopohjaisten ratkaisujen merkitystä, sillä ne voivat tarjota kestäviä ja kustannustehokkaita vaihtoehtoja, jotka luovat taloudellisia mahdollisuuksia, työpaikkoja sekä kansanterveyteen ja hyvinvointiin liittyviä hyötyjä. Paikallis- ja alueviranomaisille olisi tarjottava teknistä tukea, tietämyksen vaihtoa ja valmiuksien kehittämistä, jotta ne pystyisivät ottamaan huomioon julkisiin hankintoihin liittyvät sivuhyödyt. |
| --- | --- |

34.

| 35. | kannattaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa kunnalliset melua koskevat toimintasuunnitelmat ja ilmanlaatusuunnitelmat yhdistetään paremmin kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmiin (SUMP), jotta meluntorjuntaa ja ilmanlaatua voidaan parantaa houkuttelevan julkisen liikenteen sekä pyöräilyn ja kävelyn tehokkaan edistämisen avulla. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kannattaa vihreitä digitaalisia ratkaisuja ja älykästä saasteettomuutta kehittävien elävien laboratorioiden perustamista ja jatkuvaa tukemista. Digitaalisilla kaksosilla eli virtuaalisilla kaupunkimalleilla voidaan auttaa kehittämään paikallisia ja alueellisia toimia vihreää siirtymää ja digitalisaatiota varten. Julkisen vallan harjoittama digitalisaation valvonta on välttämätöntä, koska kestävä kehitys liittyy nyt erottamattomasti digitaaliseen maailmaan. |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa sisällyttämään eurooppalaiseen data-avaruuteen kestävyysperiaatteita koskevan tiedonvaihdon, jotta teollisuuden viherryttämistä voidaan edistää arvoketjujen avulla. Lisäksi laatimalla EU:n tasolla normit tietojen tallentamiselle ja vaihdolle varmistetaan sellaisten tietojen saatavuus, joita voidaan käyttää saasteettomuussiirtymissä. |
| --- | --- |

37.

| 38. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen Euroopan komission ja AK:n yhteistyöstä laadittaessa EU:n alueiden ympäristötehokkuutta koskevaa tulostaulua, jonka tulosten perusteella myönnetään palkinto vuoden vihreälle alueelle. |
| --- | --- |

38.

Erityiskysymykset

Ilma

| 39. | toteaa, että ilman pilaantuminen on suurin ympäristöterveysriski EU:ssa. Sen voidaan katsoa aiheuttavan vuosittain 400 000 ennenaikaista kuolemaa (6). |
| --- | --- |

39.

| 40. | toistaa (7), että toimiva ilmanlaatupolitiikka edellyttää toimintaa ja yhteistyötä eri tasoilla – globaalilla, Euroopan, valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti täytäntöönpano perustuu suurelta osin valtakunnallisiin, alueellisiin ja paikallisiin toimenpiteisiin, jotka on räätälöity erityisten olosuhteiden mukaan. |
| --- | --- |

40.

| 41. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen yhdenmukaistaa EU:n ilmanlaatunormit WHO:n viimeisimpien suositusten kanssa ja tehostaa seurantaa, mallintamista ja ilmanlaatusuunnitelmia koskevia säännöksiä paikallis- ja alueviranomaisten auttamiseksi. Erityisesti seurantaa, mallintamista ja ilmanlaatusuunnitelmia koskevat säännökset on sovitettava paremmin yhteen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | ehdottaa, että vuodelta 2021 peräisin olevia WHO:n tavoitearvoja käytetään vuoteen 2050 mennessä saavutettavana tavoitteena, mutta esittää, että suositeltuja arvoja ei käytettäisi raja-arvoina, koska monet jäsenvaltiot eivät vielä noudata nykyisiäkään. |
| --- | --- |

42.

| 43. | suosittaa, että otetaan huomioon päätelmät AK:n alueellisten keskusten kuulemisesta, jossa tarkasteltiin EU:n ilmanlaatua koskevien direktiivien ja kansallisia päästörajoja koskevan direktiivin täytäntöönpanoa, sekä Euroopan parlamentin täytäntöönpanokertomus (8), jossa ilmanlaatudirektiivejä luonnehditaan tietyiltä osin tehokkaaksi välineeksi, jota on parannettava. |
| --- | --- |

43.

| 44. | toteaa, että pandemia vauhditti liikennemuotosiirtymää ja tiealalle varatun tilan osoittamista kävelyyn ja pyöräilyyn sekä viheralueiden lisäämistä niin, että voitaisiin välttää paluu autovaltaisiin kaupunkeihin, joissa ilmansaasteiden määrä on suuri. |
| --- | --- |

44.

| 45. | huomauttaa, että hajusaasteiden vähentämiseksi tarvitaan lisätoimia, ja pitää teollisuuspäästödirektiiviä tärkeimpänä keinona torjua tällaista ympäristön pilaantumista, koska se kattaa kaikki päästölajit. AK korostaa kansalaistieteen ja kansalaisten osallistumisen merkitystä pyrittäessä ratkaisemaan hajusaasteongelmia. Monitasoinen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon eri sidosryhmiltä saatuja erilaisia palautteita, voi kannustaa kansalaisia osallistumaan entistä aktiivisemmin omaa elinympäristöään koskevaan päätöksentekoon ja auttaa poliittisia päättäjiä sekä toimialoja, jotka aiheuttavat hajupäästöjä, tekemään tietoon perustuvia päätöksiä ja hoitamaan hajusaasteongelmia entistä paremmin. |
| --- | --- |

45.

Vesi

| 46. | pitää myönteisenä tavoitetta vähentää ympäristöön päästettyjä mikromuoveja 30 prosenttia ja kannustaa Euroopan komissiota laatimaan selkeät mikromuovien määritelmät mutta myös estämään mikromuovien ja kuitumateriaalien vapautumisen niiden lähteellä ehdottamalla tiukempia toimenpiteitä tarkoituksellisesti lisätyille, ympäristöön päätyville mikromuoveille. |
| --- | --- |

46.

| 47. | suhtautuu myönteisesti yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin tarkistamiseen ja kannattaa aloitetta hyödyntää tätä direktiiviä arvokkaiden ravinteiden talteenotossa sekä aloitetta kiinnittää huomiota uusiin mikroepäpuhtauksiin, kuten lääkeainejäämiin ja mikromuoveihin. |
| --- | --- |

47.

| 48. | suosittelee, että arvioidaan näiden toimenpiteiden tehokkuutta ja harkitaan, mitä investointeja tarvitaan lääkeaineiden ja mikromuovien osalta, ja kohdennetaan ne keskittymiin, missä ekologiaan tai juomavesilähteisiin kohdistuu riskejä. |
| --- | --- |

48.

| 49. | kannattaa pinta- ja pohjavesien sisältämien aineiden seurantaa innovatiivisilla seuranta- ja arviointitekniikoilla ja tämän seikan sisällyttämistä prioriteettiaineita koskevan direktiivin ja pohjavesidirektiivin tarkistamiseen. Komitea huomauttaa, että on tarpeen vaihtaa tietoja valuma-alueiden päästöistä, koska epäpuhtauspäästöt vaikuttavat alajuoksulla. |
| --- | --- |

49.

| 50. | on huolissaan siitä, että veden uudelleenkäyttö on EU:ssa edelleen vähäistä, ja katsoo, että sitä voitaisiin edistää laajentamalla veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista annetun EU:n asetuksen soveltamisalaa niin, että se kattaa myös veden käytön kaupunkien viheralueiden, puistojen, puutarhojen ja yleisessä (esimerkiksi virkistys- tai urheilu)käytössä olevien nurmialueiden kastelussa. |
| --- | --- |

50.

Melu

| 51. | huomauttaa, että joka vuosi miljoona tervettä elinvuotta menetetään melun terveysvaikutusten vuoksi (9). Maanteiden aiheuttaman melusaasteen vähentäminen on ratkaisevan tärkeää tämän kasvavan kansanterveysongelman ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

51.

| 52. | katsoo, että Euroopan tasolla tarvitaan toimia, joilla tuetaan paikallisia ja alueellisia pyrkimyksiä vähentää maanteiden, rautateiden ja lentoasemien aiheuttamaa melusaastetta varmistamalla ympäristömeludirektiivin mukaisten kartoitus- ja raportointivaatimusten parempi täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta. |
| --- | --- |

52.

| 53. | kannustaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta tarkistaa ympäristömeludirektiiviä ja asettamaan kunnianhimoiset pakottavat tavoitteet melun vähentämiselle, jotta päästäisiin lähemmäksi WHO:n suosittelemia raja-arvoja, ja kehottaa laatimaan kaikkia sidosryhmiä koskevan toimintasuunnitelman. |
| --- | --- |

53.

| 54. | kannattaa painopisteen siirtämistä liiallisten meluhaittojen lieventämisestä melua kokonaan ehkäiseviin toimenpiteisiin, kuten kävelyn ja pyöräilyn kaltaisten, kestävyysperiaatteiden mukaisten liikennemuotojen tukemiseen, jotta melua voitaisiin vähentää merkittävästi pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

54.

Maaperä

| 55. | korostaa sen merkitystä, että maaperän laatua ja maa-aineksen alkuperää koskevien sääntöjen noudattamista voidaan valvoa tehokkaasti. Maa-aineksen alkuperän ja maaperän laadun osoittamiseen liittyvien menettelyjen yhdenmukaisuus kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on näin ollen ratkaisevan tärkeää, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat estää saastuneiden maa-ainesten kuljettamisen alueelta toiselle ja käytön eri alueilla, ettei saastuttaja välttyisi vastuultaan. |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa terveen maaperän keskeistä merkitystä hyvinvoinnille ja vauraudelle ja kannattaa ennaltaehkäisevää ja riskiperusteista lähestymistapaa maaperän saastumiseen nähden. Komitean mielestä olisi keskityttävä kemiallisen laadun lisäksi myös maaperän fysikaaliseen ja biologiseen tilaan. |
| --- | --- |

56.

| 57. | toteaa, että kaatopaikoille hävitetyistä muoveista liukenee myrkyllisiä kemikaaleja maaperään ja pohjaveteen. Kun muovijätettä hallitaan huonosti, se saastuttaa maata, vesistöjä ja valtameriä. Myrkyllisiä lisäaineita ja mikromuoveja, jotka ovat sadevedessä, maaperässä, vesistöissä, valtamerissä ja vuorenhuipuilla, ei voida poistaa kierrättämällä, kaatopaikalle sijoittamalla tai polttamalla. Vain oikeudellisesti sitovilla rajoituksilla, jotka koskevat maailmanlaajuista muovintuotantoa välttämättömiin tarkoituksiin, voi olla merkitystä. |
| --- | --- |

57.

| 58. | suhtautuu myönteisesti EU:n maaperästrategiaan ja ilmoitukseen maaperän terveyttä koskevan EU:n lain laatimisesta, sillä maaperän suojelun tukeminen eurooppalaisen kehyksen avulla on ratkaisevan tärkeä askel kohti ilmastoneutraaliutta, biologisen monimuotoisuuden palauttamista, saasteettomuutta sekä terveyttä edistävää ja kestävää elintarvikejärjestelmää. Komitea kehottaa samanaikaisesti joustavuuteen toimintasuunnitelman ja uuden maaperästrategian mukaisten toimien kansallisessa täytäntöönpanossa, koska aluesuunnittelussa, maisemissa, maaperässä (koostumus) ja maaperän käytössä on suuria alueellisia eroja. |
| --- | --- |

58.

| 59. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin neuvoa maataloustuottajia omaksumaan vähemmän saastuttavia käytäntöjä ja vähentämään ammoniakki- ja nitraattipäästöjä. Myös muut maatalousalan päästöt, kuten fosfaatit, metallit, torjunta-aineet ja lääkeaineet, ovat merkittäviä. |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota historiallisiin hajapäästöihin. Tietyissä tapauksissa on mahdotonta saavuttaa uusia normeja, mikä rajoittaa saastuneiden alueiden käyttöä. Siksi lähdepohjaiseen lähestymistapaan on yhdistettävä strategia näiden olemassa olevien pilaantumista aiheuttavien lähteiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

60.

Vaaralliset aineet

| 61. | kannattaa ennakoivien toimenpiteiden käyttöönottoa kemikaalien rajoittamiseksi ennen niiden pääsyä mukaan ketjuun. Tähän liittyvät myös markkinoille saatettujen aineiden turvallista käyttöä koskevat säännöt. EU:n olisi säänneltävä kemiallisia aineita niiden ihmisille ja ympäristölle aiheuttamien luontaisten haitallisten ominaisuuksien perusteella siinäkin tapauksessa, että asiaan liittyy tieteellistä epävarmuutta. Samalla olisi otettava huomioon altistumisriski ja aineiden hyödyt yhteiskunnalle sekä tunnistettava ja suljettava pois erityiset riskit, joita ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

61.

| 62. | katsoo, että REACH-asetus on keskeinen väline ympäristöön joutuvien vaarallisten aineiden valvonnassa. On olennaisen tärkeää, että REACH-asetuksen lupa- ja rajoitusprosesseja käytetään enemmän ja että enemmän erityistä huolta aiheuttavia aineita sisällytetään asetuksen tarkkailtavien luetteloon. |
| --- | --- |

62.

| 63. | vaatii EU:n tasolla asetettavia rajoituksia vaarallisten per- ja polyfluorattujen alkyyliyhdisteiden (PFAS-yhdisteet) ongelmalliselle käytölle ja niiden päästöille. Monet PFAS-yhdisteet aiheuttavat erityistä huolta, sillä ne ovat erittäin sitkeästi säilyviä ja vaikuttavat haitallisesti ihmisten terveyteen ja ympäristöön. |
| --- | --- |

63.

| 64. | toteaa, että tämänhetkinen tietämys (eko)toksikologisista vaikutuksista, joita monilla vaarallisilla aineilla on ympäristöön tai ympäristön välityksellä, on puutteellista. Kemiallisten aineiden ekologisia ja terveysvaikutuksia koskevaa tieteellistä näyttöä olisi päivitettävä ja tutkittava jatkuvasti, ja tällainen tieto olisi asetettava saataville, erityisesti kun kyse on ihmisille ja ympäristölle aiheutuvista riskeistä. |
| --- | --- |

64.

Bryssel 27. tammikuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Euroopan ympäristökeskuksen EEA:n raportti nro 22/2018: Unequal exposure and unequal impacts

1

Unequal exposure and unequal impacts

(2)  Erityiskertomus 12/2021: Saastuttaja maksaa -periaate: soveltaminen epäjohdonmukaista EU:n ympäristöpolitiikoissa ja -toimissa.

2

(3)  Tutkimus vuodelta 2019: The costs of not implementing EU environmental law.

3

The costs of not implementing EU environmental law

(4)  Euroopan ympäristökeskus, Environmental indicator report 2017.

4

Environmental indicator report 2017

(5)  Healthy environment, healthy lives: how the environment influences health and well-being in Europe.

5

Healthy environment, healthy lives: how the environment influences health and well-being in Europe

(6)  EEA: Air quality in Europe – 2020 report.

6

Air quality in Europe – 2020 report

(7)  Ilman puhtautta koskevan EU-politiikan tulevaisuus nollapäästötavoitteen yhteydessä.

7

(8)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. maaliskuuta 2021 ilmanlaatudirektiivien 2004/107/EY ja 2008/50/EY täytäntöönpanosta (2020/2091(INI)) (EUVL C 494, 8.12.2021, s. 64).

8

(9)  https://www.eea.europa.eu/publications/health-risks-caused-by-environmental

9

---

III Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

Interactio – kokonaan etänä – AK:n 148. täysistunto, 26.1.2022–27.1.2022

| 13.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 270/38 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 270/38

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tavoitteena päästötön maantieliikenne: vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto ja hiilidioksidipäästönormien kiristäminen”

(2022/C 270/07)

| Esittelijä: | Adrian TEBAN (RO, EPP), Cugirin pormestari, Alban lääni |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta
  COM(2021) 559 final
  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2019/631 muuttamisesta uusia henkilöautoja ja uusia kevyitä kuljetusajoneuvoja koskevien hiilidioksidipäästönormien tiukentamisen osalta unionin entistä korkeampien ilmastotavoitteiden mukaisesti.
  COM(2021) 556 final
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Strateginen käyttöönottosuunnitelma useista täydentävistä toimista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin nopean käyttöönoton tukemiseksi
  COM(2021) 560 final |

Esittelijä:

Adrian TEBAN (RO, EPP), Cugirin pormestari, Alban lääni

Viiteasiakirjat:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta

COM(2021) 559 final

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2019/631 muuttamisesta uusia henkilöautoja ja uusia kevyitä kuljetusajoneuvoja koskevien hiilidioksidipäästönormien tiukentamisen osalta unionin entistä korkeampien ilmastotavoitteiden mukaisesti.

COM(2021) 556 final

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Strateginen käyttöönottosuunnitelma useista täydentävistä toimista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin nopean käyttöönoton tukemiseksi

COM(2021) 560 final

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2019/631 muuttamisesta uusia henkilöautoja ja uusia kevyitä kuljetusajoneuvoja koskevien hiilidioksidipäästönormien tiukentamisen osalta unionin entistä korkeampien ilmastotavoitteiden mukaisesti.

COM(2021) 556 final

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (9) | [...] Tiukennetut hiilidioksidin päästövähennysnormit ovat teknologianeutraaleja niissä asetettujen koko ajoneuvokantaa koskevien tavoitteiden osalta. Päästötöntä ajoneuvokantaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on nyt ja tulevaisuudessa käytettävissä erilaisia teknologioita. Päästöttömiin ajoneuvoihin kuuluvat tällä hetkellä akkukäyttöiset sähköajoneuvot, polttokennoajoneuvot ja muut vetykäyttöiset ajoneuvot, ja teknologiset innovaatiot jatkuvat. Päästöttömillä ja vähäpäästöisillä ajoneuvoilla, joihin kuuluvat myös päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridisähköajoneuvot, voi jatkossakin olla rooli siirtymän toteuttamisessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(9)

[...] Tiukennetut hiilidioksidin päästövähennysnormit ovat teknologianeutraaleja niissä asetettujen koko ajoneuvokantaa koskevien tavoitteiden osalta. Päästötöntä ajoneuvokantaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on nyt ja tulevaisuudessa käytettävissä erilaisia teknologioita. Päästöttömiin ajoneuvoihin kuuluvat tällä hetkellä akkukäyttöiset sähköajoneuvot, polttokennoajoneuvot ja muut vetykäyttöiset ajoneuvot, ja teknologiset innovaatiot jatkuvat. Päästöttömillä ja vähäpäästöisillä ajoneuvoilla, joihin kuuluvat myös päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridisähköajoneuvot, voi jatkossakin olla rooli siirtymän toteuttamisessa.

| (9) | [...] Tiukennetut hiilidioksidin päästövähennysnormit ovat teknologianeutraaleja niissä asetettujen koko ajoneuvokantaa koskevien tavoitteiden osalta
  vain, jos niissä otetaan huomioon niiden käyttämän polttoaineen hiilidioksidipäästöt myös sen tuotannon osalta
  . Päästötöntä ajoneuvokantaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on nyt ja tulevaisuudessa käytettävissä erilaisia teknologioita. Päästöttömiin ajoneuvoihin kuuluvat tällä hetkellä akkukäyttöiset sähköajoneuvot, polttokennoajoneuvot ja muut vetykäyttöiset ajoneuvot, ja teknologiset innovaatiot jatkuvat. Päästöttömillä ja vähäpäästöisillä ajoneuvoilla, joihin kuuluvat myös päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridisähköajoneuvot
  sekä kestävällä tavalla tuotetuilla e-polttoaineilla, edistyksellisillä biopolttoaineilla ja biokaasulla toimivat ajoneuvot
  , voi jatkossakin olla rooli siirtymän toteuttamisessa. |
| --- | --- |

(9)

[...] Tiukennetut hiilidioksidin päästövähennysnormit ovat teknologianeutraaleja niissä asetettujen koko ajoneuvokantaa koskevien tavoitteiden osalta
  vain, jos niissä otetaan huomioon niiden käyttämän polttoaineen hiilidioksidipäästöt myös sen tuotannon osalta
  . Päästötöntä ajoneuvokantaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on nyt ja tulevaisuudessa käytettävissä erilaisia teknologioita. Päästöttömiin ajoneuvoihin kuuluvat tällä hetkellä akkukäyttöiset sähköajoneuvot, polttokennoajoneuvot ja muut vetykäyttöiset ajoneuvot, ja teknologiset innovaatiot jatkuvat. Päästöttömillä ja vähäpäästöisillä ajoneuvoilla, joihin kuuluvat myös päästöjen suhteen suorituskykyiset ladattavat hybridisähköajoneuvot
  sekä kestävällä tavalla tuotetuilla e-polttoaineilla, edistyksellisillä biopolttoaineilla ja biokaasulla toimivat ajoneuvot
  , voi jatkossakin olla rooli siirtymän toteuttamisessa.

Perustelu

Vähäpäästöisiä ajoneuvoja ja polttoaineita, kuten edistyksellisiä biopolttoaineita, on harkittava alueilla, missä päästöttömiä sähköajoneuvoja on vaikea ottaa käyttöön. Ks. muutosehdotus jäljempänä.

Muutosehdotus 2

Ehdotus uudeksi johdanto-osan kappaleeksi johdanto-osan 9 kappaleen jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Alueiden erityispiirteet (kuten maantieteellinen sijainti, ilmasto-olosuhteet) voivat vaikeuttaa autojen ja kevyiden maantieliikenteen kuljetusajoneuvojen sähköistämistä kokonaan. Tällaisilla alueilla kestävällä tavalla tuotetuilla e-polttoaineilla toimivilla, biopolttoainekäyttöisillä ja hybridiajoneuvoilla, vaikka ne eivät täytä pakokaasupäästöjen nollapäästömääritelmää, voisi olla edullisempi kokonaispäästötaso ja joustavampi hiilidioksidipäästötalous kuin pakokaasupäästöttömillä ajoneuvoilla, minkä vuoksi niitä ei pitäisi sulkea pois sisämarkkinoilta vuodesta 2035 alkaen. Euroopan komission olisi siksi etsittävä mahdollisuutta ottaa kestävällä tavalla tuotetuilla e-polttoaineilla toimivat, biopolttoainekäyttöiset ja hybridiajoneuvot huomioon määrittäessään koko ajoneuvokannan kattavia tavoitteita, jotka ajoneuvojen valmistajien on saavutettava hyvissä ajoin ennen näiden tavoitteiden täyttämisen konkretisoitumista. Edellä mainitun tyyppisille alueille olisi tarjottava erityisneuvontaa siitä, miten ilmastoneutraalia liikkuvuutta koskeva tavoite voidaan saavuttaa. Lisäksi niille olisi myönnettävä kohdennettua tukea EU:n eri rahastoista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(9 a)

Alueiden erityispiirteet (kuten maantieteellinen sijainti, ilmasto-olosuhteet) voivat vaikeuttaa autojen ja kevyiden maantieliikenteen kuljetusajoneuvojen sähköistämistä kokonaan. Tällaisilla alueilla kestävällä tavalla tuotetuilla e-polttoaineilla toimivilla, biopolttoainekäyttöisillä ja hybridiajoneuvoilla, vaikka ne eivät täytä pakokaasupäästöjen nollapäästömääritelmää, voisi olla edullisempi kokonaispäästötaso ja joustavampi hiilidioksidipäästötalous kuin pakokaasupäästöttömillä ajoneuvoilla, minkä vuoksi niitä ei pitäisi sulkea pois sisämarkkinoilta vuodesta 2035 alkaen. Euroopan komission olisi siksi etsittävä mahdollisuutta ottaa kestävällä tavalla tuotetuilla e-polttoaineilla toimivat, biopolttoainekäyttöiset ja hybridiajoneuvot huomioon määrittäessään koko ajoneuvokannan kattavia tavoitteita, jotka ajoneuvojen valmistajien on saavutettava hyvissä ajoin ennen näiden tavoitteiden täyttämisen konkretisoitumista. Edellä mainitun tyyppisille alueille olisi tarjottava erityisneuvontaa siitä, miten ilmastoneutraalia liikkuvuutta koskeva tavoite voidaan saavuttaa. Lisäksi niille olisi myönnettävä kohdennettua tukea EU:n eri rahastoista.

Perustelu

Alueita, missä maantieteelliset tai ilmastolliset olosuhteet vaikeuttavat maantieliikenteen ajoneuvojen täydellistä sähköistämistä, olisi tuettava.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (11) | Tarkistettujen hiilidioksidipäästönormien tavoitteisiin olisi liitettävä eurooppalainen
  strategia
  , jolla pyritään ratkaisemaan päästöttömien ajoneuvojen ja niihin liittyvien teknologioiden valmistuksen laajentamisesta, alan työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeesta sekä talouden monipuolistamisesta ja toiminnan uudistamisesta aiheutuvat haasteet.
  Yksityisten investointien houkuttelemiseksi, ja
  valtiontukisääntöjen mukaisesti, EU:n
  ja jäsenvaltioiden
  tasolla
  olisi tarvittaessa harkittava rahoitustuen myöntämistä, muun muassa
  Euroopan sosiaalirahasto plussasta, oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, innovaatiorahastosta, elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista monivuotisen rahoituskehyksen välineistä sekä Next Generation EU -välineestä. Ympäristö- ja energia-alan tarkistetut valtiontukisäännöt antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea yrityksiä niiden tuotantoprosessien hiilestä irrottamisessa ja ympäristöystävällisempien teknologioiden käyttöön ottamisessa uuden teollisuusstrategian yhteydessä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(11)

Tarkistettujen hiilidioksidipäästönormien tavoitteisiin olisi liitettävä eurooppalainen
  strategia
  , jolla pyritään ratkaisemaan päästöttömien ajoneuvojen ja niihin liittyvien teknologioiden valmistuksen laajentamisesta, alan työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeesta sekä talouden monipuolistamisesta ja toiminnan uudistamisesta aiheutuvat haasteet.
  Yksityisten investointien houkuttelemiseksi, ja
  valtiontukisääntöjen mukaisesti, EU:n
  ja jäsenvaltioiden
  tasolla
  olisi tarvittaessa harkittava rahoitustuen myöntämistä, muun muassa
  Euroopan sosiaalirahasto plussasta, oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, innovaatiorahastosta, elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista monivuotisen rahoituskehyksen välineistä sekä Next Generation EU -välineestä. Ympäristö- ja energia-alan tarkistetut valtiontukisäännöt antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea yrityksiä niiden tuotantoprosessien hiilestä irrottamisessa ja ympäristöystävällisempien teknologioiden käyttöön ottamisessa uuden teollisuusstrategian yhteydessä.

| (11) | Tarkistettujen hiilidioksidipäästönormien tavoitteisiin olisi liitettävä
  autoteollisuuden ja alueiden oikeudenmukaista siirtymää edistävä
  eurooppalainen
  mekanismi
  , jolla pyritään ratkaisemaan päästöttömien ajoneuvojen
  , autoteollisuuden vihreän siirtymän, autoteollisuuden tarjontapuolen
  ja niihin liittyvien teknologioiden valmistuksen laajentamisesta, alan työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeesta sekä talouden monipuolistamisesta ja toiminnan uudistamisesta aiheutuvat haasteet.
  Tämän autoteollisuuden ja alueiden oikeudenmukaista siirtymää edistävän eurooppalaisen mekanismin on tarjottava
  valtiontukisääntöjen mukaisesti EU:n tasolla
  tulevaisuudessa lisävaroin ja nykyisellään myöntämällä rahoitustukea koordinoidusti rahastoista, kuten Euroopan sosiaalisesta ilmastorahastosta,
  Euroopan sosiaalirahasto plussasta, oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, innovaatiorahastosta, elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista monivuotisen rahoituskehyksen välineistä sekä Next Generation EU -välineestä
  tai InvestEU:n oikeudenmukaisen siirtymän järjestelmästä ja täydennettynä jäsenvaltioissa toteutettavilla ohjelmilla
  . Ympäristö- ja energia-alan tarkistetut valtiontukisäännöt antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea yrityksiä niiden tuotantoprosessien hiilestä irrottamisessa ja ympäristöystävällisempien teknologioiden käyttöön ottamisessa uuden teollisuusstrategian yhteydessä. |
| --- | --- |

(11)

Tarkistettujen hiilidioksidipäästönormien tavoitteisiin olisi liitettävä
  autoteollisuuden ja alueiden oikeudenmukaista siirtymää edistävä
  eurooppalainen
  mekanismi
  , jolla pyritään ratkaisemaan päästöttömien ajoneuvojen
  , autoteollisuuden vihreän siirtymän, autoteollisuuden tarjontapuolen
  ja niihin liittyvien teknologioiden valmistuksen laajentamisesta, alan työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeesta sekä talouden monipuolistamisesta ja toiminnan uudistamisesta aiheutuvat haasteet.
  Tämän autoteollisuuden ja alueiden oikeudenmukaista siirtymää edistävän eurooppalaisen mekanismin on tarjottava
  valtiontukisääntöjen mukaisesti EU:n tasolla
  tulevaisuudessa lisävaroin ja nykyisellään myöntämällä rahoitustukea koordinoidusti rahastoista, kuten Euroopan sosiaalisesta ilmastorahastosta,
  Euroopan sosiaalirahasto plussasta, oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, innovaatiorahastosta, elpymis- ja palautumistukivälineestä ja muista monivuotisen rahoituskehyksen välineistä sekä Next Generation EU -välineestä
  tai InvestEU:n oikeudenmukaisen siirtymän järjestelmästä ja täydennettynä jäsenvaltioissa toteutettavilla ohjelmilla
  . Ympäristö- ja energia-alan tarkistetut valtiontukisäännöt antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea yrityksiä niiden tuotantoprosessien hiilestä irrottamisessa ja ympäristöystävällisempien teknologioiden käyttöön ottamisessa uuden teollisuusstrategian yhteydessä.

Perustelu

Lainsäädäntöehdotuksessa, jolla on näin kauaskantoisia seurauksia työntekijöille, teollisuudelle ja alueille, on huolehdittava konkreettisesta ”oikeudenmukaisen siirtymän mekanismista” Euroopan autoteollisuudelle ja tarjontapuolen teollisuudelle sekä alueille, missä ne sijaitsevat. Vaikutukset tuntuvat ennen kaikkea alueellisella tasolla, missä uudelleenkoulutusta tarvitaan yhdessä teollisuuden kanssa. Tällaisen mekanismin on sisällyttävä koko autoteollisuuteen, ja sen on perustuttava tietoihin, joissa kartoitetaan selkeästi lainsäädännön alueelliset ja paikalliset vaikutukset.

Muutosehdotus liittyy muutosehdotuksiin 4 ja 6.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (24) | Mahdollisuutta osoittaa liikapäästömaksuista saatavat tulot erityiseen rahastoon tai asiaankuuluvaan ohjelmaan on arvioitu asetuksen (EU) 2019/631 15 artiklan 5 kohdan vaatimusten mukaisesti, ja arvioinnin pohjalta todetaan, että tämä lisäisi merkittävästi hallinnollista rasitetta eikä hyödyttäisi suoraan autoteollisuuden siirtymää. Liikapäästömaksuista saatavia tuloja pidetään sen vuoksi edelleen unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina asetuksen (EU) 2019/631 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(24)

Mahdollisuutta osoittaa liikapäästömaksuista saatavat tulot erityiseen rahastoon tai asiaankuuluvaan ohjelmaan on arvioitu asetuksen (EU) 2019/631 15 artiklan 5 kohdan vaatimusten mukaisesti, ja arvioinnin pohjalta todetaan, että tämä lisäisi merkittävästi hallinnollista rasitetta eikä hyödyttäisi suoraan autoteollisuuden siirtymää. Liikapäästömaksuista saatavia tuloja pidetään sen vuoksi edelleen unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina asetuksen (EU) 2019/631 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (24) | Mahdollisuutta osoittaa liikapäästömaksuista saatavat tulot erityiseen rahastoon tai asiaankuuluvaan ohjelmaan on arvioitu asetuksen (EU) 2019/631 15 artiklan 5 kohdan vaatimusten mukaisesti, ja arvioinnin pohjalta todetaan, että tämä lisäisi merkittävästi hallinnollista rasitetta eikä hyödyttäisi suoraan autoteollisuuden siirtymää. Liikapäästömaksuista saatavia tuloja pidetään sen vuoksi edelleen unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina asetuksen (EU) 2019/631 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
  Autoteollisuuden ja alueiden oikeudenmukaista siirtymää edistävän eurooppalaisen mekanismin on kuitenkin tarjottava kohdennettua rahoitusta alueille nykyisistä rahastoista (johdanto-osan 11 kappaleessa tarkoitetulla tavalla) tämän lainsäädännön alueellisten ja paikallisten vaikutusten hienojakoisen kartoituksen perusteella. Monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa tarkastellaan ensisijaisesti käytettävissä olevien varojen yhdistämistä edellä mainituista lähteistä autoteollisuuden ja alueiden oikeudenmukaista siirtymää edistävää eurooppalaista mekanismia varten. |
| --- | --- |

(24)

Mahdollisuutta osoittaa liikapäästömaksuista saatavat tulot erityiseen rahastoon tai asiaankuuluvaan ohjelmaan on arvioitu asetuksen (EU) 2019/631 15 artiklan 5 kohdan vaatimusten mukaisesti, ja arvioinnin pohjalta todetaan, että tämä lisäisi merkittävästi hallinnollista rasitetta eikä hyödyttäisi suoraan autoteollisuuden siirtymää. Liikapäästömaksuista saatavia tuloja pidetään sen vuoksi edelleen unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina asetuksen (EU) 2019/631 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
  Autoteollisuuden ja alueiden oikeudenmukaista siirtymää edistävän eurooppalaisen mekanismin on kuitenkin tarjottava kohdennettua rahoitusta alueille nykyisistä rahastoista (johdanto-osan 11 kappaleessa tarkoitetulla tavalla) tämän lainsäädännön alueellisten ja paikallisten vaikutusten hienojakoisen kartoituksen perusteella. Monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa tarkastellaan ensisijaisesti käytettävissä olevien varojen yhdistämistä edellä mainituista lähteistä autoteollisuuden ja alueiden oikeudenmukaista siirtymää edistävää eurooppalaista mekanismia varten.

Perustelu

Autoteollisuuden ja alueiden oikeudenmukaista siirtymää edistävä eurooppalainen mekanismi on tarpeen autoteollisuuden tukemiseksi. Autoteollisuus on tärkeä talouden ala monilla Euroopan alueilla. Vaikka alkuperäiset laitevalmistajat voisivat valmistautua paremmin tuleviin muutoksiin, koko toimitusketjun teollisuudelta, joka koostuu pääasiassa pk-yrityksistä, saattaa puuttua strategiset ja sisäiset taloudelliset valmiudet mukauttaa osaamispohjansa ja tuotantonsa autoteollisuuden arvoketjun muutoksiin. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoon (JTF-rahasto) voisi olla tarpeen osoittaa lisävaroja nykyiseen 17,5 miljardiin euroon verrattuna, jotta JTF-rahastolla voitaisiin puuttua riittävästi niihin perinpohjaisiin muutoksiin, joita 55-valmiuspaketti tuo mukanaan.

Muutosehdotus liittyy muutosehdotuksiin 3 ja 6.

Muutosehdotus 5

1 artiklan 9 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 9) | Lisätään 14 a artikla seuraavasti:

  ”14 a artikla
  Edistymiskertomus
  Komissio antaa 31 päivään joulukuuta
  2025
  mennessä ja sen jälkeen joka toinen vuosi kertomuksen edistymisestä kohti päästötöntä tieliikennettä. Kertomuksessa on seurattava ja arvioitava erityisesti tarvetta ottaa käyttöön mahdollisia lisätoimenpiteitä, taloudelliset keinot mukaan lukien, siirtymän helpottamiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

9)

Lisätään 14 a artikla seuraavasti:

”14 a artikla

Edistymiskertomus

Komissio antaa 31 päivään joulukuuta
  2025
  mennessä ja sen jälkeen joka toinen vuosi kertomuksen edistymisestä kohti päästötöntä tieliikennettä. Kertomuksessa on seurattava ja arvioitava erityisesti tarvetta ottaa käyttöön mahdollisia lisätoimenpiteitä, taloudelliset keinot mukaan lukien, siirtymän helpottamiseksi.

| 9) | Lisätään 14 a artikla seuraavasti:

  ”14 a artikla
  Edistymiskertomus
  Komissio antaa 31 päivään joulukuuta
  2023
  mennessä ja sen jälkeen joka toinen vuosi kertomuksen edistymisestä kohti päästötöntä tieliikennettä. Kertomuksessa on seurattava ja arvioitava erityisesti tarvetta ottaa käyttöön mahdollisia lisätoimenpiteitä, taloudelliset keinot mukaan lukien, siirtymän helpottamiseksi.
  Arvioinnin on perustuttava alueelliseen vaikutustenarviointiin, jossa määritetään NUTS 2 -tasolla kunkin alueen haasteet ja se, miten näihin haasteisiin liittyviä riskejä voidaan supistaa. |
| --- | --- |

9)

Lisätään 14 a artikla seuraavasti:

”14 a artikla

Edistymiskertomus

Komissio antaa 31 päivään joulukuuta
  2023
  mennessä ja sen jälkeen joka toinen vuosi kertomuksen edistymisestä kohti päästötöntä tieliikennettä. Kertomuksessa on seurattava ja arvioitava erityisesti tarvetta ottaa käyttöön mahdollisia lisätoimenpiteitä, taloudelliset keinot mukaan lukien, siirtymän helpottamiseksi.
  Arvioinnin on perustuttava alueelliseen vaikutustenarviointiin, jossa määritetään NUTS 2 -tasolla kunkin alueen haasteet ja se, miten näihin haasteisiin liittyviä riskejä voidaan supistaa.

| | Komissio ottaa kertomuksessa huomioon kaikki tekijät, jotka edistävät kustannustehokkaasti ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Näitä ovat muun muassa päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönotto, edistyminen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen mukaisten lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa, innovaatioteknologioiden ja kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden mahdollinen panos ilmastoneutraalin liikkumisen saavuttamiseen, vaikutus kuluttajiin, edistyminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sekä muut näkökohdat, joilla helpotetaan taloudellisesti kannattavaa ja sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymistä päästöttömään tieliikenteeseen.” |
| --- | --- |

Komissio ottaa kertomuksessa huomioon kaikki tekijät, jotka edistävät kustannustehokkaasti ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Näitä ovat muun muassa päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönotto, edistyminen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen mukaisten lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa, innovaatioteknologioiden ja kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden mahdollinen panos ilmastoneutraalin liikkumisen saavuttamiseen, vaikutus kuluttajiin, edistyminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sekä muut näkökohdat, joilla helpotetaan taloudellisesti kannattavaa ja sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymistä päästöttömään tieliikenteeseen.”

| | Komissio ottaa kertomuksessa huomioon kaikki tekijät, jotka edistävät kustannustehokkaasti ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Näitä ovat muun muassa päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönotto, edistyminen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen mukaisten lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa, innovaatioteknologioiden ja kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden mahdollinen panos ilmastoneutraalin liikkumisen saavuttamiseen,
  edistyminen ja vaikutus alueellisella (NUTS II) tasolla,
  vaikutus kuluttajiin,
  myös heikommassa asemassa oleviin kuluttajaryhmiin,
  edistyminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sekä muut näkökohdat, joilla helpotetaan taloudellisesti kannattavaa ja sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymistä päästöttömään tieliikenteeseen.” |
| --- | --- |

Komissio ottaa kertomuksessa huomioon kaikki tekijät, jotka edistävät kustannustehokkaasti ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Näitä ovat muun muassa päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönotto, edistyminen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen mukaisten lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa, innovaatioteknologioiden ja kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden mahdollinen panos ilmastoneutraalin liikkumisen saavuttamiseen,
  edistyminen ja vaikutus alueellisella (NUTS II) tasolla,
  vaikutus kuluttajiin,
  myös heikommassa asemassa oleviin kuluttajaryhmiin,
  edistyminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa sekä muut näkökohdat, joilla helpotetaan taloudellisesti kannattavaa ja sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymistä päästöttömään tieliikenteeseen.”

edistyminen ja vaikutus alueellisella (NUTS II) tasolla,

myös heikommassa asemassa oleviin kuluttajaryhmiin,

Perustelu

Perustelu

Lainsäädännön vaikutukset tuntuvat pääasiassa alueellisella tasolla, ja komission tulee käsitellä alueellisia ja paikallisia vaikutuksia kartoittamalla hienojakoisesti tähän siirtymään liittyviä haasteita ja riskejä.

Muutosehdotus 6

Muutosehdotus 6

1 artikla 10 kohta b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 10) | Muutetaan 15 artikla seuraavasti:






  b) | kumotaan 2–
  5
  kohta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

10)

Muutetaan 15 artikla seuraavasti:

b)

kumotaan 2–
  5
  kohta;

5

| 10) | Muutetaan 15 artikla seuraavasti:






  b) | kumotaan 2–
  4
  kohta; |
| --- | --- | --- |

10)

Muutetaan 15 artikla seuraavasti:

b)

kumotaan 2–
  4
  kohta;

4

| c) | korvataan 5 kohta seuraavasti:






  Jotta kyetään varmistamaan, ettei ketään unohdeta ja että tehdään tästä siirtymästä sosiaalisesti oikeudenmukainen, komissio ehdottaa autoalalle ”oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia”, johon sisältyy monitasoinen vuoropuhelu asianomaisten paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, ottaen huomioon tämän asetuksen alueelliset ja paikalliset vaikutukset autoalan tuotanto- ja toimitusteollisuuden muutokseen sekä vaikutukset alueellisiin taloudellisiin rakenteisiin ja autoalan työntekijöihin. |
| --- | --- |

c)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

korvataan 5 kohta seuraavasti:

Jotta kyetään varmistamaan, ettei ketään unohdeta ja että tehdään tästä siirtymästä sosiaalisesti oikeudenmukainen, komissio ehdottaa autoalalle ”oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia”, johon sisältyy monitasoinen vuoropuhelu asianomaisten paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, ottaen huomioon tämän asetuksen alueelliset ja paikalliset vaikutukset autoalan tuotanto- ja toimitusteollisuuden muutokseen sekä vaikutukset alueellisiin taloudellisiin rakenteisiin ja autoalan työntekijöihin.

Perustelu

Perustelu

Vaikka voimassa olevassa asetuksessa säädetään oikeudenmukaisen siirtymän rahoitustukiohjelman mahdollisesta käyttöönotosta, tämä näkökohta olisi poistettava lainsäädäntöehdotuksesta. Alkuperäinen ajatus rahoittaa oikeudenmukaista siirtymää liikapäästömaksuista saatavien tulojen avulla ei ehkä riitä varmistamaan kaikkien autoteollisuusalueiden oikeudenmukaista siirtymää eikä rahoitusvarojen jatkuvaa saatavuutta talousarviossa.

Pelkästään JTF-rahasto, jonka pääomaksi on sovittu tällä hetkellä 17,5 miljardia euroa, ei ehkä myöskään riitä vastaamaan 55-valmiuspaketin haasteisiin. Sen vuoksi ehdotetaan koordinointimekanismin perustamista autoteollisuuden ja alueiden oikeudenmukaista siirtymää varten hyödyntäen olemassa olevien rahastojen mahdollisuuksia.

Muutosehdotus liittyy muutosehdotuksiin 3 ja 4.

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU kumoamisesta

COM(2021) 559 final

COM(2021) 559 final

Muutosehdotus 7

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| [...] TEN-T-verkon etäisyysperusteisilla tavoitteilla olisi varmistettava sähkölatauspisteiden täysi kattavuus unionin päätieverkostoissa ja siten varmistettava helppo ja saumaton liikenne kaikkialla unionissa. | [...] TEN-T-verkon etäisyysperusteisilla tavoitteilla olisi varmistettava sähkölatauspisteiden täysi kattavuus unionin päätieverkostoissa ja siten varmistettava helppo ja saumaton liikenne kaikkialla unionissa.
  Jos maantieteellisen sijainnin tai väestötiheyden kaltaisten alueellisten tekijöiden vuoksi investoinnit yleisesti saatavilla olevaan infrastruktuuriin osoittautuvat vaikeiksi, olisi oltava mahdollista antaa EU:n rahoitustukea. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

[...] TEN-T-verkon etäisyysperusteisilla tavoitteilla olisi varmistettava sähkölatauspisteiden täysi kattavuus unionin päätieverkostoissa ja siten varmistettava helppo ja saumaton liikenne kaikkialla unionissa.

[...] TEN-T-verkon etäisyysperusteisilla tavoitteilla olisi varmistettava sähkölatauspisteiden täysi kattavuus unionin päätieverkostoissa ja siten varmistettava helppo ja saumaton liikenne kaikkialla unionissa.
  Jos maantieteellisen sijainnin tai väestötiheyden kaltaisten alueellisten tekijöiden vuoksi investoinnit yleisesti saatavilla olevaan infrastruktuuriin osoittautuvat vaikeiksi, olisi oltava mahdollista antaa EU:n rahoitustukea.

Jos maantieteellisen sijainnin tai väestötiheyden kaltaisten alueellisten tekijöiden vuoksi investoinnit yleisesti saatavilla olevaan infrastruktuuriin osoittautuvat vaikeiksi, olisi oltava mahdollista antaa EU:n rahoitustukea.

Perustelu

Perustelu

Jotta voidaan ottaa huomioon TEN-T-verkon alueidenvälinen luonne ja olla vaikeuttamatta Euroopan koheesiota, olisi säilytettävä etäisyysperusteinen toimintamalli mutta huolehdittava kuitenkin siitä, että kulloisestakin kysymykseen tulevasta EU:n rahastosta voidaan antaa tarvittavaa rahoitustukea joko yksityisiä tai julkisia latauspisteitä varten.

Muutosehdotus 8

Muutosehdotus 8

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (10) | Kansalliset ajoneuvokantaperusteiset tavoitteet olisi asetettava kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen sähköajoneuvojen kokonaismäärän perusteella käyttäen yhteistä menetelmää, jossa otetaan huomioon teknologian kehitys, kuten sähköajoneuvojen lisääntynyt ajotoimintasäde tai sellaisten pikalatauspisteiden yleistyminen markkinoilla, jotka voivat ladata suuremman määrän ajoneuvoja latauspistettä kohti kuin tavanomaiset latauspisteet. Menetelmässä on otettava huomioon myös akkukäyttöisten sähköajoneuvojen ja ladattavien hybridiajoneuvojen erilaiset lataustarpeet. Menetelmän, jolla asetetaan normit kansalliseen ajoneuvokantaan perustuville, yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin suurinta kokonaisantotehoa koskeville tavoitteille, olisi mahdollistettava riittävä joustavuus jäsenvaltioissa käytettävien erilaisten latausteknologioiden suhteen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(10)

Kansalliset ajoneuvokantaperusteiset tavoitteet olisi asetettava kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen sähköajoneuvojen kokonaismäärän perusteella käyttäen yhteistä menetelmää, jossa otetaan huomioon teknologian kehitys, kuten sähköajoneuvojen lisääntynyt ajotoimintasäde tai sellaisten pikalatauspisteiden yleistyminen markkinoilla, jotka voivat ladata suuremman määrän ajoneuvoja latauspistettä kohti kuin tavanomaiset latauspisteet. Menetelmässä on otettava huomioon myös akkukäyttöisten sähköajoneuvojen ja ladattavien hybridiajoneuvojen erilaiset lataustarpeet. Menetelmän, jolla asetetaan normit kansalliseen ajoneuvokantaan perustuville, yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin suurinta kokonaisantotehoa koskeville tavoitteille, olisi mahdollistettava riittävä joustavuus jäsenvaltioissa käytettävien erilaisten latausteknologioiden suhteen.

| (10) | Kansalliset ajoneuvokantaperusteiset tavoitteet olisi asetettava kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen sähköajoneuvojen kokonaismäärän perusteella
  – johon lisätään määriteltävä noin 10–20 prosentin marginaali –
  käyttäen yhteistä menetelmää, jossa otetaan huomioon teknologian kehitys, kuten sähköajoneuvojen lisääntynyt ajotoimintasäde tai sellaisten pikalatauspisteiden yleistyminen markkinoilla, jotka voivat ladata suuremman määrän ajoneuvoja latauspistettä kohti kuin tavanomaiset latauspisteet. Menetelmässä on otettava huomioon myös akkukäyttöisten sähköajoneuvojen ja ladattavien hybridiajoneuvojen erilaiset lataustarpeet. Menetelmän, jolla asetetaan normit kansalliseen ajoneuvokantaan perustuville, yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin suurinta kokonaisantotehoa koskeville tavoitteille, olisi mahdollistettava riittävä joustavuus jäsenvaltioissa käytettävien erilaisten latausteknologioiden suhteen. |
| --- | --- |

(10)

Kansalliset ajoneuvokantaperusteiset tavoitteet olisi asetettava kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen sähköajoneuvojen kokonaismäärän perusteella
  – johon lisätään määriteltävä noin 10–20 prosentin marginaali –
  käyttäen yhteistä menetelmää, jossa otetaan huomioon teknologian kehitys, kuten sähköajoneuvojen lisääntynyt ajotoimintasäde tai sellaisten pikalatauspisteiden yleistyminen markkinoilla, jotka voivat ladata suuremman määrän ajoneuvoja latauspistettä kohti kuin tavanomaiset latauspisteet. Menetelmässä on otettava huomioon myös akkukäyttöisten sähköajoneuvojen ja ladattavien hybridiajoneuvojen erilaiset lataustarpeet. Menetelmän, jolla asetetaan normit kansalliseen ajoneuvokantaan perustuville, yleisesti saatavilla olevan latausinfrastruktuurin suurinta kokonaisantotehoa koskeville tavoitteille, olisi mahdollistettava riittävä joustavuus jäsenvaltioissa käytettävien erilaisten latausteknologioiden suhteen.

– johon lisätään määriteltävä noin 10–20 prosentin marginaali –

Perustelu

Perustelu

Yhdessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen sähköajoneuvojen kokonaismäärä ei ole perusteena riittävä, koska siinä ei oteta huomioon esimerkiksi muista maista tulevia ajoneuvoja, erityisesti loma-aikoina, eikä myöskään muita tilanteita, kuten merkittäviä tapahtumia, messuja jne.

Muutosehdotus 9

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (34) | Matkustaja-aluksia koskevissa tavoitteissa olisi otettava huomioon alusten tyypit ja liikennemäärät. Merisatamat, joiden liikennemäärät ovat tiettyjen alusluokkien osalta pienet, olisi vapautettava näitä alusluokkia koskevista pakollisista vaatimuksista liikenteen vähimmäistason perusteella, jotta vältetään luomasta käyttämätöntä kapasiteettia. Pakollisilla tavoitteilla ei myöskään pitäisi pyrkiä vastaamaan enimmäiskysyntään, vaan riittävän suureen kapasiteettiin, jotta voidaan välttää kapasiteetin vajaakäyttö ja ottaa huomioon satamien operatiiviset ominaispiirteet. Meriliikenne luo tärkeitä yhteyksiä, jotka vahvistavat unionin saarten yhteenkuuluvuutta ja tukevat niiden taloudellista kehitystä. Energiantuotantokapasiteetti saarilla ei välttämättä aina riitä siihen, että pystyttäisiin tuottamaan maasähkön tarjoamiseen tarvittava sähkömäärä. Tällaisessa tapauksessa saaret olisi vapautettava tästä vaatimuksesta, paitsi jos ja kunnes sähköyhteys mantereeseen on saatu valmiiksi tai paikallinen tuotantokapasiteetti puhtaista energialähteistä on riittävä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(34)

Matkustaja-aluksia koskevissa tavoitteissa olisi otettava huomioon alusten tyypit ja liikennemäärät. Merisatamat, joiden liikennemäärät ovat tiettyjen alusluokkien osalta pienet, olisi vapautettava näitä alusluokkia koskevista pakollisista vaatimuksista liikenteen vähimmäistason perusteella, jotta vältetään luomasta käyttämätöntä kapasiteettia. Pakollisilla tavoitteilla ei myöskään pitäisi pyrkiä vastaamaan enimmäiskysyntään, vaan riittävän suureen kapasiteettiin, jotta voidaan välttää kapasiteetin vajaakäyttö ja ottaa huomioon satamien operatiiviset ominaispiirteet. Meriliikenne luo tärkeitä yhteyksiä, jotka vahvistavat unionin saarten yhteenkuuluvuutta ja tukevat niiden taloudellista kehitystä. Energiantuotantokapasiteetti saarilla ei välttämättä aina riitä siihen, että pystyttäisiin tuottamaan maasähkön tarjoamiseen tarvittava sähkömäärä. Tällaisessa tapauksessa saaret olisi vapautettava tästä vaatimuksesta, paitsi jos ja kunnes sähköyhteys mantereeseen on saatu valmiiksi tai paikallinen tuotantokapasiteetti puhtaista energialähteistä on riittävä.

| (34) | Matkustaja-aluksia koskevissa tavoitteissa olisi otettava huomioon alusten tyypit ja liikennemäärät. Merisatamat, joiden liikennemäärät ovat tiettyjen alusluokkien osalta pienet, olisi vapautettava näitä alusluokkia koskevista pakollisista vaatimuksista liikenteen vähimmäistason perusteella, jotta vältetään luomasta käyttämätöntä kapasiteettia. Pakollisilla tavoitteilla ei myöskään pitäisi pyrkiä vastaamaan enimmäiskysyntään, vaan riittävän suureen kapasiteettiin, jotta voidaan välttää kapasiteetin vajaakäyttö ja ottaa huomioon satamien operatiiviset ominaispiirteet. Meriliikenne luo tärkeitä yhteyksiä, jotka vahvistavat unionin saarten
  ja syrjäisimpien alueiden
  yhteenkuuluvuutta ja tukevat niiden taloudellista kehitystä. Energiantuotantokapasiteetti saarilla
  ja syrjäisimmillä alueilla
  ei välttämättä aina riitä siihen, että pystyttäisiin tuottamaan maasähkön tarjoamiseen tarvittava sähkömäärä. Tällaisessa tapauksessa saaret
  ja syrjäisimmät alueet
  olisi vapautettava tästä vaatimuksesta, paitsi jos ja kunnes sähköyhteys mantereeseen
  tai naapurimaihin
  on saatu valmiiksi tai paikallinen tuotantokapasiteetti puhtaista energialähteistä on riittävä. |
| --- | --- |

(34)

Matkustaja-aluksia koskevissa tavoitteissa olisi otettava huomioon alusten tyypit ja liikennemäärät. Merisatamat, joiden liikennemäärät ovat tiettyjen alusluokkien osalta pienet, olisi vapautettava näitä alusluokkia koskevista pakollisista vaatimuksista liikenteen vähimmäistason perusteella, jotta vältetään luomasta käyttämätöntä kapasiteettia. Pakollisilla tavoitteilla ei myöskään pitäisi pyrkiä vastaamaan enimmäiskysyntään, vaan riittävän suureen kapasiteettiin, jotta voidaan välttää kapasiteetin vajaakäyttö ja ottaa huomioon satamien operatiiviset ominaispiirteet. Meriliikenne luo tärkeitä yhteyksiä, jotka vahvistavat unionin saarten
  ja syrjäisimpien alueiden
  yhteenkuuluvuutta ja tukevat niiden taloudellista kehitystä. Energiantuotantokapasiteetti saarilla
  ja syrjäisimmillä alueilla
  ei välttämättä aina riitä siihen, että pystyttäisiin tuottamaan maasähkön tarjoamiseen tarvittava sähkömäärä. Tällaisessa tapauksessa saaret
  ja syrjäisimmät alueet
  olisi vapautettava tästä vaatimuksesta, paitsi jos ja kunnes sähköyhteys mantereeseen
  tai naapurimaihin
  on saatu valmiiksi tai paikallinen tuotantokapasiteetti puhtaista energialähteistä on riittävä.

ja syrjäisimpien alueiden

ja syrjäisimmillä alueilla

ja syrjäisimmät alueet

tai naapurimaihin

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| [...] Nykyisiä kansallisia toimintakehyksiä olisi tarkistettava, jotta voidaan selkeästi kuvata, miten jäsenvaltiot aikovat vastata entistä huomattavasti suuremman yleisesti saatavilla olevan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin määrän tarpeeseen, joka on esitetty pakollisissa tavoitteissa. Tarkistetuissa toimintakehyksissä olisi käsiteltävä yhtäläisesti kaikkia liikennemuotoja, myös niitä, joille ei ole asetettu pakollisia käyttöönottotavoitteita. | [...] Nykyisiä kansallisia toimintakehyksiä olisi tarkistettava, jotta voidaan selkeästi kuvata, miten jäsenvaltiot aikovat vastata entistä huomattavasti suuremman yleisesti saatavilla olevan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin määrän tarpeeseen, joka on esitetty pakollisissa tavoitteissa.
  Tarkistuksen olisi perustuttava alueelliseen ja paikalliseen analyysiin, jossa yksilöidään erilaisten valtiotasoa alempien yksikköjen erilaiset tarpeet, ja siinä olisi otettava huomioon paikallinen ja alueellinen asiantuntemus sekä paikallis- ja alueviranomaisten jo kehittämät tankkausinfrastruktuurin käyttöönottostrategiat.
  Tarkistetuissa toimintakehyksissä olisi käsiteltävä yhtäläisesti kaikkia liikennemuotoja, myös niitä, joille ei ole asetettu pakollisia käyttöönottotavoitteita. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

[...] Nykyisiä kansallisia toimintakehyksiä olisi tarkistettava, jotta voidaan selkeästi kuvata, miten jäsenvaltiot aikovat vastata entistä huomattavasti suuremman yleisesti saatavilla olevan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin määrän tarpeeseen, joka on esitetty pakollisissa tavoitteissa. Tarkistetuissa toimintakehyksissä olisi käsiteltävä yhtäläisesti kaikkia liikennemuotoja, myös niitä, joille ei ole asetettu pakollisia käyttöönottotavoitteita.

[...] Nykyisiä kansallisia toimintakehyksiä olisi tarkistettava, jotta voidaan selkeästi kuvata, miten jäsenvaltiot aikovat vastata entistä huomattavasti suuremman yleisesti saatavilla olevan lataus- ja tankkausinfrastruktuurin määrän tarpeeseen, joka on esitetty pakollisissa tavoitteissa.
  Tarkistuksen olisi perustuttava alueelliseen ja paikalliseen analyysiin, jossa yksilöidään erilaisten valtiotasoa alempien yksikköjen erilaiset tarpeet, ja siinä olisi otettava huomioon paikallinen ja alueellinen asiantuntemus sekä paikallis- ja alueviranomaisten jo kehittämät tankkausinfrastruktuurin käyttöönottostrategiat.
  Tarkistetuissa toimintakehyksissä olisi käsiteltävä yhtäläisesti kaikkia liikennemuotoja, myös niitä, joille ei ole asetettu pakollisia käyttöönottotavoitteita.

Tarkistuksen olisi perustuttava alueelliseen ja paikalliseen analyysiin, jossa yksilöidään erilaisten valtiotasoa alempien yksikköjen erilaiset tarpeet, ja siinä olisi otettava huomioon paikallinen ja alueellinen asiantuntemus sekä paikallis- ja alueviranomaisten jo kehittämät tankkausinfrastruktuurin käyttöönottostrategiat.

Perustelu

Perustelu

Vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönottoa koskevien kansallisten toimintapoliittisten kehysten määrittelyn on perustuttava todelliseen monitasoiseen hallintotapaan, jotta voidaan ottaa kaikilta osin huomioon alue- ja paikallisyhteisöjen edut ja niiden strategiat sellaisen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta, joka on jo olemassa erilaisissa kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmissa tai muissa alueellisissa liikkuvuusstrategioissa.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (39) | Komission olisi helpotettava jäsenvaltioiden tarkistettujen kansallisten toimintakehysten laadintaa ja toteutusta jäsenvaltioiden välisellä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdolla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(39)

Komission olisi helpotettava jäsenvaltioiden tarkistettujen kansallisten toimintakehysten laadintaa ja toteutusta jäsenvaltioiden välisellä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdolla.

| (39) | Komission olisi helpotettava jäsenvaltioiden tarkistettujen kansallisten toimintakehysten laadintaa ja toteutusta jäsenvaltioiden
  sekä alue- ja paikallisviranomaisten
  välisellä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdolla. |
| --- | --- |

(39)

Komission olisi helpotettava jäsenvaltioiden tarkistettujen kansallisten toimintakehysten laadintaa ja toteutusta jäsenvaltioiden
  sekä alue- ja paikallisviranomaisten
  välisellä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdolla.

sekä alue- ja paikallisviranomaisten

Perustelu

Perustelu

Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevaan ehdotukseen on sisällytettävä monitasoinen hallintokehys. Tällaisen kehyksen avulla voitaisiin koordinoida käyttöönottoa jäsenvaltioissa ja korjata mahdollisia puutteita.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

Johdanto-osan 42 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| [...] Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön ja ylläpidettävä asianmukaisia keinoja, joilla edistetään lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa myös suljetuille kalustokokonaisuuksille, erityisesti paikallisliikenteen puhtaille ja päästöttömille linja-autoille. | [...] Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön ja ylläpidettävä asianmukaisia keinoja, joilla edistetään lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa myös suljetuille kalustokokonaisuuksille, erityisesti paikallisliikenteen puhtaille ja päästöttömille linja-autoille
  , ja nopeaa latausta sekä kaikkien julkisen liikenteen harjoittajien käytettävissä olevaa yölatausmahdollisuutta
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

[...] Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön ja ylläpidettävä asianmukaisia keinoja, joilla edistetään lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa myös suljetuille kalustokokonaisuuksille, erityisesti paikallisliikenteen puhtaille ja päästöttömille linja-autoille.

[...] Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön ja ylläpidettävä asianmukaisia keinoja, joilla edistetään lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa myös suljetuille kalustokokonaisuuksille, erityisesti paikallisliikenteen puhtaille ja päästöttömille linja-autoille
  , ja nopeaa latausta sekä kaikkien julkisen liikenteen harjoittajien käytettävissä olevaa yölatausmahdollisuutta
  .

, ja nopeaa latausta sekä kaikkien julkisen liikenteen harjoittajien käytettävissä olevaa yölatausmahdollisuutta

Perustelu

Perustelu

Julkisen liikenteen harjoittajat tarvitsevat ajoneuvokantaansa varten sekä yölatausmahdollisuuksia että nopeita latauspisteitä kaukoliikenteeseen. Niiden olisi oltava julkisesti saatavilla. Tarvitaan poliittisia keinoja ja kannustimia tällaisen julkisesti saatavilla olevan infrastruktuurin tarjoamiseksi.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

Ehdotus uudeksi johdanto-osan kappaleeksi johdanto-osan 45 kappaleen jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (45 a) | Latauspisteiden käyttöohjeiden olisi oltava kuluttajille mahdollisimman yhdenmukaiset, niiden käyttö olisi standardoitava ja sen olisi oltava intuitiivista ja kuvakkeiden avulla ymmärrettävissä. Lisäksi tarjolla olisi oltava valikoima kieliä. On varmistettava yhteensopivuus yleisesti käytettyjen elektronisten laitteiden (esim. älypuhelin, tabletti) käyttöjärjestelmien kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(45 a)

(45 a)

Latauspisteiden käyttöohjeiden olisi oltava kuluttajille mahdollisimman yhdenmukaiset, niiden käyttö olisi standardoitava ja sen olisi oltava intuitiivista ja kuvakkeiden avulla ymmärrettävissä. Lisäksi tarjolla olisi oltava valikoima kieliä. On varmistettava yhteensopivuus yleisesti käytettyjen elektronisten laitteiden (esim. älypuhelin, tabletti) käyttöjärjestelmien kanssa.

Latauspisteiden käyttöohjeiden olisi oltava kuluttajille mahdollisimman yhdenmukaiset, niiden käyttö olisi standardoitava ja sen olisi oltava intuitiivista ja kuvakkeiden avulla ymmärrettävissä. Lisäksi tarjolla olisi oltava valikoima kieliä. On varmistettava yhteensopivuus yleisesti käytettyjen elektronisten laitteiden (esim. älypuhelin, tabletti) käyttöjärjestelmien kanssa.

Perustelu

Perustelu

Jotta latauspisteiden käyttö olisi kuluttajille mahdollisimman helppoa ja nopeaa, sen olisi oltava yksinkertaista ja mahdollisuuksien mukaan standardoitua ja siinä olisi otettava huomioon esimerkiksi käyttäjät, jotka eivät osaa paikallista kieltä tai kieliä.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

Johdanto-osan 47 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (47) | Jotta loppukäyttäjälle voidaan tarjota paras mahdollinen palvelun laatu, on ratkaisevan tärkeää, että kaikki sähköisen liikenteen ekosysteemin toimijat voivat olla helposti vuorovaikutuksessa digitaalisin keinoin. Tämä edellyttää sitä, että arvoketjun asiaankuuluvilla toimijoilla on yksilölliset tunnisteet. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi nimettävä tunnisteiden rekisteröintiorganisaatio, joka myöntää ja hallinnoi yksilöiviä tunnistekoodeja, joiden avulla ainakin latauspisteiden ylläpitäjät ja liikennepalvelun tarjoajat voidaan tunnistaa. Tunnisteiden rekisteröintiorganisaation olisi kerättävä tietoja kyseisessä jäsenvaltiossa jo käytössä olevista sähköisen liikenteen alan tunnistekoodeista; annettava tarvittaessa uusia sähköisen liikenteen koodeja latauspisteiden ylläpitäjille ja liikennepalvelun tarjoajille noudattaen unionin laajuista yhteistä sovittua logiikkaa, jonka sähköisen liikenteen tunnistekoodit muodostetaan; mahdollistettava sähköisen liikenteen koodien ilmoittaminen ja niiden yksilöivyyden varmentaminen mahdollisen tulevan yhteisen tunnisterekisteritietokannan avulla. Komission olisi annettava tällaisen organisaation perustamista koskevia teknisiä ohjeita vaihtoehtoisten polttoaineiden lataus- ja tankkauspisteitä ja sähköisen liikenteen toimijoiden tunnistamista koskevan IDACS-ohjelman tukitoimen tulosten pohjalta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(47)

Jotta loppukäyttäjälle voidaan tarjota paras mahdollinen palvelun laatu, on ratkaisevan tärkeää, että kaikki sähköisen liikenteen ekosysteemin toimijat voivat olla helposti vuorovaikutuksessa digitaalisin keinoin. Tämä edellyttää sitä, että arvoketjun asiaankuuluvilla toimijoilla on yksilölliset tunnisteet. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi nimettävä tunnisteiden rekisteröintiorganisaatio, joka myöntää ja hallinnoi yksilöiviä tunnistekoodeja, joiden avulla ainakin latauspisteiden ylläpitäjät ja liikennepalvelun tarjoajat voidaan tunnistaa. Tunnisteiden rekisteröintiorganisaation olisi kerättävä tietoja kyseisessä jäsenvaltiossa jo käytössä olevista sähköisen liikenteen alan tunnistekoodeista; annettava tarvittaessa uusia sähköisen liikenteen koodeja latauspisteiden ylläpitäjille ja liikennepalvelun tarjoajille noudattaen unionin laajuista yhteistä sovittua logiikkaa, jonka sähköisen liikenteen tunnistekoodit muodostetaan; mahdollistettava sähköisen liikenteen koodien ilmoittaminen ja niiden yksilöivyyden varmentaminen mahdollisen tulevan yhteisen tunnisterekisteritietokannan avulla. Komission olisi annettava tällaisen organisaation perustamista koskevia teknisiä ohjeita vaihtoehtoisten polttoaineiden lataus- ja tankkauspisteitä ja sähköisen liikenteen toimijoiden tunnistamista koskevan IDACS-ohjelman tukitoimen tulosten pohjalta.

| (47) | Jotta loppukäyttäjälle voidaan tarjota paras mahdollinen palvelun laatu, on ratkaisevan tärkeää, että kaikki sähköisen liikenteen ekosysteemin toimijat voivat olla helposti vuorovaikutuksessa digitaalisin keinoin. Tämä edellyttää sitä, että arvoketjun asiaankuuluvilla toimijoilla on yksilölliset tunnisteet.
  Toimijoiden piirin olisi oltava mahdollisimman laaja, mukaan lukien erityisesti energian tuottajat ja jakelijat.
  Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi nimettävä tunnisteiden rekisteröintiorganisaatio, joka myöntää ja hallinnoi yksilöiviä tunnistekoodeja, joiden avulla ainakin latauspisteiden ylläpitäjät ja liikennepalvelun tarjoajat voidaan tunnistaa. Tunnisteiden rekisteröintiorganisaation olisi kerättävä tietoja kyseisessä jäsenvaltiossa jo käytössä olevista sähköisen liikenteen alan tunnistekoodeista; annettava tarvittaessa uusia sähköisen liikenteen koodeja latauspisteiden ylläpitäjille ja liikennepalvelun tarjoajille noudattaen unionin laajuista yhteistä sovittua logiikkaa, jonka sähköisen liikenteen tunnistekoodit muodostetaan; mahdollistettava sähköisen liikenteen koodien ilmoittaminen ja niiden yksilöivyyden varmentaminen mahdollisen tulevan yhteisen tunnisterekisteritietokannan avulla. Komission olisi annettava tällaisen organisaation perustamista koskevia teknisiä ohjeita vaihtoehtoisten polttoaineiden lataus- ja tankkauspisteitä ja sähköisen liikenteen toimijoiden tunnistamista koskevan IDACS-ohjelman tukitoimen tulosten pohjalta.
  Päätavoitteena olisi oltava alojen välinen yhteistyö synergioiden maksimoimiseksi. |
| --- | --- |

(47)

Jotta loppukäyttäjälle voidaan tarjota paras mahdollinen palvelun laatu, on ratkaisevan tärkeää, että kaikki sähköisen liikenteen ekosysteemin toimijat voivat olla helposti vuorovaikutuksessa digitaalisin keinoin. Tämä edellyttää sitä, että arvoketjun asiaankuuluvilla toimijoilla on yksilölliset tunnisteet.
  Toimijoiden piirin olisi oltava mahdollisimman laaja, mukaan lukien erityisesti energian tuottajat ja jakelijat.
  Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi nimettävä tunnisteiden rekisteröintiorganisaatio, joka myöntää ja hallinnoi yksilöiviä tunnistekoodeja, joiden avulla ainakin latauspisteiden ylläpitäjät ja liikennepalvelun tarjoajat voidaan tunnistaa. Tunnisteiden rekisteröintiorganisaation olisi kerättävä tietoja kyseisessä jäsenvaltiossa jo käytössä olevista sähköisen liikenteen alan tunnistekoodeista; annettava tarvittaessa uusia sähköisen liikenteen koodeja latauspisteiden ylläpitäjille ja liikennepalvelun tarjoajille noudattaen unionin laajuista yhteistä sovittua logiikkaa, jonka sähköisen liikenteen tunnistekoodit muodostetaan; mahdollistettava sähköisen liikenteen koodien ilmoittaminen ja niiden yksilöivyyden varmentaminen mahdollisen tulevan yhteisen tunnisterekisteritietokannan avulla. Komission olisi annettava tällaisen organisaation perustamista koskevia teknisiä ohjeita vaihtoehtoisten polttoaineiden lataus- ja tankkauspisteitä ja sähköisen liikenteen toimijoiden tunnistamista koskevan IDACS-ohjelman tukitoimen tulosten pohjalta.
  Päätavoitteena olisi oltava alojen välinen yhteistyö synergioiden maksimoimiseksi.

Toimijoiden piirin olisi oltava mahdollisimman laaja, mukaan lukien erityisesti energian tuottajat ja jakelijat.

Päätavoitteena olisi oltava alojen välinen yhteistyö synergioiden maksimoimiseksi.

Perustelu

Perustelu

Olisi varmistettava, että kaikki asianomaiset toimijat tekevät yhteistyötä ja ymmärtävät oman osuutensa asiakkaille tarjottavassa kokonaispalvelussa ja latauspisteiden ylläpidossa.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

Johdanto-osan 54 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| [...] Komission olisi
  sen vuoksi
  tarkasteltava tätä asetusta uudelleen vuoden 2026 loppuun mennessä erityisesti siltä osin kuin on kyse raskaiden hyötyajoneuvojen sähkölatauspisteitä koskevista tavoitteista sekä päästöttömien vesi- ja lentoliikenteen alusten vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevista tavoitteista. | [...]
  Komission olisi arvioitava tämän asetuksen vaikutusta viimeistään kahden vuoden kuluttua sen voimaantulosta käyttäen nimenomaisesti vahvistettuja tavoitteita ja ottaen lukuun kunkin teknologiatyypin ajoneuvojen päästöjen koko elinkaari ja sen vaikutus maantieliikenteen hiilidioksidipäästöihin sekä kunkin teknologian vaikutus kuluttajiin (omistamiskustannukset kokonaisuudessaan).
  (– –) Komission olisi
  myös
  tarkasteltava tätä asetusta uudelleen vuoden 2026 loppuun mennessä erityisesti siltä osin kuin on kyse raskaiden hyötyajoneuvojen sähkölatauspisteitä koskevista tavoitteista sekä päästöttömien vesi- ja lentoliikenteen alusten vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevista tavoitteista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

[...] Komission olisi
  sen vuoksi
  tarkasteltava tätä asetusta uudelleen vuoden 2026 loppuun mennessä erityisesti siltä osin kuin on kyse raskaiden hyötyajoneuvojen sähkölatauspisteitä koskevista tavoitteista sekä päästöttömien vesi- ja lentoliikenteen alusten vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevista tavoitteista.

sen vuoksi

[...]
  Komission olisi arvioitava tämän asetuksen vaikutusta viimeistään kahden vuoden kuluttua sen voimaantulosta käyttäen nimenomaisesti vahvistettuja tavoitteita ja ottaen lukuun kunkin teknologiatyypin ajoneuvojen päästöjen koko elinkaari ja sen vaikutus maantieliikenteen hiilidioksidipäästöihin sekä kunkin teknologian vaikutus kuluttajiin (omistamiskustannukset kokonaisuudessaan).
  (– –) Komission olisi
  myös
  tarkasteltava tätä asetusta uudelleen vuoden 2026 loppuun mennessä erityisesti siltä osin kuin on kyse raskaiden hyötyajoneuvojen sähkölatauspisteitä koskevista tavoitteista sekä päästöttömien vesi- ja lentoliikenteen alusten vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevista tavoitteista.

Komission olisi arvioitava tämän asetuksen vaikutusta viimeistään kahden vuoden kuluttua sen voimaantulosta käyttäen nimenomaisesti vahvistettuja tavoitteita ja ottaen lukuun kunkin teknologiatyypin ajoneuvojen päästöjen koko elinkaari ja sen vaikutus maantieliikenteen hiilidioksidipäästöihin sekä kunkin teknologian vaikutus kuluttajiin (omistamiskustannukset kokonaisuudessaan).

myös

Perustelu

Perustelu

Asetuksen arvioinnin olisi perustuttava konkreettisiin kriteereihin, ja sen vuoksi olisi viitattava asetettuihin erityistavoitteisiin.

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

1 artikla 3 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Tällä asetuksella perustetaan raportointimekanismi yhteistyön edistämiseksi ja edistymisen luotettavan seurannan varmistamiseksi. Mekanismi käsittää jäsennellyn, läpinäkyvän ja iteratiivisen prosessin komission ja jäsenvaltioiden välillä kansallisten toimintakehysten viimeistelyä ja toteutusta ja vastaavia komission toimia varten. | 3.   Tällä asetuksella perustetaan raportointimekanismi yhteistyön edistämiseksi ja edistymisen luotettavan seurannan varmistamiseksi. Mekanismi käsittää jäsennellyn, läpinäkyvän ja iteratiivisen
  sekä monitasohallinnon periaatteen mukaisen
  prosessin komission ja jäsenvaltioiden välillä kansallisten toimintakehysten viimeistelyä
  varten, ottaen huomioon paikallis- ja alueviranomaisten jo kehittämät vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevat paikalliset ja alueelliset strategiat,
  ja toteutusta ja vastaavia komission toimia varten. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Tällä asetuksella perustetaan raportointimekanismi yhteistyön edistämiseksi ja edistymisen luotettavan seurannan varmistamiseksi. Mekanismi käsittää jäsennellyn, läpinäkyvän ja iteratiivisen prosessin komission ja jäsenvaltioiden välillä kansallisten toimintakehysten viimeistelyä ja toteutusta ja vastaavia komission toimia varten.

3.   Tällä asetuksella perustetaan raportointimekanismi yhteistyön edistämiseksi ja edistymisen luotettavan seurannan varmistamiseksi. Mekanismi käsittää jäsennellyn, läpinäkyvän ja iteratiivisen
  sekä monitasohallinnon periaatteen mukaisen
  prosessin komission ja jäsenvaltioiden välillä kansallisten toimintakehysten viimeistelyä
  varten, ottaen huomioon paikallis- ja alueviranomaisten jo kehittämät vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevat paikalliset ja alueelliset strategiat,
  ja toteutusta ja vastaavia komission toimia varten.

Perustelu

Perustelu

Vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönottoa koskevien kansallisten toimintapoliittisten kehysten määrittelyn on perustuttava todelliseen monitasoiseen hallintotapaan, jotta voidaan ottaa kaikilta osin huomioon alue- ja paikallisyhteisöjen edut ja niiden strategiat vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta, joka on jo olemassa erilaisissa kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmissa tai muissa alueellisissa liikkuvuusstrategioissa.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

3 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että: | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että: |
| — | kevyiden hyötyajoneuvojen yleisesti saatavilla olevia latausasemia otetaan käyttöön riittävästi suhteessa kevyiden sähköajoneuvojen yleisyyteen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että:

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että:

—

kevyiden hyötyajoneuvojen yleisesti saatavilla olevia latausasemia otetaan käyttöön riittävästi suhteessa kevyiden sähköajoneuvojen yleisyyteen;

| — | kevyiden hyötyajoneuvojen yleisesti saatavilla olevia latausasemia otetaan käyttöön riittävästi suhteessa kevyiden sähköajoneuvojen yleisyyteen; |
| --- | --- |

—

kevyiden hyötyajoneuvojen yleisesti saatavilla olevia latausasemia otetaan käyttöön riittävästi suhteessa kevyiden sähköajoneuvojen yleisyyteen;

| — | niiden alueella on käytössä kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latausasemia, joiden antoteho on riittävä näille ajoneuvoille. |
| --- | --- |

—

niiden alueella on käytössä kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latausasemia, joiden antoteho on riittävä näille ajoneuvoille.

| — | niiden alueella on
  alueellisesti tasapainotetusti
  käytössä kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latausasemia, joiden antoteho on riittävä näille ajoneuvoille. |
| --- | --- |

—

niiden alueella on
  alueellisesti tasapainotetusti
  käytössä kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latausasemia, joiden antoteho on riittävä näille ajoneuvoille.

alueellisesti tasapainotetusti

Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että kunkin vuoden lopussa, alkaen 24 artiklassa tarkoitetusta vuodesta, saavutetaan kumulatiivisesti seuraavat antotehotavoitteet:

Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että kunkin vuoden lopussa, alkaen 24 artiklassa tarkoitetusta vuodesta, saavutetaan kumulatiivisesti seuraavat antotehotavoitteet:

| a) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 1 kW:n kokonaisantoteho; |
| --- | --- |

a)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 1 kW:n kokonaisantoteho;

| a) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 1 kW:n kokonaisantoteho; |
| --- | --- |

a)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä akkukäyttöistä kevyttä sähköhyötyajoneuvoa kohti vähintään 1 kW:n kokonaisantoteho;

| b) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 0,66  kW:n kokonaisantoteho. |
| --- | --- |

b)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 0,66  kW:n kokonaisantoteho.

| b) | yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 0,66  kW:n kokonaisantoteho. |
| --- | --- |

b)

yleisesti saatavilla olevien latausasemien kautta on tarjolla kutakin jäsenvaltion alueella rekisteröityä ladattavaa kevyttä hybridihyötyajoneuvoa kohti vähintään 0,66  kW:n kokonaisantoteho.

2.   [...]

2.   [...]

3.   Naapurijäsenvaltioiden on varmistettava, että a ja b kohdassa tarkoitettuja enimmäisetäisyyksiä ei ylitetä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon rajat ylittävillä osuuksilla.

3.   
  Jäsenvaltioiden on myös otettava huomioon SEUT-sopimuksen 174 artiklan tavoitteet, kun ne rakentavat ja edistävät 2 kohdassa tarkoitettua latausinfrastruktuuria, ja varmistettava saatavuus harvaan asutuilla alueilla.

4.
     Naapurijäsenvaltioiden on varmistettava, että a ja b kohdassa tarkoitettuja enimmäisetäisyyksiä ei ylitetä TEN-T-ydinverkon ja kattavan TEN-T-verkon rajat ylittävillä osuuksilla.

Perustelu

Perustelu

Vaihtoehtoisten voimanlähteiden edistämiseksi tarvittavan latausinfrastruktuurin on oltava saatavilla myös TEN-T-verkkojen ulkopuolella alueilla, missä käyttäjämäärä on pienempi alhaisemman väestötiheyden vuoksi ja missä latausverkoston luominen ei ole yksityissektorin kannalta kovin kannattavaa.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

3 artikla 2 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettujen yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden vähimmäiskattavuus alueellaan olevassa tieverkossa. Tätä varten jäsenvaltion on varmistettava, että: | 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettujen yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden vähimmäiskattavuus alueellaan olevassa tieverkossa. Tätä varten jäsenvaltion on varmistettava, että: |
| a) | TEN-T-ydinverkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettujen yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden vähimmäiskattavuus alueellaan olevassa tieverkossa. Tätä varten jäsenvaltion on varmistettava, että:

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettujen yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden vähimmäiskattavuus alueellaan olevassa tieverkossa. Tätä varten jäsenvaltion on varmistettava, että:

a)

TEN-T-ydinverkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| a) | TEN-T-ydinverkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

a)

TEN-T-ydinverkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| | i) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tarjottava vähintään
  300
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW; |
| --- | --- | --- |

i)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tarjottava vähintään
  300
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW;

300

150

| | i) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tarjottava vähintään
  500
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  250
   kW; |
| --- | --- | --- |

i)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tarjottava vähintään
  500
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  250
   kW;

500

250

| | ii) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  600
   kW:n antoteho, ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW; |
| --- | --- | --- |

ii)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  600
   kW:n antoteho, ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW;

600

150

| | ii) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  900
   kW:n antoteho, ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  250
   kW; |
| --- | --- | --- |

ii)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  900
   kW:n antoteho, ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  250
   kW;

900

250

| b) | kattavan TEN-T-verkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

b)

kattavan TEN-T-verkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| b) | kattavan TEN-T-verkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

b)

kattavan TEN-T-verkon varrella otetaan kummankin matkustussuunnan osalta käyttöön kevyille hyötyajoneuvoille tarkoitettuja yleisesti saatavilla olevia latauspooleja, joiden välinen etäisyys on enintään 60 kilometriä ja jotka täyttävät seuraavat vaatimukset:

| | i) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  300
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW; |
| --- | --- | --- |

i)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  300
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW;

300

150

| | i) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  500
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  250
   kW; |
| --- | --- | --- |

i)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tarjottava vähintään
  500
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään
  250
   kW;

500

250

| | ii) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2035 mennessä tarjottava vähintään
  600
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW. |
| --- | --- | --- |

ii)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2035 mennessä tarjottava vähintään
  600
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW.

600

150

| | ii) | kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2035 mennessä tarjottava vähintään
  900
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  250
   kW; |
| --- | --- | --- |

ii)

kunkin latauspoolin on 31 päivään joulukuuta 2035 mennessä tarjottava vähintään
  900
   kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään kaksi latausasemaa, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  250
   kW;

900

250

| c) | asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa alueilla, joilla on tiettyjä erityispiirteitä (kuten maantieteellinen sijainti, vaikea pinnanmuodostus tai väestötiheys) ja missä etäisyyteen perustuvaa vaatimusta on vaikea perustella sosioekonomisen kustannushyödyn näkökulmasta, voidaan asentaa matalampia antotehoja, mutta kunkin latauspoolin on tarjottava vähintään 300 kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään 150 kW. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista poikkeuksista Euroopan komissiolle. |
| --- | --- |

c)

c)

asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa alueilla, joilla on tiettyjä erityispiirteitä (kuten maantieteellinen sijainti, vaikea pinnanmuodostus tai väestötiheys) ja missä etäisyyteen perustuvaa vaatimusta on vaikea perustella sosioekonomisen kustannushyödyn näkökulmasta, voidaan asentaa matalampia antotehoja, mutta kunkin latauspoolin on tarjottava vähintään 300 kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään 150 kW. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista poikkeuksista Euroopan komissiolle.

asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa alueilla, joilla on tiettyjä erityispiirteitä (kuten maantieteellinen sijainti, vaikea pinnanmuodostus tai väestötiheys) ja missä etäisyyteen perustuvaa vaatimusta on vaikea perustella sosioekonomisen kustannushyödyn näkökulmasta, voidaan asentaa matalampia antotehoja, mutta kunkin latauspoolin on tarjottava vähintään 300 kW:n antoteho ja sisällettävä vähintään yksi latausasema, jonka yksilöllinen antoteho on vähintään 150 kW. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista poikkeuksista Euroopan komissiolle.

Perustelu

Perustelu

Euroopan parlamentin hiljattain julkaisemassa tutkimuksessa (1) todetaan, että Euroopan laajuisen liikenneverkon ja kaupunkisolmukohtien latauspisteiden ehdotettu latausteho on liian alhainen. Tämä voi haitata sähköajoneuvojen käyttöönottoa.

1

Poikkeukset ovat tarpeen, koska ainoastaan etäisyyteen perustuva lähestymistapa latausinfrastruktuurin sijaintiin nähden ei vastaa paikallista ja alueellista tarvetta tankkausinfrastruktuurille. Kun asetetaan samat etäisyyteen perustuvat tavoitteet ja kuormitustavoitteet koko unionille, ei oteta huomioon alueellisia eroja (väestötiheys, maantieteellinen sijainti).

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

4 artiklan 1 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| d) | 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  600
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

[...]

[...]

d)

31 päivään joulukuuta 2025 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  600
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  150
   kW;

600

150

| d) | 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  900
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  300
   kW; |
| --- | --- |

d)

31 päivään joulukuuta 2025 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  900
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho on vähintään
  300
   kW;

900

300

| e) | 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  1 200
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho vähintään
  150
   kW. |
| --- | --- |

e)

31 päivään joulukuuta 2030 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  1 200
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho vähintään
  150
   kW.

1 200

150

| e) | 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  2 000
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho vähintään
  300
   kW; |
| --- | --- |

e)

31 päivään joulukuuta 2030 mennessä kaikissa kaupunkisolmukohdissa on otettava käyttöön raskaille hyötyajoneuvoille tarkoitetut yleisesti saatavilla olevat latauspisteet, joiden yhteenlaskettu antoteho on vähintään
  2 000
   kW ja jotka kuuluvat latausasemiin, joiden yksilöllinen antoteho vähintään
  300
   kW;

2 000

300

| f) | asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa alueilla, joilla on tiettyjä erityispiirteitä (kuten maantieteellinen sijainti, vaikea pinnanmuodostus tai väestötiheys) ja missä etäisyyteen perustuvaa vaatimusta on vaikea perustella sosioekonomisen kustannushyödyn näkökulmasta, voidaan asentaa matalampia antotehoja, mutta on varmistettava vähintään 600 kW:n yhteenlaskettu antoteho raskaille hyötyajoneuvoille ja vähintään 150 kW:n yksilöllinen antoteho. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista poikkeuksista Euroopan komissiolle. |
| --- | --- |

f)

f)

asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa alueilla, joilla on tiettyjä erityispiirteitä (kuten maantieteellinen sijainti, vaikea pinnanmuodostus tai väestötiheys) ja missä etäisyyteen perustuvaa vaatimusta on vaikea perustella sosioekonomisen kustannushyödyn näkökulmasta, voidaan asentaa matalampia antotehoja, mutta on varmistettava vähintään 600 kW:n yhteenlaskettu antoteho raskaille hyötyajoneuvoille ja vähintään 150 kW:n yksilöllinen antoteho. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista poikkeuksista Euroopan komissiolle.

asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa alueilla, joilla on tiettyjä erityispiirteitä (kuten maantieteellinen sijainti, vaikea pinnanmuodostus tai väestötiheys) ja missä etäisyyteen perustuvaa vaatimusta on vaikea perustella sosioekonomisen kustannushyödyn näkökulmasta, voidaan asentaa matalampia antotehoja, mutta on varmistettava vähintään 600 kW:n yhteenlaskettu antoteho raskaille hyötyajoneuvoille ja vähintään 150 kW:n yksilöllinen antoteho. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista poikkeuksista Euroopan komissiolle.

Perustelu

Perustelu

Sama kuin muutosehdotuksessa 18.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

6 artiklan 1 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella otetaan käyttöön vähimmäismäärä yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia 31 päivään joulukuuta
  2030
  mennessä. | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella otetaan käyttöön vähimmäismäärä yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia 31 päivään joulukuuta
  2027
  mennessä. |
| Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta
  2030
  mennessä TEN-T-ydinverkossa ja kattavassa TEN-T-verkossa otetaan enintään 150 kilometrin välein käyttöön yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia, joiden kapasiteetti on vähintään 2 tonnia päivässä ja joissa on vähintään 700 baarin jakelulaite. [...] | Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta
  2027
  mennessä TEN-T-ydinverkossa ja kattavassa TEN-T-verkossa otetaan enintään 150 kilometrin välein käyttöön yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia, joiden kapasiteetti on vähintään 4 tonnia päivässä ja joissa on vähintään 700 baarin jakelulaite. [...] |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella otetaan käyttöön vähimmäismäärä yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia 31 päivään joulukuuta
  2030
  mennessä.

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella otetaan käyttöön vähimmäismäärä yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia 31 päivään joulukuuta
  2027
  mennessä.

Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta
  2030
  mennessä TEN-T-ydinverkossa ja kattavassa TEN-T-verkossa otetaan enintään 150 kilometrin välein käyttöön yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia, joiden kapasiteetti on vähintään 2 tonnia päivässä ja joissa on vähintään 700 baarin jakelulaite. [...]

2030

Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta
  2027
  mennessä TEN-T-ydinverkossa ja kattavassa TEN-T-verkossa otetaan enintään 150 kilometrin välein käyttöön yleisesti saatavilla olevia vetytankkausasemia, joiden kapasiteetti on vähintään 4 tonnia päivässä ja joissa on vähintään 700 baarin jakelulaite. [...]

2027

Perustelu

Perustelu

Vetykuorma-autohankkeita on jo olemassa monissa jäsenvaltioissa ja monilla alueilla. Ne tarvitsevat pikaisesti suunnitteluvarmuutta. Sen vuoksi olisi säädettävä aikaisemmasta aikajänteestä ja paremmasta kapasiteetista.

Muutosehdotus 21

Muutosehdotus 21

13 artiklan 3 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan
  tarvittaessa
  huomioon alue- ja paikallisviranomaisten intressit, erityisesti kun on kyse julkisen liikenteen lataus- ja tankkausinfrastruktuurista, sekä asianomaisten sidosryhmien intressit. | 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten intressit, erityisesti kun on kyse julkisen liikenteen lataus- ja tankkausinfrastruktuurista, sekä asianomaisten sidosryhmien intressit.
  Kansallisiin toimintakehyksiin on sisällyttävä valtiotasoa alempien tasojen kuulemismekanismi, jolla sisällytetään pysyvä paikallisen tason palautejärjestelmä, joka koskee jäsenvaltioiden strategioita vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta.


  Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin on oltava saatavilla kaikilla alueilla. Sen vuoksi mukaan olisi sisällytettävä alueellista (NUTS 2) vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevat käyttöönottotavoitteet unionin koheesion varmistamiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan
  tarvittaessa
  huomioon alue- ja paikallisviranomaisten intressit, erityisesti kun on kyse julkisen liikenteen lataus- ja tankkausinfrastruktuurista, sekä asianomaisten sidosryhmien intressit.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten intressit, erityisesti kun on kyse julkisen liikenteen lataus- ja tankkausinfrastruktuurista, sekä asianomaisten sidosryhmien intressit.
  Kansallisiin toimintakehyksiin on sisällyttävä valtiotasoa alempien tasojen kuulemismekanismi, jolla sisällytetään pysyvä paikallisen tason palautejärjestelmä, joka koskee jäsenvaltioiden strategioita vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta.


  Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin on oltava saatavilla kaikilla alueilla. Sen vuoksi mukaan olisi sisällytettävä alueellista (NUTS 2) vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevat käyttöönottotavoitteet unionin koheesion varmistamiseksi.

Perustelu

Perustelu

Vaikka johdanto-osan 16 ja 38 kappaleessa todetaan, että kansallisiin toimintakehyksiin on sisällytettävä monitasoinen lähestymistapa, tätä ei ole määritelty tarkemmin asianomaisessa artiklassa, joten ei pidä jättää käyttämättä mahdollisuutta sisällyttää paikallis- ja alueviranomaisten kuulemismekanismi kansallisiin toimintakehyksiin, mikä mahdollistaisi arvokkaan alueellisen palautteen jäsenvaltioiden strategioihin vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottamisesta ja lisäisi sen yleistä johdonmukaisuutta.

Muutosehdotus 22

Muutosehdotus 22

13 artiklan 4 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden on
  tarvittaessa
  tehtävä yhteistyötä pyytämällä toisiltaan lausuntoja tai laatimalla yhteisiä toimintakehyksiä, jotta voidaan varmistaa, että tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja. (– –) | 4.   Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä pyytämällä toisiltaan lausuntoja tai laatimalla yhteisiä toimintakehyksiä, jotta voidaan varmistaa, että tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja
  valtiotasoa alempien tasojen kanssa sekä toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisia
  . (– –) |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Jäsenvaltioiden on
  tarvittaessa
  tehtävä yhteistyötä pyytämällä toisiltaan lausuntoja tai laatimalla yhteisiä toimintakehyksiä, jotta voidaan varmistaa, että tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja. (– –)

4.   Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä pyytämällä toisiltaan lausuntoja tai laatimalla yhteisiä toimintakehyksiä, jotta voidaan varmistaa, että tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja
  valtiotasoa alempien tasojen kanssa sekä toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisia
  . (– –)

Perustelu

Perustelu

Sama kuin muutosehdotuksessa 21.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Oikeudenmukainen siirtymä

Oikeudenmukainen siirtymä

| 1. | korostaa, että on tehtävä tutkimusta ja kartoitettava seurauksia ja suuntauksia työllisyyttä ajatellen siirryttäessä kohti ilmastoneutraalia autoteollisuutta. Niinpä komission olisi arvioitava tämän asetuksen alueellisia ja paikallisia vaikutuksia autoteollisuuteen, työvoimaan ja alueisiin. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että on tehtävä tutkimusta ja kartoitettava seurauksia ja suuntauksia työllisyyttä ajatellen siirryttäessä kohti ilmastoneutraalia autoteollisuutta. Niinpä komission olisi arvioitava tämän asetuksen alueellisia ja paikallisia vaikutuksia autoteollisuuteen, työvoimaan ja alueisiin.

| 2. | korostaa, että Euroopan autoteollisuuden siirtyminen kohti päästöttömiä ajoneuvoja on alan tähän mennessä kattavin rakennemuutos, jolla on lukuisia vaikutuksia työntekijöihin, tavarantoimittajiin ja autokonserneihin Euroopassa. Tämän keskeisen eurooppalaisen teollisuudenalan merkittävän muutoksen vuoksi AK kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään kokonaisvaltaisen ja pitkän aikavälin strategisen vuoropuhelun EU:n autoteollisuuden muutoksesta kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien (alkuperäiset laitevalmistajat, tavarantoimittajat, ammattiliitot, tiedemaailma, ympäristöjärjestöt, kansalaisjärjestöt, kansalaisyhteiskunta, alueet ja kunnat jne.) kanssa, jotta voidaan edistää alan rakennemuutosta poliittisin toimin, analysoida tarpeita ja tarjota tarvittavaa tukea. Komitea kannattaa EU:n tason nykyisiä yhteistyömuotoja, joihin alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat, kuten autoteollisuuden osaamisallianssia, joka keskittyy autoalan työntekijöiden uudelleen- ja täydennyskoulutukseen, osaamisen kehittämiseen ja kaikkien alan keskeisten kumppanien ja sidosryhmien välisen vuoropuhelun edistämiseen. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että Euroopan autoteollisuuden siirtyminen kohti päästöttömiä ajoneuvoja on alan tähän mennessä kattavin rakennemuutos, jolla on lukuisia vaikutuksia työntekijöihin, tavarantoimittajiin ja autokonserneihin Euroopassa. Tämän keskeisen eurooppalaisen teollisuudenalan merkittävän muutoksen vuoksi AK kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään kokonaisvaltaisen ja pitkän aikavälin strategisen vuoropuhelun EU:n autoteollisuuden muutoksesta kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien (alkuperäiset laitevalmistajat, tavarantoimittajat, ammattiliitot, tiedemaailma, ympäristöjärjestöt, kansalaisjärjestöt, kansalaisyhteiskunta, alueet ja kunnat jne.) kanssa, jotta voidaan edistää alan rakennemuutosta poliittisin toimin, analysoida tarpeita ja tarjota tarvittavaa tukea. Komitea kannattaa EU:n tason nykyisiä yhteistyömuotoja, joihin alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat, kuten autoteollisuuden osaamisallianssia, joka keskittyy autoalan työntekijöiden uudelleen- ja täydennyskoulutukseen, osaamisen kehittämiseen ja kaikkien alan keskeisten kumppanien ja sidosryhmien välisen vuoropuhelun edistämiseen.

| 3. | tukee EU:n autoalan työntekijöiden uudelleenkoulutusta ja osaamisen parantamista sekä ammatillista koulutusta ja uusiin tehtäviin ohjaamista koskevien nimenomaisten suunnitelmien laatimista erityisesti niillä alueilla, joihin siirtymä vaikuttaa eniten. |
| --- | --- |

3.

tukee EU:n autoalan työntekijöiden uudelleenkoulutusta ja osaamisen parantamista sekä ammatillista koulutusta ja uusiin tehtäviin ohjaamista koskevien nimenomaisten suunnitelmien laatimista erityisesti niillä alueilla, joihin siirtymä vaikuttaa eniten.

| 4. | tukee julkisten varojen osoittamista autoteollisuuden oikeudenmukaista siirtymää koskevan ohjelman käyttöön. Sen mallina tulee olla nykyinen oikeudenmukaisen siirtymän foorumi. Alueellisten suunnitelmien rahoittaminen oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin kautta hyödyttää tällä hetkellä miljoonia työntekijöitä hiili-intensiivisillä teollisuusalueilla, kuten hiilen louhinnassa – esimerkkinä erityinen oikeudenmukaisen siirtymän rahasto. |
| --- | --- |

4.

tukee julkisten varojen osoittamista autoteollisuuden oikeudenmukaista siirtymää koskevan ohjelman käyttöön. Sen mallina tulee olla nykyinen oikeudenmukaisen siirtymän foorumi. Alueellisten suunnitelmien rahoittaminen oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin kautta hyödyttää tällä hetkellä miljoonia työntekijöitä hiili-intensiivisillä teollisuusalueilla, kuten hiilen louhinnassa – esimerkkinä erityinen oikeudenmukaisen siirtymän rahasto.

| 5. | kehottaa komissiota perustamaan ”autoteollisuuden ja alueiden oikeudenmukaista siirtymää edistävän eurooppalaisen mekanismin”, jonka olisi hyödynnettävä EU:n rahastovaroja ja varmistettava, että sillä vastataan muutoksesta eniten kärsivien alueiden haasteisiin ja tavoitetaan kaikki toimitusketjun pk-yritykset, jotta ne voivat mukautua autoteollisuuden arvoketjun muutoksiin. |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota perustamaan ”autoteollisuuden ja alueiden oikeudenmukaista siirtymää edistävän eurooppalaisen mekanismin”, jonka olisi hyödynnettävä EU:n rahastovaroja ja varmistettava, että sillä vastataan muutoksesta eniten kärsivien alueiden haasteisiin ja tavoitetaan kaikki toimitusketjun pk-yritykset, jotta ne voivat mukautua autoteollisuuden arvoketjun muutoksiin.

| 6. | tämän oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin olisi perustuttava seuraaviin periaatteisiin:






  a) | riittävät resurssit |
| --- | --- | --- |

6.

tämän oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin olisi perustuttava seuraaviin periaatteisiin:

a)

riittävät resurssit

| b) | poliittinen tuki ja parhaiden käytäntöjen vaihto |
| --- | --- |

b)

poliittinen tuki ja parhaiden käytäntöjen vaihto

| c) | siirtymäsuunnitelmat ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu. |
| --- | --- |

c)

siirtymäsuunnitelmat ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu.

Mekanismin puitteissa myönnetyt varat on suunnattava suoraan asianomaisen työvoiman hyväksi ja kanavoitava avoimesti alueiden ja kuntien kautta tiiviissä yhteistyössä koulutuksesta ja elinikäisestä oppimisesta vastaavien viranomaisten kanssa. Varojen ei pitäisi palvella autoalan yritysten pelastamista, vaan niiden tulee merkitä julkisen vallan investointia työvoiman osaamisen parantamiseen, monipuolistamiseen ja koulutukseen.

| 7. | kannattaa aloitetta ”Alueiden yhteenliittymä Euroopan autoalan ja sen alihankintateollisuuden oikeudenmukaisen ja tasapuolisen siirtymän edistämiseksi”. Nämä alueet, joilla on vahva autoteollisuus, haluavat olla aktiivisesti mukana varmistettaessa, ettei yhtäkään aluetta unohdeta ja että uusi, kestäväpohjainen ja vaihtoehtoisiin polttoaineiseen perustuva liikkuvuusjärjestelmä on kohtuuhintainen ja kaikkien käytettävissä kaikilla alueilla. AK tukee täysin yhteenliittymän kehotusta luoda autoalasta riippuvaisille alueille oikeudenmukainen siirtymämekanismi alan muutoksista selviytymiseksi. |
| --- | --- |

7.

kannattaa aloitetta ”Alueiden yhteenliittymä Euroopan autoalan ja sen alihankintateollisuuden oikeudenmukaisen ja tasapuolisen siirtymän edistämiseksi”. Nämä alueet, joilla on vahva autoteollisuus, haluavat olla aktiivisesti mukana varmistettaessa, ettei yhtäkään aluetta unohdeta ja että uusi, kestäväpohjainen ja vaihtoehtoisiin polttoaineiseen perustuva liikkuvuusjärjestelmä on kohtuuhintainen ja kaikkien käytettävissä kaikilla alueilla. AK tukee täysin yhteenliittymän kehotusta luoda autoalasta riippuvaisille alueille oikeudenmukainen siirtymämekanismi alan muutoksista selviytymiseksi.

| 8. | korostaa, että sähköistä liikkuvuutta koskevien uusien taitojen edellyttämiä investointeja ammatilliseen ja korkeatasoiseen tekniseen koulutukseen olisi suunnattava paikallis- ja aluetasoille. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että sähköistä liikkuvuutta koskevien uusien taitojen edellyttämiä investointeja ammatilliseen ja korkeatasoiseen tekniseen koulutukseen olisi suunnattava paikallis- ja aluetasoille.

| 9. | kannattaa sitä, että saman autoalan yrityksen uudet toiminnot vaihtoehtoisen liikkumisen alalla tapahtuvat edelleen samalla maantieteellisellä alueella ja että etusijalle asetetaan olemassa olevat tuotantolaitokset. |
| --- | --- |

9.

kannattaa sitä, että saman autoalan yrityksen uudet toiminnot vaihtoehtoisen liikkumisen alalla tapahtuvat edelleen samalla maantieteellisellä alueella ja että etusijalle asetetaan olemassa olevat tuotantolaitokset.

Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri

Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri

| 10. | katsoo, että vaihtoehtoisten voimalaitteiden lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönotto yhdessä uusien hiilidioksidipäästönormien ja erityisesti sähköisen liikkuvuuden edistämisen kanssa on keskeinen edellytys ilmastotavoitteiden saavuttamiselle eurooppalaisella, kansallisella ja alueellisella tasolla. EU:n tähänastiset lataus- ja tankkausinfrastruktuuria koskevat vaatimukset eivät ole tähän tarkoitukseen riittäviä. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että vaihtoehtoisten voimalaitteiden lataus- ja tankkausinfrastruktuurin käyttöönotto yhdessä uusien hiilidioksidipäästönormien ja erityisesti sähköisen liikkuvuuden edistämisen kanssa on keskeinen edellytys ilmastotavoitteiden saavuttamiselle eurooppalaisella, kansallisella ja alueellisella tasolla. EU:n tähänastiset lataus- ja tankkausinfrastruktuuria koskevat vaatimukset eivät ole tähän tarkoitukseen riittäviä.

| 11. | suhtautuu myönteisesti siihen, että muuttamalla vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan direktiivin asetukseksi komissio ehdottaa ensimmäistä kertaa pakollisia EU:n laajuisia, yhdenmukaisia ja ennen kaikkea myös intermodaalisia vähimmäisvaatimuksia tälle infrastruktuurille jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti siihen, että muuttamalla vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan direktiivin asetukseksi komissio ehdottaa ensimmäistä kertaa pakollisia EU:n laajuisia, yhdenmukaisia ja ennen kaikkea myös intermodaalisia vähimmäisvaatimuksia tälle infrastruktuurille jäsenvaltioissa.

| 12. | tukee maantieliikenteen kertakaikkista hiilestä irtautumista vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

12.

tukee maantieliikenteen kertakaikkista hiilestä irtautumista vuoteen 2050 mennessä.

| 13. | korostaa, että valmistajien valintoihin on periaatteessa suhtauduttava avoimesti erilaisten käyttövoimamuotojen ja teknisten ratkaisujen osalta, jotta saavutetaan tavoite, jonka mukaan EU:ssa rekisteröidään vuodesta 2035 ainoastaan päästöttömiä ajoneuvoja. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että valmistajien valintoihin on periaatteessa suhtauduttava avoimesti erilaisten käyttövoimamuotojen ja teknisten ratkaisujen osalta, jotta saavutetaan tavoite, jonka mukaan EU:ssa rekisteröidään vuodesta 2035 ainoastaan päästöttömiä ajoneuvoja.

| 14. | teknologianeutraaliuden periaatteen mukaisesti komission on varmistettava teknologiakilpailu sekä maaseudun ja syrjäisten alueiden käyttöön vaihtoehdot, kuten edistykselliset biopolttoaineet (ks. uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin liitteessä IX olevat biopolttoaineiden kestävyyskriteerit). |
| --- | --- |

14.

teknologianeutraaliuden periaatteen mukaisesti komission on varmistettava teknologiakilpailu sekä maaseudun ja syrjäisten alueiden käyttöön vaihtoehdot, kuten edistykselliset biopolttoaineet (ks. uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin liitteessä IX olevat biopolttoaineiden kestävyyskriteerit).

| 15. | kehottaa arvioimaan biopolttoaineiden päästöintensiteettiä (2). Arvioinnissa on otettava huomioon biopolttoaineiden koko elinkaari ja sen vaikutukset maankäytössä tapahtuvaan muutokseen, epäsuoriin maankäytön muutostekijöihin, biologiseen monimuotoisuuteen ja elintarviketurvaan. |
| --- | --- |

15.

kehottaa arvioimaan biopolttoaineiden päästöintensiteettiä (2

| 16. | erityistä huomiota olisi kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin:






  — | julkiset latauspisteet kaupunkialueilla, missä yhä useammat sähköajoneuvot on pysäköitävä muualle kuin yksityispysäköintiin |
| --- | --- | --- |

16.

erityistä huomiota olisi kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin:

—

julkiset latauspisteet kaupunkialueilla, missä yhä useammat sähköajoneuvot on pysäköitävä muualle kuin yksityispysäköintiin

| — | julkiset latauspisteet syrjäseudulla ja maaseutualueilla. |
| --- | --- |

—

julkiset latauspisteet syrjäseudulla ja maaseutualueilla.

| 17. | kehottaa edistämään dynaamisessa vaiheessa olevan vetyteknologian liikennekäytön kehittämistä sekä luomaan edellytykset vetytankkauspisteiden riittävän kattavalle verkostolle heti, kun tarvittavat teknologiset ratkaisut ja kysyntä ovat tiedossa. Asianomaisia toimenpiteitä ohjaavan etenemissuunnitelman luontevia tavoitevuosia ovat vuodet 2027 ja 2035. Toimenpiteisiin kuuluu myös tarvittavien säädösten ja niihin liittyvien päätösten valmistelu. On kuitenkin voitava sallia poikkeukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kun vahvistettuja vaatimuksia on alueiden erityispiirteiden (kuten maantieteellisen sijainnin tai väestötiheyden) vuoksi vaikea perustella sosioekonomisesta näkökulmasta. |
| --- | --- |

17.

kehottaa edistämään dynaamisessa vaiheessa olevan vetyteknologian liikennekäytön kehittämistä sekä luomaan edellytykset vetytankkauspisteiden riittävän kattavalle verkostolle heti, kun tarvittavat teknologiset ratkaisut ja kysyntä ovat tiedossa. Asianomaisia toimenpiteitä ohjaavan etenemissuunnitelman luontevia tavoitevuosia ovat vuodet 2027 ja 2035. Toimenpiteisiin kuuluu myös tarvittavien säädösten ja niihin liittyvien päätösten valmistelu. On kuitenkin voitava sallia poikkeukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kun vahvistettuja vaatimuksia on alueiden erityispiirteiden (kuten maantieteellisen sijainnin tai väestötiheyden) vuoksi vaikea perustella sosioekonomisesta näkökulmasta.

| 18. | korostaa, että raskaita hyötyajoneuvoja varten tarvitaan varsinkin julkisessa liikenteessä erityinen infrastruktuuri. |
| --- | --- |

18.

korostaa, että raskaita hyötyajoneuvoja varten tarvitaan varsinkin julkisessa liikenteessä erityinen infrastruktuuri.

| 19. | katsoo, että älykkäiden ja nopeiden latauspisteiden helppo saavutettavuus sekä tiedot muun muassa latausasemien saatavuudesta, maksuratkaisuista ja lataushinnoittelusta (hintojen läpinäkyvyys) ovat olennaisen tärkeitä seikkoja. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että älykkäiden ja nopeiden latauspisteiden helppo saavutettavuus sekä tiedot muun muassa latausasemien saatavuudesta, maksuratkaisuista ja lataushinnoittelusta (hintojen läpinäkyvyys) ovat olennaisen tärkeitä seikkoja.

| 20. | kehottaa asettamaan etusijalle toimenpiteet tavaraliikenteen siirtämiseksi raiteille, kun harkitaan investointeja vaihtoehtoisiin maantien käyttövoimajärjestelmiin. |
| --- | --- |

20.

kehottaa asettamaan etusijalle toimenpiteet tavaraliikenteen siirtämiseksi raiteille, kun harkitaan investointeja vaihtoehtoisiin maantien käyttövoimajärjestelmiin.

Yleistä

Yleistä

| 21. | suhtautuu myönteisesti aikomukseen työstää ajoneuvojen päästönormeja hiilineutraaliustavoitteen saavuttamiseksi. Henkilöautot ja kevyet hyötyajoneuvot tuottavat suurimman osan liikenteen hiilidioksidipäästöistä absoluuttisesti ilmaistuna, ja polttomoottoriautojen keskimääräiset päästöt kasvavat. |
| --- | --- |

21.

suhtautuu myönteisesti aikomukseen työstää ajoneuvojen päästönormeja hiilineutraaliustavoitteen saavuttamiseksi. Henkilöautot ja kevyet hyötyajoneuvot tuottavat suurimman osan liikenteen hiilidioksidipäästöistä absoluuttisesti ilmaistuna, ja polttomoottoriautojen keskimääräiset päästöt kasvavat.

| 22. | korostaa saastuttavien autojen käytettyjen autojen markkinoilla muodostamaa ongelmaa Itä- ja Keski-Euroopassa sijaitsevissa jäsenvaltioissa, mikä tarkoittaa myrkyllisten saasteiden ja hiilivuotojen ongelmien siirtämistä kehityksessä jälkeen jääneille alueille. Tämä heikentää EU:n yhteenkuuluvuutta ja sotii sitä perusarvoa vastaan, että kaikilla EU:n kansalaisilla on yhtäläinen oikeus puhtaaseen ilmaan. Komission olisi sen vuoksi varmistettava, että vanhojen saastuttavien ajoneuvojen kulkeutumista rajoitetaan tavalla, joka suojelee ympäristöä ja kansanterveyttä ja on yhdenmukainen sisämarkkinoiden kanssa. |
| --- | --- |

22.

korostaa saastuttavien autojen käytettyjen autojen markkinoilla muodostamaa ongelmaa Itä- ja Keski-Euroopassa sijaitsevissa jäsenvaltioissa, mikä tarkoittaa myrkyllisten saasteiden ja hiilivuotojen ongelmien siirtämistä kehityksessä jälkeen jääneille alueille. Tämä heikentää EU:n yhteenkuuluvuutta ja sotii sitä perusarvoa vastaan, että kaikilla EU:n kansalaisilla on yhtäläinen oikeus puhtaaseen ilmaan. Komission olisi sen vuoksi varmistettava, että vanhojen saastuttavien ajoneuvojen kulkeutumista rajoitetaan tavalla, joka suojelee ympäristöä ja kansanterveyttä ja on yhdenmukainen sisämarkkinoiden kanssa.

| 23. | ehdottaa, että uusi Euro7/VII -normi laaditaan siten, että se on jo mukautettu nykyisiin teknisiin mahdollisuuksiin pilaantumisen vähentämiseksi. Euro 7/VII -normin vaatimukset eivät periaatteessa saisi tehdä tyhjiksi alan tarvittavia, uusien käyttövoimajärjestelmien edellyttämiä korkeita innovointikustannuksia ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

23.

ehdottaa, että uusi Euro7/VII -normi laaditaan siten, että se on jo mukautettu nykyisiin teknisiin mahdollisuuksiin pilaantumisen vähentämiseksi. Euro 7/VII -normin vaatimukset eivät periaatteessa saisi tehdä tyhjiksi alan tarvittavia, uusien käyttövoimajärjestelmien edellyttämiä korkeita innovointikustannuksia ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi.

| 24. | kun otetaan huomioon puheena olevan asetuksen mahdollinen vaikutus paikallis- ja alueyhteisöihin, AK korostaa, että komitean on tärkeää saada lainsäätäjiltä tietoa kaikista alkuperäisen ehdotuksen muutoksista lainsäädäntämenettelyn jokaisessa vaiheessa, kolmikantaneuvottelut mukaan luettuina, vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti, jotta AK voi asianmukaisesti toteuttaa perussopimuksen mukaiset oikeutensa (SEUT-sopimuksen 91 artikla). |
| --- | --- |

24.

kun otetaan huomioon puheena olevan asetuksen mahdollinen vaikutus paikallis- ja alueyhteisöihin, AK korostaa, että komitean on tärkeää saada lainsäätäjiltä tietoa kaikista alkuperäisen ehdotuksen muutoksista lainsäädäntämenettelyn jokaisessa vaiheessa, kolmikantaneuvottelut mukaan luettuina, vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti, jotta AK voi asianmukaisesti toteuttaa perussopimuksen mukaiset oikeutensa (SEUT-sopimuksen 91 artikla).

| 25. | katsoo, että molemmat ehdotetut asetukset ovat suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden vaatimusten mukaisia. EU:n toimien lisäarvo tällä alalla on selvä, ja komission valitsemat oikeusperustat ovat ilmeisen asianmukaisia ja johdonmukaisia. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että toisin kuin 55-valmiuspaketin yhteydessä esitettyjen muiden ehdotusten kohdalla asetusehdotukseen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta (COM(2021) 559 final) ei ole liitetty toissijaisuusperiaatteen toteutumisen arviointitaulukkoa. Komitea panee merkille, että kaksi kansallista parlamenttia on antanut perustellun lausunnon toissijaisuusperiaatteen noudattamatta jättämisestä määräaikaan 8. marraskuuta 2021 mennessä. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että molemmat ehdotetut asetukset ovat suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden vaatimusten mukaisia. EU:n toimien lisäarvo tällä alalla on selvä, ja komission valitsemat oikeusperustat ovat ilmeisen asianmukaisia ja johdonmukaisia. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että toisin kuin 55-valmiuspaketin yhteydessä esitettyjen muiden ehdotusten kohdalla asetusehdotukseen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta (COM(2021) 559 final) ei ole liitetty toissijaisuusperiaatteen toteutumisen arviointitaulukkoa. Komitea panee merkille, että kaksi kansallista parlamenttia on antanut perustellun lausunnon toissijaisuusperiaatteen noudattamatta jättämisestä määräaikaan 8. marraskuuta 2021 mennessä.

Bryssel 26. tammikuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/fi/document/IPOL_STU(2021)690901

1

(2)  EU:n pinta-ala- ja kasvihuonekaasuvaikutusten kvantifioinnissa käytettyjen biopolttoaineiden maankäytönmuutosvaikutuksesta ks. https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/Final%20Report_GLOBIOM_publication.pdf

2

---