# Euroopa Liidu C 46/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 46 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik11. veebruar 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 46

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik11. veebruar 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 46/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9602 — Banco Santander/Allianz Popular) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 46/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9656 — CD&R/Anixter) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 46/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9698 — Platinum Equity Group/Biscuit International) (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 46/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9615 — Glory/Grenke Bank/Cash Payment Solutions) (
  1
  ) | 4 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 46/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9602 — Banco Santander/Allianz Popular) (
  1
  )

1

1

2020/C 46/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9656 — CD&R/Anixter) (
  1
  )

1

2

2020/C 46/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9698 — Platinum Equity Group/Biscuit International) (
  1
  )

1

3

2020/C 46/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9615 — Glory/Grenke Bank/Cash Payment Solutions) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 46/05 | Euro vahetuskurss — 10. veebruar 2020 | 5 |
| | Kontrollikoda |
| 2020/C 46/06 | Eriaruanne nr 5/2020 Taimekaitsevahendite säästev kasutamine: piiratud edusammud riskide mõõtmisel ja vähendamisel | 6 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2020/C 46/07 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 46/05

Euro vahetuskurss — 10. veebruar 2020

5

Kontrollikoda

2020/C 46/06

Eriaruanne nr 5/2020 Taimekaitsevahendite säästev kasutamine: piiratud edusammud riskide mõõtmisel ja vähendamisel

6

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2020/C 46/07

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 46/08 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 8 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 46/09 | Eelteatis koondumise kohta Juhtum: M.9725 — Ardian/Groupe Cérélia Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 46/10 | Eelteatis koondumise kohta Juhtum: M.9729 — Bouygues Telecom/Phoenix Tower International/JV Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 11 |
| 2020/C 46/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9642 — Acerinox/VDM) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 12 |
| 2020/C 46/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9768 – OLF/Trenitalia/ILSA) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 13 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 46/13 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 14 |
| 2020/C 46/14 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 31 |
| 2020/C 46/15 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 39 |
| 2020/C 46/16 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 48 |
| 2020/C 46/17 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga. | 56 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 46/08

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

8

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 46/09

Eelteatis koondumise kohta Juhtum: M.9725 — Ardian/Groupe Cérélia Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

9

2020/C 46/10

Eelteatis koondumise kohta Juhtum: M.9729 — Bouygues Telecom/Phoenix Tower International/JV Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

11

2020/C 46/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9642 — Acerinox/VDM) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

12

2020/C 46/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9768 – OLF/Trenitalia/ILSA) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

13

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 46/13

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

14

2020/C 46/14

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

31

2020/C 46/15

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

39

2020/C 46/16

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

48

2020/C 46/17

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga.

56

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9602 — Banco Santander/Allianz Popular)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 46/01)

8. jaanuaril.2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9602 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9602 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9656 — CD&R/Anixter)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 46/02)

24.jaanuaril.2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9656 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9656 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9698 — Platinum Equity Group/Biscuit International)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 46/03)

29 jaanuaril 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9698 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9698 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/4

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9615 — Glory/Grenke Bank/Cash Payment Solutions)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 46/04)

16 jaanuaril 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9615 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9615 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/5

---

Euro vahetuskurss (1)

10. veebruar 2020

(2020/C 46/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0951 |
| JPY | Jaapani jeen | 120,18 |
| DKK | Taani kroon | 7,4724 |
| GBP | Inglise nael | 0,84628 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5728 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0700 |
| ISK | Islandi kroon | 137,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,1188 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,026 |
| HUF | Ungari forint | 337,37 |
| PLN | Poola zlott | 4,2656 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7663 |
| TRY | Türgi liir | 6,5897 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6373 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4580 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5039 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7108 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5209 |
| KRW | Korea vonn | 1 301,41 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,4786 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6471 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4550 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 037,15 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5425 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,657 |
| RUB | Vene rubla | 70,1120 |
| THB | Tai baat | 34,277 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,7210 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,5466 |
| INR | India ruupia | 78,1070 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0951

JPY

Jaapani jeen

120,18

DKK

Taani kroon

7,4724

GBP

Inglise nael

0,84628

SEK

Rootsi kroon

10,5728

CHF

Šveitsi frank

1,0700

ISK

Islandi kroon

137,90

NOK

Norra kroon

10,1188

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,026

HUF

Ungari forint

337,37

PLN

Poola zlott

4,2656

RON

Rumeenia leu

4,7663

TRY

Türgi liir

6,5897

AUD

Austraalia dollar

1,6373

CAD

Kanada dollar

1,4580

HKD

Hongkongi dollar

8,5039

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7108

SGD

Singapuri dollar

1,5209

KRW

Korea vonn

1 301,41

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,4786

CNY

Hiina jüaan

7,6471

HRK

Horvaatia kuna

7,4550

IDR

Indoneesia ruupia

15 037,15

MYR

Malaisia ringit

4,5425

PHP

Filipiini peeso

55,657

RUB

Vene rubla

70,1120

THB

Tai baat

34,277

BRL

Brasiilia reaal

4,7210

MXN

Mehhiko peeso

20,5466

INR

India ruupia

78,1070

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/6

---

Eriaruanne nr 5/2020

Taimekaitsevahendite säästev kasutamine: piiratud edusammud riskide mõõtmisel ja vähendamisel

(2020/C 46/06)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati eriaruanne nr 5/2020: „Taimekaitsevahendite säästev kasutamine: piiratud edusammud riskide mõõtmisel ja vähendamisel“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/7

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2020/C 46/07)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 11.1.2020 kell 11.00 UTC |
| --- | --- |
| Kestus | 11.1.2020–31.12.2020 |
| Liikmesriik | „Muude liikmesriikide“ kvoodi all kala püüdvad liikmesriigid |
| Kalavaru või kalavarude rühm | COD/1/2B. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Püügipiirkond | 1 ja 2b |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | --- |
| Viitenumber | 01/TQ123 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

11.1.2020 kell 11.00 UTC

Kestus

11.1.2020–31.12.2020

Liikmesriik

„Muude liikmesriikide“ kvoodi all kala püüdvad liikmesriigid

Kalavaru või kalavarude rühm

COD/1/2B.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Püügipiirkond

1 ja 2b

Kalalaevade tüüp/tüübid

---

Viitenumber

01/TQ123

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/8

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

(2020/C 46/08)

1.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) artikli 11 lõike 2 kohaselt teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad tabelis osutatud kuupäeval, kui ei algatata nende läbivaatamist järgmise menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

Liidu tootjad võivad esitada läbivaatamise algatamiseks kirjaliku taotluse. Taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise. Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata või kommenteerida.

3.   Tähtaeg

Liidu tootjad võivad eelnevast lähtuvalt esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse järgmisel aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), CHAR 4/39, B-1049 Brussels (2).

4.   Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikega 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/-riigid | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaaliumatsesulfaam | Hiina Rahvavabariik | Dumpinguvastane tollimaks | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1963, 30. oktoober 2015, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
  (ELT L 287, 31.10.2015, lk 52) | 1. november 2020 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/-riigid

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev (3)

Kaaliumatsesulfaam

Hiina Rahvavabariik

Dumpinguvastane tollimaks

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1963, 30. oktoober 2015, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

(ELT L 287, 31.10.2015, lk 52)

1. november 2020

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  Meede aegub veerus nimetatud kuupäeval keskööl.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/9

---

Eelteatis koondumise kohta

Juhtum: M.9725 — Ardian/Groupe Cérélia

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 46/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Ardian France SA („Ardian“, PRANTSUSMAA), |
| --- | --- |

—

Ardian France SA („Ardian“, PRANTSUSMAA),

| — | Groupe Cérélia (PRANTSUSMAA), Osiris SASi kaudu. |
| --- | --- |

—

Groupe Cérélia (PRANTSUSMAA), Osiris SASi kaudu.

Ardian omandab Groupe Cérélia üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Ardian France on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, mis haldab ja nõustab investeerimisfonde, millel on osalused mitmesugustes üleilmselt tegutsevates ettevõtetes, |
| --- | --- |

—

Ardian France on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, mis haldab ja nõustab investeerimisfonde, millel on osalused mitmesugustes üleilmselt tegutsevates ettevõtetes,

| — | Groupe Cérélia on rahvusvaheline grupp, mis on spetsialiseerunud tainaste ja pagaritoodete valmistamisele ja turustamisele. |
| --- | --- |

—

Groupe Cérélia on rahvusvaheline grupp, mis on spetsialiseerunud tainaste ja pagaritoodete valmistamisele ja turustamisele.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9725 — Ardian/Groupe Cérélia

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post:COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks:+32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/11

---

Eelteatis koondumise kohta

Juhtum: M.9729 — Bouygues Telecom/Phoenix Tower International/JV

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 46/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Phoenix Tower International Holdco LLC („PTI“, Ameerika Ühendriigid), mis kuulub gruppi Blackstone (Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Phoenix Tower International Holdco LLC („PTI“, Ameerika Ühendriigid), mis kuulub gruppi Blackstone (Ameerika Ühendriigid),

| — | Bouygues Telecom („BYTEL“, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Bouygues Telecom („BYTEL“, Prantsusmaa).

PTI ja BYTEL omandavad uue ettevõtja üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | PTI: mobiilsideseadmete majutuse teenuste pakkuja väljaspool Prantsusmaad, |
| --- | --- |

—

PTI: mobiilsideseadmete majutuse teenuste pakkuja väljaspool Prantsusmaad,

| — | BYTEL: püsi- ja mobiilsideteenuste pakkuja Prantsusmaal, |
| --- | --- |

—

BYTEL: püsi- ja mobiilsideteenuste pakkuja Prantsusmaal,

| — | BTI: mobiilsideseadmete majutuse teenuste pakkuja Prantsusmaal. |
| --- | --- |

—

BTI: mobiilsideseadmete majutuse teenuste pakkuja Prantsusmaal.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M. 9729 — Bouygues Telecom/Phoenix Tower International/JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/12

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9642 — Acerinox/VDM)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 46/11)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Acerinox, S.A. („Acerinox“, Hispaania), |
| --- | --- |

—

Acerinox, S.A. („Acerinox“, Hispaania),

| — | VDM Metals Holding GmbH („VDM“, Saksamaa). |
| --- | --- |

—

VDM Metals Holding GmbH („VDM“, Saksamaa).

Acerinox omandab VDMi üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Acerinox: roostevaba terase tootmine ja tarnimine; |
| --- | --- |

—

Acerinox: roostevaba terase tootmine ja tarnimine;

| — | VDM: parimate omadustega sulamite, näiteks niklisulamite tootmine ja tarnimine. |
| --- | --- |

—

VDM: parimate omadustega sulamite, näiteks niklisulamite tootmine ja tarnimine.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9642 — Acerinox/VDM

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9768 – OLF/Trenitalia/ILSA)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 46/12)

1.

4. veebruaril 2020 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Trenitalia S.p.A. („Trenitalia“, Itaalia), mis kuulub ettevõtjale Ferrovie della Stato Italiane S.p.A., |
| --- | --- |

—

Trenitalia S.p.A. („Trenitalia“, Itaalia), mis kuulub ettevõtjale Ferrovie della Stato Italiane S.p.A.,

| — | Operador Ferroviario de Levante, S.L. („OFL“, Hispaania), mis kuulub ettevõtjale Befemar Group, |
| --- | --- |

—

Operador Ferroviario de Levante, S.L. („OFL“, Hispaania), mis kuulub ettevõtjale Befemar Group,

| — | Intermodalidad de Levante, S.A. („ILSA“, Hispaania). |
| --- | --- |

—

Intermodalidad de Levante, S.A. („ILSA“, Hispaania).

Trentialia ja OFL omandavad ILSA üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Trenitalia: Itaalia raudtee-ettevõtja, kes tegeleb pikamaa- ja kohaliku reisijateveoga ning rahvusvahelise reisijateveoga; |
| --- | --- |

—

Trenitalia: Itaalia raudtee-ettevõtja, kes tegeleb pikamaa- ja kohaliku reisijateveoga ning rahvusvahelise reisijateveoga;

| — | OFL: Hispaania ettevõtja, kes tegeleb peamiselt varahalduse ja teenuste osutamisega reisijateveo valdkonnas; |
| --- | --- |

—

OFL: Hispaania ettevõtja, kes tegeleb peamiselt varahalduse ja teenuste osutamisega reisijateveo valdkonnas;

| — | ILSA: Hispaania ettevõtja, kes pakub kõiki raudtee-reisijateveoteenuseid pärast raudteesektori liberaliseerimist Hispaanias ja mujal Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

—

ILSA: Hispaania ettevõtja, kes pakub kõiki raudtee-reisijateveoteenuseid pärast raudteesektori liberaliseerimist Hispaanias ja mujal Euroopa Liidus.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9768 – OLF/Trenitalia/ILSA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË. |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/14

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 46/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„CANTAL“ / „FOURME DE CANTAL“ / „CANTALET“

ELi nr: PDO-FR-0113-AM02 – 30. jaanuar 2019

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Comité Interprofessionnel des Fromages produits dans le département du Cantal et de ceux produits dans l’aire géographique de l’appellation d’origine „Cantal“ (Cantali departemangus ja päritolunimetuse „Cantal“ geograafilises piirkonnas toodetud juustude valmistajate kutsekomitee) (CIF)

Aadress:

| 52 avenue des Pupilles de la Nation |
| --- |
| BP 124 |
| 15001 Aurillac cedex |
| FRANCE |
| Tel +33 471483994 |
| Epost: info@aop-cantal.com |

52 avenue des Pupilles de la Nation

BP 124

15001 Aurillac cedex

FRANCE

Tel +33 471483994

Epost: info@aop-cantal.com

Rühma kuuluvad piima tootjad, piima töötlejad ja laagerdajad, seega on rühm pädev esitama tootespetsifikaadi muutmise taotlust.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☒ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☒

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu: liikmesriigi pädev talitus, taotlejate rühm, kontrolliasutus, riiklikud nõuded |
| --- | --- |

☒

Muu: liikmesriigi pädev talitus, taotlejate rühm, kontrolliasutus, riiklikud nõuded

4.   Muudatus(t)e liik

| ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

| ☒ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |
| --- | --- |

☒

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

—   Osa „Toote nimetus“

„Cantal ou Fourme de Cantal, Petit Cantal, Cantalet“ asendatakse järgmisega: „„Cantal“ / „Fourme de Cantal““. Nimetusest „Cantalet“ loobutakse, sest seda kasutatakse vähe. Nimetus „Petit Cantal“ jäetakse toote nimetuste hulgast välja, sest see ei ole registreeritud kaitstud päritolunimetusena. Selle asemel on ette nähtud kasutada kirjeldavat sõna „väike“ (petit) juustude puhul, mis on osas „Märgistus“ esitatud määratluse kohaselt väikesed.

Need muudatused on lisatud ka koonddokumendi punkti 1, mis vastab kokkuvõtte punktile 3.

—   Osa „Toote kirjeldus“

Lõik „„Cantal“ on kuumutamata ja pressitud juustumassiga ning kuiva koorikuga juust, milles rasvaine moodustab kuivaine kogusest vähemalt 45 %“

on asendatud järgmisega:

„„Cantal“ / „Fourme de Cantal“ on laagerdumise käigus järk-järgult pakseneva kuiva koorikuga juust, mis on valmistatud lehmapiimast, millele on lisatud laap; juustumass on tugev, kuumutamata, kaks korda pressitud, kahe pressimiskorra vahel on kalgendit segatud, massile on lisatud soola, ja rasvaine moodustab kuivaine kogusest vähemalt 45 %. Pärast juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ minimaalset laagerdumist, mis kestab 30 päeva alates laabi lisamise kuupäevast, on juustu kuivainesisaldus vähemalt 57 %“.

Seega on lisatud teave, et juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ koorik pakseneb laagerdumise käigus järk-järgult, et juust on valmistatud lehmapiimast, millele on lisatud laap, ning juustumass on tugev, kaks korda pressitud ja kahe pressimiskorra vahel on kalgendit segatud ning juustumassile on lisatud soola, kuna need tunnused on toote täpseks kirjeldamiseks olulised.

Samuti on lisatud, et pärast juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ minimaalset laagerdumist, mis kestab 30 päeva alates laabi lisamise kuupäevast, on juustu kuivainesisaldus vähemalt 57 %. Selle kirjelduse lisamine võimaldab toodet paremini määratleda.

| — | Järgmised lõigud:

  „Juust on külje keskosas kergelt laieneva silindri kujuline, kaalub 35–45 kilogrammi ja selle läbimõõt on 36–42 sentimeetrit“;

  „Päritolunimetust on lubatud kasutada väiksema suurusega juustude puhul, mille nimetused on järgmised:







  — | Petit Cantal (väike Cantal), mille kaal on 15–20 kilogrammi ja läbimõõt 26–28 sentimeetrit; |
| --- | --- | --- |

—

Järgmised lõigud:

„Juust on külje keskosas kergelt laieneva silindri kujuline, kaalub 35–45 kilogrammi ja selle läbimõõt on 36–42 sentimeetrit“;

„Päritolunimetust on lubatud kasutada väiksema suurusega juustude puhul, mille nimetused on järgmised:

Päritolunimetust on lubatud kasutada väiksema suurusega juustude puhul, mille nimetused on järgmised:

—

Petit Cantal (väike Cantal), mille kaal on 15–20 kilogrammi ja läbimõõt 26–28 sentimeetrit;

| — | Cantalet, mille kaal on 8–10 kilogrammi ja läbimõõt 20–22 sentimeetrit“ |
| --- | --- |

—

Cantalet, mille kaal on 8–10 kilogrammi ja läbimõõt 20–22 sentimeetrit“

on asendatud järgmise lõiguga:

„Juust „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ on iseloomuliku korrapärase ja ümardatud servadega silindri kujuga, mille küljed ei ole kumerdunud ja kaal on:

„Cantal“ / „Fourme de Cantal“ on iseloomuliku korrapärase ja ümardatud servadega silindri kujuga, mille küljed ei ole kumerdunud ja kaal on:

| — | kas 35–45 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 36–42 sentimeetrit (suur juust); |
| --- | --- |

—

kas 35–45 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 36–42 sentimeetrit (suur juust);

kas 35–45 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 36–42 sentimeetrit (suur juust);

| — | või 8–10 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 20–22 sentimeetrit (väike juust)“. |
| --- | --- |

—

või 8–10 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 20–22 sentimeetrit (väike juust)“.

või 8–10 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 20–22 sentimeetrit (väike juust)

Juustu silindrilise kuju kirjeldust on täiendatud: tunnus „kergelt ümardatud“ on asendatud teabega, et silinder on korrapärane ja selle servad on ümardatud ning silindri küljed ei ole kumerdunud, et vältida toote segiajamist teiste toodetega.

Juustu läbimõõdu väärtused (36–42 sentimeetrit suure juustu ja 20–22 sentimeetrit väikese juustu puhul) on asendatud vastavate vormi läbimõõtudega, kuna juustu läbimõõt võib laagerdumise käigus veidi muutuda.

Juustu suurust 15–20 kilogrammi kasutati vähe ja see on välja jäetud, selle asemel nimetatakse edaspidi juustu kaaluga 8–10 kg „väikeseks juustuks“, võrreldes „suure juustuga“, mille kaal on 35–45 kilogrammi.

| — | Eespool esitatud põhjustel on järgmised lõigud kokkuvõtte punkti 5 alapunktis b „Kirjeldus“ ja punkti 5 alapunktis e „Valmistamismeetod“:

  „Lehmapiimast valmistatud juust, mille juustumass on pressitud ja kuumutamata ja mille koorik on kuiv, mis on külje keskosas kergelt laieneva silindri kujuline, mille kaal on 35–45 kg ja läbimõõt 36–42 cm, kuid mida võib turustada ka väiksemana (kaaluga 20 kg või 10 kg) ja mis sisaldab vähemalt 45 % rasvainet“;


  „Valmistatakse üksnes lehmapiimast, millele on lisatud laap; kalgendi terad kogutakse kokku, pressitakse ja lastakse seista, seejärel kalgendit segatakse; saadud terade massile lisatakse soola, seejärel pannakse kalgend vormi ja pressitakse teist korda; juust laagerdub vähemalt kolmekümne päeva jooksul jahedas ja niiskes ruumis“ |
| --- | --- |

—

Eespool esitatud põhjustel on järgmised lõigud kokkuvõtte punkti 5 alapunktis b „Kirjeldus“ ja punkti 5 alapunktis e „Valmistamismeetod“:

„Lehmapiimast valmistatud juust, mille juustumass on pressitud ja kuumutamata ja mille koorik on kuiv, mis on külje keskosas kergelt laieneva silindri kujuline, mille kaal on 35–45 kg ja läbimõõt 36–42 cm, kuid mida võib turustada ka väiksemana (kaaluga 20 kg või 10 kg) ja mis sisaldab vähemalt 45 % rasvainet“;

„Valmistatakse üksnes lehmapiimast, millele on lisatud laap; kalgendi terad kogutakse kokku, pressitakse ja lastakse seista, seejärel kalgendit segatakse; saadud terade massile lisatakse soola, seejärel pannakse kalgend vormi ja pressitakse teist korda; juust laagerdub vähemalt kolmekümne päeva jooksul jahedas ja niiskes ruumis“

asendatud koonddokumendi punktis 3.2 järgmiste lõikudega:

„„Cantal“ / „Fourme de Cantal“ on laagerdumise käigus järk-järgult pakseneva kuiva koorikuga juust, mis on valmistatud lehmapiimast, millele on lisatud laap; juustumass on tugev, kuumutamata, kaks korda pressitud, kahe pressimiskorra vahel on kalgendit segatud, massile on lisatud soola, ja rasvaine moodustab kuivaine kogusest vähemalt 45 %. Pärast juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ minimaalset laagerdumist, mis kestab 30 päeva alates laabi lisamise kuupäevast, on juustu kuivainesisaldus vähemalt 57 %“.

„Juust „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ on iseloomuliku korrapärase ja ümardatud servadega silindri kujuga, mille küljed ei ole kumerdunud ja selle kaal on:

| — | kas 35–45 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 36–42 sentimeetrit (suur juust); |
| --- | --- |

—

kas 35–45 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 36–42 sentimeetrit (suur juust);

| — | või 8–10 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 20–22 sentimeetrit (väike juust)“. |
| --- | --- |

—

või 8–10 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 20–22 sentimeetrit (väike juust)“.

| — | Lisatud on järgmine lõik:
  „Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ võib turustada märgetega „jeune“ (noor), „entre-deux“ (vahepealne) või „vieux“ (vana), sõltuvalt laagerdumise kestusest ja kuivainesisaldusest, mis on määratletud järgmiselt:







  — | noor: laagerdumise kestus vähemalt 30 päeva ja kuni 60 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 57 %; |
| --- | --- | --- |

—

Lisatud on järgmine lõik:

„Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ võib turustada märgetega „jeune“ (noor), „entre-deux“ (vahepealne) või „vieux“ (vana), sõltuvalt laagerdumise kestusest ja kuivainesisaldusest, mis on määratletud järgmiselt:

Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ võib turustada märgetega „jeune“ (noor), „entre-deux“ (vahepealne) või „vieux“ (vana), sõltuvalt laagerdumise kestusest ja kuivainesisaldusest, mis on määratletud järgmiselt:

—

noor: laagerdumise kestus vähemalt 30 päeva ja kuni 60 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 57 %;

noor: laagerdumise kestus vähemalt 30 päeva ja kuni 60 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 57 %;

| — | vahepealne: laagerdumise kestus vähemalt 90 päeva ja kuni 210 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 58 %; |
| --- | --- |

—

vahepealne: laagerdumise kestus vähemalt 90 päeva ja kuni 210 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 58 %;

vahepealne: laagerdumise kestus vähemalt 90 päeva ja kuni 210 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 58 %;

| — | vana: laagerdumise kestus vähemalt 240 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 60 %“. |
| --- | --- |

—

vana: laagerdumise kestus vähemalt 240 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 60 %“.

vana: laagerdumise kestus vähemalt 240 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 60 %

Seega on määratud kindlaks kolm laagerdumisastet (noor, vahepealne ja vana), vastavalt laagerdumise kestusele ja minimaalsele kuivainesisaldusele (mis suureneb laagerdumise kestel), et tarbijal oleks juustu omadusi lihtsam mõista ja juustu kergem identifitseerida. Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ tarbimine erinevatel laagerdumisastmetel vastab traditsioonilisele kasutusele. Sõltuvalt laagerdumise kestusest muutub juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ välimus (algselt valkjashall koorik muutub kuldkollaseks ja seejärel pruuniks), juustumassi tekstuur (muutub laagerdumise käigus muredamaks) ja maitse (maitse muutub järjest intensiivsemaks).

Need muudatused hõlmavad ka koonddokumendi punkti 3.2.

| — | Lisatud on järgmine lause: „Juustu laagerdumise kestust arvestatakse alates laabi lisamise päevast“, kuna see teave on vajalik kontrollimeetmete jaoks. |
| --- | --- |

—

Lisatud on järgmine lause: „Juustu laagerdumise kestust arvestatakse alates laabi lisamise päevast“, kuna see teave on vajalik kontrollimeetmete jaoks.

Juustu laagerdumise kestust arvestatakse alates laabi lisamise päevast“

See lause on lisatud ka koonddokumendi punkti 3.2.

| — | Laused „Kreemika või kollakasvalgest õlgkollaseni ulatuva värvusega juustumass on voolav ja ühtlane“ ja „Koorik, mille värvus ulatub valkjashallist tumekollaseni, muutub laagerdumise kestel tumedamaks“ |
| --- | --- |

—

Laused „Kreemika või kollakasvalgest õlgkollaseni ulatuva värvusega juustumass on voolav ja ühtlane“ ja „Koorik, mille värvus ulatub valkjashallist tumekollaseni, muutub laagerdumise kestel tumedamaks“

Kreemika või kollakasvalgest õlgkollaseni ulatuva värvusega juustumass on voolav ja ühtlane

Koorik, mille värvus ulatub valkjashallist tumekollaseni, muutub laagerdumise kestel tumedamaks

on asendatud järgmiste lausetega:

„Juustumass on tugev, selle värvus ulatub valkjaskollasest tumekollaseni, nooremate juustude puhul on juustumass pehme, kauem laagerdunud juustude puhul võib see muutuda mõnevõrra muredamaks“ ja „Kuiva kooriku värvus muutub esialgsest valkjashallist kuldkollaseks ja seejärel pruuniks, selles võib olla tumekollasest pruunini ulatuva värvusega täppe“.

Degusteerimiskomisjonidelt saadud tagasiside alusel on seega muudetud juustumassi ja juustu kooriku kirjeldust. See kirjeldus võimaldab paremini aru saada toote muutumisest laagerdumise ajal.

Juustumassi ja juustu kooriku uus kirjeldus on lisatud koonddokumendi punkti 3.2.

| — | Lisatud on toote maitse kirjeldus: „Toote piimhappeline maitse võib laagerdumise alguses olla kergelt hapukas ning see rikastub järk-järgult, muutudes puuviljaliseks, intensiivseks ja püsivaks“; selline kirjeldus võimaldab toodet paremini iseloomustada. |
| --- | --- |

—

Lisatud on toote maitse kirjeldus: „Toote piimhappeline maitse võib laagerdumise alguses olla kergelt hapukas ning see rikastub järk-järgult, muutudes puuviljaliseks, intensiivseks ja püsivaks“; selline kirjeldus võimaldab toodet paremini iseloomustada.

Toote piimhappeline maitse võib laagerdumise alguses olla kergelt hapukas ning see rikastub järk-järgult, muutudes puuviljaliseks, intensiivseks ja püsivaks

See säte on lisatud ka koonddokumendi punkti 3.2.

| — | Lisatud on laused „Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ võib turustada portsjonitena, kuubikutena või riivitult“ ja „Osa koorikust peab olema säilinud, välja arvatud alla 70grammiste tükkidena või kuubikutena või riivitult turustamise korral“. Need sätted võimaldavad kindlaks määrata juustu tarbimisse suunamise viisid, võttes arvesse nende jätkuvat muutumist. |
| --- | --- |

—

Lisatud on laused „Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ võib turustada portsjonitena, kuubikutena või riivitult“ ja „Osa koorikust peab olema säilinud, välja arvatud alla 70grammiste tükkidena või kuubikutena või riivitult turustamise korral“. Need sätted võimaldavad kindlaks määrata juustu tarbimisse suunamise viisid, võttes arvesse nende jätkuvat muutumist.

Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ võib turustada portsjonitena, kuubikutena või riivitult

Osa koorikust peab olema säilinud, välja arvatud alla 70grammiste tükkidena või kuubikutena või riivitult turustamise korral

Lisatud on lause „Riivitud kujul turustamisel ei ole lubatud segada erinevatele laagerdumisaegadele osutavate märgetega varustatud juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal““, mis võimaldab tarbija paremaks teavitamiseks riivitult turustatava toote ühemõttelist märgistamist, kasutades päritolunimetust ja nõuetekohast laagerdumisajale osutavat märget.

Riivitud kujul turustamisel ei ole lubatud segada erinevatele laagerdumisaegadele osutavate märgetega varustatud juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“

Need täiendused on tehtud ka koonddokumendi punktis 3.5.

—   Osa „Geograafiline piirkond„

Osa „Geograafiline piirkond„

| — | Lause „Tootmispiirkond hõlmab Cantali departemangu tervikuna ning sellega piirnevaid järgmiste departemangude kommuune: Aveyron, Corrèze, Haute-Loire ja Puy-de-Dôme (vt 29. detsembri 1986. aasta dekreedi artiklis 1 esitatud kommuunide nimekiri)“ |
| --- | --- |

—

Lause „Tootmispiirkond hõlmab Cantali departemangu tervikuna ning sellega piirnevaid järgmiste departemangude kommuune: Aveyron, Corrèze, Haute-Loire ja Puy-de-Dôme (vt 29. detsembri 1986. aasta dekreedi artiklis 1 esitatud kommuunide nimekiri)“

Tootmispiirkond hõlmab Cantali departemangu tervikuna ning sellega piirnevaid järgmiste departemangude kommuune: Aveyron, Corrèze, Haute-Loire ja Puy-de-Dôme (vt 29. detsembri 1986. aasta dekreedi artiklis 1 esitatud kommuunide nimekiri)

on asendatud järgmise lõiguga:

„Päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ jaoks kasutatava piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdumine toimub geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 21. märtsi 2018. aasta koosolekul. See ala hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2017. aasta ametlikele geograafilistele koodidele: [...]“. Selle lõigu järel on esitatud geograafilise piirkonna moodustavate kommuunide või kommuunide osade nimekiri, mis asendab varasema nimekirja. Ettepanekuga hõlmatav geograafiline piirkond, kus toimub toote valmistamine ja töötlemine, hõlmab viie departemangu 278 kommuuni, neist kahte osaliselt. Võrreldes varasema geograafilise piirkonnaga on välja jäetud kolm Aveyroni departemangu kommuuni, üheksa Cantali departemangu kommuuni ja 210 Puy-de-Dôme’i departemangu kommuuni tervikuna ning üks selle departemangu kommuun osaliselt. Geograafilisele piirkonnale on lisatud osaliselt üks Corrèze’i departemangu kommuun ja tervikuna üks Haute-Loire’i departemangu kommuun.

Päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ jaoks kasutatava piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdumine toimub geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 21. märtsi 2018. aasta koosolekul. See ala hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2017. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

Geograafilise piirkonna üldise vähendamise eesmärk on tõhustada selle piirkonna sidusust teguritega, mis moodustavad seose juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ päritoluga. Muudetud geograafiline piirkond vastab juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ traditsioonilisele tootmis- ja laagerdumispiirkonnale, mis on seotud ajaloolise Haute-Auvergne’i maakonnaga ja Cantali departemanguga ning kus piima kogumise ning juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamise ja laagerdumisega seotud tavad on kinnistunud juba vähemalt kolmekümne aasta jooksul. Geograafilises piirkonnas on esindatud omadused, mis on iseloomulikud jahedale ja niiskele keskmäestikualale, mille kõrgus ulatub vähemalt 500 meetrini ja/või mille puhul esinevad üle 15 % ulatuvad märkimisväärsed kõrguste erinevused, vähemalt 700 mm-ni ulatuv aastane sademete hulk, koliinsele ja alpiinsele kõrgusvööndile iseloomulik taimestik, mis kasvab Hertsüünia kurrutuse geoloogilisel aluspinnal paikneval erodeerunud vulkaanilisel pinnasel, ja väikesed settekivimitest moodustunud mägedevahelised nõod, mis on oluliselt mõjutanud põllumajandustegevuse orienteeritust rohu tootmisele.

Geograafilisest piirkonnast välja jäetud kommuunides ei tegelda püsivalt juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamisega viimase kolmekümne aasta jooksul. Kahes tervikuna lisatud kommuunis ja osaliselt lisatud kommuunides Corrèze’i ja Haute-Loire departemangudes on samalaadsed looduskeskkonna eripärad kui teistel geograafilisse piirkonda kuuluvatel aladel, ühtlasi kasutatakse seal juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ kinnistunud kvaliteediga seotud tavasid kauem kui minimaalsena sätestatud kolmekümne aasta jooksul.

| — | Kokkuvõtte punkti 5 alapunkti c lause „Cantali departemang tervikuna ning Aveyroni, Corrèze’i, Haute-Loire’i ja Puy-de-Dôme’i departemangudega piirnevad kantonid“ on koonddokumendi punktis 4 asendatud muudetud geograafilise piirkonna koosseisu tervikuna või osaliselt kuuluvate kommuunide loeteluga. |
| --- | --- |

—

Kokkuvõtte punkti 5 alapunkti c lause „Cantali departemang tervikuna ning Aveyroni, Corrèze’i, Haute-Loire’i ja Puy-de-Dôme’i departemangudega piirnevad kantonid“ on koonddokumendi punktis 4 asendatud muudetud geograafilise piirkonna koosseisu tervikuna või osaliselt kuuluvate kommuunide loeteluga.

Cantali departemang tervikuna ning Aveyroni, Corrèze’i, Haute-Loire’i ja Puy-de-Dôme’i departemangudega piirnevad kantonid

| — | Lisatud on järgmised kaks lauset: „Riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut esitab asjaomaste kommuunide omavalitsustele kaardi, kus on määratud kindlaks geograafilise piirkonna piirid. Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste materjalidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“. See täiendus osutab võimalusele tutvuda geograafilise piirkonna graafilise kujutisega. |
| --- | --- |

—

Lisatud on järgmised kaks lauset: „Riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut esitab asjaomaste kommuunide omavalitsustele kaardi, kus on määratud kindlaks geograafilise piirkonna piirid. Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste materjalidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“. See täiendus osutab võimalusele tutvuda geograafilise piirkonna graafilise kujutisega.

Riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut esitab asjaomaste kommuunide omavalitsustele kaardi, kus on määratud kindlaks geograafilise piirkonna piirid. Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste materjalidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel

—   Osa „Päritolutõend“

Osa „Päritolutõend“

Lisatud on kõik selle osa sätted, see on seotud päritolunimetuste kontrollisüsteemi muutumisega.

Sellega seoses on lisatud mitu deklaratsiooni:

| — | „identifitseerimisdeklaratsioon“, mis esitatakse enne ettevõtjate tunnustamist ja millega tunnistatakse, et ettevõtja suudab täita selle nimetuse tootespetsifikaadi nõudeid, mida ta soovib kasutada; |
| --- | --- |

—

„identifitseerimisdeklaratsioon“, mis esitatakse enne ettevõtjate tunnustamist ja millega tunnistatakse, et ettevõtja suudab täita selle nimetuse tootespetsifikaadi nõudeid, mida ta soovib kasutada;

identifitseerimisdeklaratsioon

soovib kasutada

| — | „eeldeklaratsioon“ tootmise katkestamise ja tootmise taasalustamise kohta;“: need deklaratsioonid võimaldavad teostada järelevalvet ettevõtjate üle, kes soovivad viivitamata loobuda kaitstud nimetuse kasutamisest, ning hõlbustavad seega päritolunimetuse haldamist, eeskätt seoses tootmistingimuste kontrollimeetmete ja organoleptiliste uuringutega; |
| --- | --- |

—

„eeldeklaratsioon“ tootmise katkestamise ja tootmise taasalustamise kohta;“: need deklaratsioonid võimaldavad teostada järelevalvet ettevõtjate üle, kes soovivad viivitamata loobuda kaitstud nimetuse kasutamisest, ning hõlbustavad seega päritolunimetuse haldamist, eeskätt seoses tootmistingimuste kontrollimeetmete ja organoleptiliste uuringutega;

eeldeklaratsioon“ tootmise katkestamise ja tootmise taasalustamise kohta;

haldamist,

| — | „deklaratsioonid, mis on vajalikud päritolunimetustena turustatavate toodete tutvustamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks“: lisatud on nende deklaratsioonide sisu ja nende esitamise kord. |
| --- | --- |

—

„deklaratsioonid, mis on vajalikud päritolunimetustena turustatavate toodete tutvustamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks“: lisatud on nende deklaratsioonide sisu ja nende esitamise kord.

deklaratsioonid, mis on vajalikud päritolunimetustena turustatavate toodete tutvustamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks

sisu

Need deklaratsioonid võimaldavad taotlejate rühmal tagada järelevalve nimetuse kasutamise üle.

| — | Täiendatud on „jälgitavust, järelevalvet ja kontrollimist hõlmavate registreerimiste“ loetelu, mida ettevõtjad peavad tegema piima tootmisel, kogumisel ja juustuks töötlemisel ning juustu laagerdamisel, et lihtsustada tootespetsifikaadis kindlaksmääratud päritolu jälgitavusnõuete ja tootmistingimuste kontrollimist. |
| --- | --- |

—

Täiendatud on „jälgitavust, järelevalvet ja kontrollimist hõlmavate registreerimiste“ loetelu, mida ettevõtjad peavad tegema piima tootmisel, kogumisel ja juustuks töötlemisel ning juustu laagerdamisel, et lihtsustada tootespetsifikaadis kindlaksmääratud päritolu jälgitavusnõuete ja tootmistingimuste kontrollimist.

jälgitavust, järelevalvet ja kontrollimist hõlmavate registreerimiste

| — | Lause „Iga juustu otsale paigutatakse juustu valmistamise ajal loomuliku värvusega alumiiniumplaat, mis tagab juustu identifitseerimise“, mis on esitatud kehtiva tootespetsifikaadi osas „Märgistus“ |
| --- | --- |

—

Lause „Iga juustu otsale paigutatakse juustu valmistamise ajal loomuliku värvusega alumiiniumplaat, mis tagab juustu identifitseerimise“, mis on esitatud kehtiva tootespetsifikaadi osas „Märgistus“

Iga juustu otsale paigutatakse juustu valmistamise ajal loomuliku värvusega alumiiniumplaat, mis tagab juustu identifitseerimise

on asendatud järgmiste lausetega:

„Juustu identifitseerimine on kohustuslik. See tagatakse identifitseerimismärgi abil, mis paigutatakse juustule vormi panemise käigus“.

Seega on täpsustatud identifitseerimismärgi paigutamise hetke (määratlus „juustu valmistamise ajal“ on asendatud määratlusega „juustu vormi panemise käigus“), mis vastab valmistamise tavadele. Viide kohale, kuhu see märk paigaldatakse , („juustu otsale“) on välja jäetud, kuna see teave ei ole toote nõuetekohaseks identifitseerimiseks vajalik.

Jälgitavuse tõhustamiseks on lisatud järgmine lause: „See identifitseerimismärk peab olema ühekordselt kasutatav ning seda ei või taaskasutada“.

See identifitseerimismärk peab olema ühekordselt kasutatav ning seda ei või taaskasutada

| — | Lauseosa „loomuliku värvusega alumiiniumplaat“ ja lause „Sellel on esitatud kaks tähte, „CA“ juustu Cantal puhul, „CP“ juustu Petit Cantal puhul ja „CT“ juustu Cantalet puhul ning juustu valmistanud juustukoja tunnusnumber“, mis on olemas kehtiva tootespetsifikaadi osas „Märgistus“, |
| --- | --- |

—

Lauseosa „loomuliku värvusega alumiiniumplaat“ ja lause „Sellel on esitatud kaks tähte, „CA“ juustu Cantal puhul, „CP“ juustu Petit Cantal puhul ja „CT“ juustu Cantalet puhul ning juustu valmistanud juustukoja tunnusnumber“, mis on olemas kehtiva tootespetsifikaadi osas „Märgistus“,

loomuliku värvusega alumiiniumplaat

Sellel on esitatud kaks tähte, „CA“ juustu Cantal puhul, „CP“ juustu Petit Cantal puhul ja „CT“ juustu Cantalet puhul ning juustu valmistanud juustukoja tunnusnumber

on asendatud järgmise lausega:

„Identifitseerimismärgi materjal, värvus, mõõtmed ja kirjeldus vastavad kehtivatele eeskirjadele“. See võimaldab võtta arvesse toote jälgitavust tagava ja tõhustava märgistuse jaoks kasutatavate materjalide ja toodete märgistamise tehnoloogia arengut ja identifitseerimiseks kasutatava teabe muutmist.

Identifitseerimismärgi materjal, värvus, mõõtmed ja kirjeldus vastavad kehtivatele eeskirjadele

| — | Lisatud on järgmised laused:

  „Talutootmisest pärinevatele juustudele „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ paigaldatakse juustu vormi asetamise käigus lisaks identifitseerimismärgile mõlemale küljele reljeefne märgis, millel on tekst „Cantal Fermier“ (talutootmisest pärinev Cantal). Juustu ühele küljele võib juustu vormi panemise käigus samuti paigaldada reljeefse märgise tekstiga „Ferme de ...“ (... talu).“ |
| --- | --- |

—

Lisatud on järgmised laused:

„Talutootmisest pärinevatele juustudele „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ paigaldatakse juustu vormi asetamise käigus lisaks identifitseerimismärgile mõlemale küljele reljeefne märgis, millel on tekst „Cantal Fermier“ (talutootmisest pärinev Cantal). Juustu ühele küljele võib juustu vormi panemise käigus samuti paigaldada reljeefse märgise tekstiga „Ferme de ...“ (... talu).“

Nendel märgistel olev tekst võimaldab identifitseerida juustud talutootmisest pärinevate juustudena.

| — | Lisatud on järgmised laused:

  „Identifitseerimismärke ja reljeefseid märgiseid väljastab tunnustatud tootjatele üksnes taotlejate rühm. Taotlejate rühm peab identifitseerimismärkide väljastamise kohta registrit, millega kontrolliasutusel on võimalik tutvuda. Tunnustatud tootja staatuse peatamisel või äravõtmisel võtab taotlejate rühm tootjalt identifitseerimismärgid ja reljeefsed märgised tagasi. Juustude tunnistamisel nõuetele mittevastavaks võetakse identifitseerimismärgid nõuetele mittevastavaks kuulutatud juustudelt ära, samuti eemaldatakse tootelt reljeefne märgis või märgised, millel on esitatud nimetus „Cantal“, vastavalt kontrollikavas sätestatud korrale“. |
| --- | --- |

—

Lisatud on järgmised laused:

„Identifitseerimismärke ja reljeefseid märgiseid väljastab tunnustatud tootjatele üksnes taotlejate rühm. Taotlejate rühm peab identifitseerimismärkide väljastamise kohta registrit, millega kontrolliasutusel on võimalik tutvuda. Tunnustatud tootja staatuse peatamisel või äravõtmisel võtab taotlejate rühm tootjalt identifitseerimismärgid ja reljeefsed märgised tagasi. Juustude tunnistamisel nõuetele mittevastavaks võetakse identifitseerimismärgid nõuetele mittevastavaks kuulutatud juustudelt ära, samuti eemaldatakse tootelt reljeefne märgis või märgised, millel on esitatud nimetus „Cantal“, vastavalt kontrollikavas sätestatud korrale“.

Need sätted võimaldavad tagada, et identifitseerimismärgid ja reljeefsed märgised väljastatakse kõikidele tootjatele, kes järgivad tootespetsifikaadi nõudeid, ning need võetakse tagasi tootjatelt, kelle tootmisõiguse on kontrolliasutus tühistanud või peatanud. Need sätted võimaldavad ka tagada, et nõuetele mittevastavatelt juustudelt võetakse ära identifitseerimismärgid ja reljeefne märgis või märgised, millel on esitatud nimetus „Cantal“.

| — | Lisatud on järgmine lõik: „Päritolunimetusega toote omaduste kontrollimisel teostatav analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele. Selle uurimise jaoks võetakse kontrollikavas sätestatud menetluste kohaselt proovid juustudelt, millele on paigaldatud vastavalt märgised „noor“, „vahepealne“ ja „vana““. Selle täiendusega määratakse kindlaks toote kontrollimise kord, mis võimaldab veenduda, et toode vastab päritolunimetusega toote kirjeldusele. |
| --- | --- |

—

Lisatud on järgmine lõik: „Päritolunimetusega toote omaduste kontrollimisel teostatav analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele. Selle uurimise jaoks võetakse kontrollikavas sätestatud menetluste kohaselt proovid juustudelt, millele on paigaldatud vastavalt märgised „noor“, „vahepealne“ ja „vana““. Selle täiendusega määratakse kindlaks toote kontrollimise kord, mis võimaldab veenduda, et toode vastab päritolunimetusega toote kirjeldusele.

Päritolunimetusega toote omaduste kontrollimisel teostatav analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele. Selle uurimise jaoks võetakse kontrollikavas sätestatud menetluste kohaselt proovid juustudelt, millele on paigaldatud vastavalt märgised „noor“, „vahepealne“ ja „vana“

—   Osa „Tootmismeetod“

Osa „Tootmismeetod“

—   Piima tootmine

Piima tootmine

Lisatud on sätted seoses loomapidamis- ja karjatamistingimuste ning söödaga, mis vastavad traditsioonilistele tootmistavadele.

| — | Lisatud on lause „Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks kasutatav piim pärineb põllumajanduslikest majapidamistest, mille pindala on vähemalt võrdne põllumajandusliku maa ühe hektariga lehma kohta“, millega tagatakse, et piima toodetakse ekstensiivsel meetodil, mis vastab geograafilises piirkonnas kasutatavale traditsioonilisele tootmisele. |
| --- | --- |

—

Lisatud on lause „Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks kasutatav piim pärineb põllumajanduslikest majapidamistest, mille pindala on vähemalt võrdne põllumajandusliku maa ühe hektariga lehma kohta“, millega tagatakse, et piima toodetakse ekstensiivsel meetodil, mis vastab geograafilises piirkonnas kasutatavale traditsioonilisele tootmisele.

Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks kasutatav piim pärineb põllumajanduslikest majapidamistest, mille pindala on vähemalt võrdne põllumajandusliku maa ühe hektariga lehma kohta

Lisatud on laused „Mõiste „lehm“ tähistab kõiki lüpsi- ja ammlehmakarja kuuluvaid lehmi, kes on poeginud ja keda kasvatatakse põllumajanduslikus majapidamises. Põllumajandusliku maa hektarite arvestamisel võetakse rangelt arvesse üksnes maad, mida ettevõtja kasutab kõikide põllumajanduslikus majapidamises kasvatatavate kariloomade sööda vajadusteks“, nende lausete eesmärk on selgitada, millist tüüpi loomade ja maa suhtes kohaldatakse eelnevat sätet.

Mõiste „lehm“ tähistab kõiki lüpsi- ja ammlehmakarja kuuluvaid lehmi, kes on poeginud ja keda kasvatatakse põllumajanduslikus majapidamises. Põllumajandusliku maa hektarite arvestamisel võetakse rangelt arvesse üksnes maad, mida ettevõtja kasutab kõikide põllumajanduslikus majapidamises kasvatatavate kariloomade sööda vajadusteks

| — | Lisatud on järgmised laused:






  — | „Piimakari koosneb kõikidest põllumajanduslikus majapidamises peetavatest piimalehmadest ja karja uuendamiseks ettenähtud mullikatest. Piimalehmad on kõik lakteerivad ja kinnisloomad, välja arvatud nuumatavad praagitud lehmad. Mullikad on loomad pärast võõrutamist ja enne esimest poegimist“; |
| --- | --- | --- |

—

Lisatud on järgmised laused:

—

„Piimakari koosneb kõikidest põllumajanduslikus majapidamises peetavatest piimalehmadest ja karja uuendamiseks ettenähtud mullikatest. Piimalehmad on kõik lakteerivad ja kinnisloomad, välja arvatud nuumatavad praagitud lehmad. Mullikad on loomad pärast võõrutamist ja enne esimest poegimist“;

Piimakari koosneb kõikidest põllumajanduslikus majapidamises peetavatest piimalehmadest ja karja uuendamiseks ettenähtud mullikatest. Piimalehmad on kõik lakteerivad ja kinnisloomad, välja arvatud nuumatavad praagitud lehmad. Mullikad on loomad pärast võõrutamist ja enne esimest poegimist

| — | „Põllumajandusliku majapidamise kogu piimakari peab vastama päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ tootmise tingimustele“. |
| --- | --- |

—

„Põllumajandusliku majapidamise kogu piimakari peab vastama päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ tootmise tingimustele“.

Põllumajandusliku majapidamise kogu piimakari peab vastama päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ tootmise tingimustele“.

Need sätted võimaldavad täpselt kindlaks määrata, milliste loomade suhtes kohaldatakse tootespetsifikaadis sätestatud tootmistingimusi, ning hõlbustavad kontrollimeetmete võtmist.

| — | Lisatud on järgmised sätted: „Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks kasutatav piim pärineb piimakarjalt, mis koosneb geograafilises piirkonnas sündinud ja kasvatatud lehmadelt ja mullikatelt. Väljaspool geograafilist piirkonda sündinud ja/või kasvatatud lehmade ja mullikate lisamine piimakarjale ei ole lubatud“. |
| --- | --- |

—

Lisatud on järgmised sätted: „Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks kasutatav piim pärineb piimakarjalt, mis koosneb geograafilises piirkonnas sündinud ja kasvatatud lehmadelt ja mullikatelt. Väljaspool geograafilist piirkonda sündinud ja/või kasvatatud lehmade ja mullikate lisamine piimakarjale ei ole lubatud“.

Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks kasutatav piim pärineb piimakarjalt, mis koosneb geograafilises piirkonnas sündinud ja kasvatatud lehmadelt ja mullikatelt. Väljaspool geograafilist piirkonda sündinud ja/või kasvatatud lehmade ja mullikate lisamine piimakarjale ei ole lubatud

Varasemalt, kuni aastateni 1950–1970 juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ tootmiseks kasutatud kohalik Salersi tõug ja vähemal määral Aubraci tõug on tänapäeval valdavalt suunatud lihatootmisele ja nendesse tõugudesse kuuluvate piimalehmade arv on väga väike. Suurem osa KPNiga toote „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ geograafilise piirkonna piimakarjast koosneb Prim’Holsteini ja Montbéliarde’i tõugu lehmadest. Pärast tootespetsifikaadi registreerimist määruse (EÜ) nr 1107/96 kohaselt ei sisaldanud tootespetsifikaat sätteid veisetõugude kohta, keda on lubatud kasutada piima saamiseks juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks. Nõue, mille kohaselt piimalehmad peavad olema sündinud ja kasvatatud geograafilises piirkonnas, võimaldab loomi paremini kohandada keskkonnatingimustega, eeskätt karmi kliimaga, laudas pidamise kestusega ja söödarežiimiga.

Lisaks sellele on lisatud lause: „Samas, sanitaarsetel põhjustel või selliste mäestikutõugude puhul nagu Brune, Simmental Française, Abondance, Aubrac ja Tarentaise, keda esineb geograafilises piirkonnas vähe, võib juhtudel, mil nõudlus seda tõugu loomade järele ületab riikliku kvaliteedi- ja päritoluinstituudi direktori loaga heakskiidetud loomade arvu, teha riikliku kvaliteedi- ja päritoluinstituudi direktor eelnevas kolmes lõigus esitatud sätete suhtes erandi“. Seega võib riigisisene pädev asutus teha tingimuslikult ja ajaliselt piiratud erandi kohustusest, mille kohaselt piimalehmad peavad olema sündinud ja kasvatatud geograafilises piirkonnas, kusjuures seda erandit võib kohaldada üksnes teatud tõugude puhul (Brune, Simmental Française, Abondance, Aubrac ja Tarentaise), et võimaldada asjaomastel tootjatel omandada nendesse tõugudesse kuuluvaid loomi väljastpoolt geograafilist piirkonda, kui selliseid loomi ei ole geograafilises piirkonnas piisavalt. Selle meetmega hõlmatud loomi on praegu geograafilises piirkonnas vaid mõnes põllumajanduslikus majapidamises (nende üldarv on väike) ja nad on teadaolevalt mäestikupiirkonnaga hästi kohastunud, mis võimaldab neil olla vastavuses geograafilise piirkonnaga kohastumise nõudega isegi juhul, kui nad ei ole sündinud geograafilises piirkonnas või on osa eluea jooksul kasvatatud väljaspool geograafilist piirkonda. Seejuures kohaldatakse selle meetmega hõlmatud lehmade suhtes, juhul kui neid tõuge kasvatatakse KPNiga juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamisega seotud põllumajanduslikus majapidamises, samu tootmistingimusi nagu teistest tõugudest lehmade suhtes.

Samas, sanitaarsetel põhjustel või selliste mäestikutõugude puhul nagu Brune, Simmental Française, Abondance, Aubrac ja Tarentaise, keda esineb geograafilises piirkonnas vähe, võib juhtudel, mil nõudlus seda tõugu loomade järele ületab riikliku kvaliteedi- ja päritoluinstituudi direktori loaga heakskiidetud loomade arvu, teha riikliku kvaliteedi- ja päritoluinstituudi direktor eelnevas kolmes lõigus esitatud sätete suhtes erandi

| — | Loomade söödaga seotud tingimuste piiritlemiseks on lisatud järgmised sätted:


  „Piimakarja põhiratsioon hõlmab üksnes geograafilisest piirkonnast pärinevat koresööta“;


  „Karjamaalt saadud ja/või konserveeritud rohi moodustab vähemalt 70 % piimakarja päevase söödaratsiooni kuivainest“;


  „Kui karjamaadel on rohtu, tuleb piimalehmad iga päev välja lasta kohe, kui ilmastikutingimused seda lubavad. Vähemalt 120 päeva jooksul aastas peab karjatamine andma vähemalt 70 % põhiratsioonist, väljendatuna kuivainekoguses ühe lehma kohta päevas“;



  „Täiendava rohesööda andmine piimakarjale ei ole lubatud“;



  „Piimakarja sisetingimustes pidamine ei ole lubatud“;


  „Ajavahemikul, millal karjatamine ei võimalda saada vähemalt 70 % põhiratsioonist, antakse igale lakteerivale piimalehmale vähemalt viis kilogrammi heinast pärinevat kuivainet. Heinaks nimetatakse niidetud ja kuivatatud rohtu, mille kuivainesisaldus on suurem kui 80 %“;


  „Piimalehmade puhul võib täiendsööta, mille kuivainesisaldus on üle 85 %, anda brutokaalus kuni 1 800 kg piimalehma kohta kalendriaastas. Karja uuendamiseks ettenähtud mullikate puhul ei või täiendsööda keskmine, kuivaines väljendatud kogus aasta kohta olla suurem kui 30 % kogusöödast“. |
| --- | --- |

—

Loomade söödaga seotud tingimuste piiritlemiseks on lisatud järgmised sätted:

„Piimakarja põhiratsioon hõlmab üksnes geograafilisest piirkonnast pärinevat koresööta“;

„Karjamaalt saadud ja/või konserveeritud rohi moodustab vähemalt 70 % piimakarja päevase söödaratsiooni kuivainest“;

„Kui karjamaadel on rohtu, tuleb piimalehmad iga päev välja lasta kohe, kui ilmastikutingimused seda lubavad. Vähemalt 120 päeva jooksul aastas peab karjatamine andma vähemalt 70 % põhiratsioonist, väljendatuna kuivainekoguses ühe lehma kohta päevas“;

„Täiendava rohesööda andmine piimakarjale ei ole lubatud“;

„Piimakarja sisetingimustes pidamine ei ole lubatud“;

„Ajavahemikul, millal karjatamine ei võimalda saada vähemalt 70 % põhiratsioonist, antakse igale lakteerivale piimalehmale vähemalt viis kilogrammi heinast pärinevat kuivainet. Heinaks nimetatakse niidetud ja kuivatatud rohtu, mille kuivainesisaldus on suurem kui 80 %“;

„Piimalehmade puhul võib täiendsööta, mille kuivainesisaldus on üle 85 %, anda brutokaalus kuni 1 800 kg piimalehma kohta kalendriaastas. Karja uuendamiseks ettenähtud mullikate puhul ei või täiendsööda keskmine, kuivaines väljendatud kogus aasta kohta olla suurem kui 30 % kogusöödast“.

Nende sätete lisamine võimaldab tagada, et piimalehmade sööt pärineb vähemalt 70 % ulatuses geograafilisest piirkonnast ning sellega kindlustatakse, et värske või konserveeritud rohi moodustab piimalehmade söödas valdava osa.

Samadel põhjustel on lõigud „Piimakarja põhiratsioon hõlmab üksnes geograafilisest piirkonnast pärinevat koresööta, seejuures peab karjamaalt saadav ja/või konserveeritud rohi moodustama vähemalt 70 % sööda kuivainest. Vähemalt 120 päeva jooksul aastas peab lakteerivate lehmade karjatamine andma vähemalt 70 % põhiratsioonist, väljendatuna kuivainekoguses ühe lehma kohta päevas“ ja „Piimalehmade puhul võib täiendsööta, mille kuivainesisaldus on üle 85 %, anda brutokaalus kuni 1 800 kg piimalehma kohta kalendriaastas“ lisatud koonddokumendi punkti 3.3.

Piimakarja põhiratsioon hõlmab üksnes geograafilisest piirkonnast pärinevat koresööta, seejuures peab karjamaalt saadav ja/või konserveeritud rohi moodustama vähemalt 70 % sööda kuivainest. Vähemalt 120 päeva jooksul aastas peab lakteerivate lehmade karjatamine andma vähemalt 70 % põhiratsioonist, väljendatuna kuivainekoguses ühe lehma kohta päevas

Piimalehmade puhul võib täiendsööta, mille kuivainesisaldus on üle 85 %, anda brutokaalus kuni 1 800 kg piimalehma kohta kalendriaastas

Lisaks sellele on koonddokumenti lisatud järgmised laused: „Nende sätete kohaselt peab vähemalt 70 % karja söödast pärinema geograafilisest piirkonnast. Võttes arvesse pinnavorme, suhtelist kõrgust ja kliimatingimusi, võivad teatud sööda komponendid pärineda väljastpoolt geograafilist piirkonda“.

Nende sätete kohaselt peab vähemalt 70 % karja söödast pärinema geograafilisest piirkonnast. Võttes arvesse pinnavorme, suhtelist kõrgust ja kliimatingimusi, võivad teatud sööda komponendid pärineda väljastpoolt geograafilist piirkonda

| — | Lisatud on järgmised lõigud:

  „Piimalehmadele antav niiskelt konserveeritud rohi peab pärinema koresöödast“;


  „Silo tuleb hoida betoneeritud või tõrvatud pinnaga alusplaadil, silost erinevat kääritatud sööta tuleb hoida betoneeritud või enne iga aasta 1. novembrit kõvendatud pinnaga alal“;


  „Piimalehmadele ei ole lubatud anda silona säilitatavat maisi, mille pH on 4,4 või kõrgem või mille kuivainesisaldus on alla 30 %“;


  „Piimalehmadele ei ole lubatud anda silona säilitatavat rohtu, mille pH on 4,4 või kõrgem või mille kuivainesisaldus on alla 25 %“;


  „Piimalehmadele antava pallitud silo kuivainesisaldus peab olema suurem kui 50 %“;


  „Enne iga aasta 1. novembrit tehakse tunnustatud laboratooriumis taotlejate rühma võetud proovide alusel selle sööda süstemaatiline analüüs“;

  „Piimalehmade söödaks ei ole lubatud kasutada:






  — | üle 12 kuu hoitud niiskelt konserveeritud sööta; |
| --- | --- | --- |

—

Lisatud on järgmised lõigud:

„Piimalehmadele antav niiskelt konserveeritud rohi peab pärinema koresöödast“;

„Silo tuleb hoida betoneeritud või tõrvatud pinnaga alusplaadil, silost erinevat kääritatud sööta tuleb hoida betoneeritud või enne iga aasta 1. novembrit kõvendatud pinnaga alal“;

„Piimalehmadele ei ole lubatud anda silona säilitatavat maisi, mille pH on 4,4 või kõrgem või mille kuivainesisaldus on alla 30 %“;

„Piimalehmadele ei ole lubatud anda silona säilitatavat rohtu, mille pH on 4,4 või kõrgem või mille kuivainesisaldus on alla 25 %“;

„Piimalehmadele antava pallitud silo kuivainesisaldus peab olema suurem kui 50 %“;

„Enne iga aasta 1. novembrit tehakse tunnustatud laboratooriumis taotlejate rühma võetud proovide alusel selle sööda süstemaatiline analüüs“;

„Piimalehmade söödaks ei ole lubatud kasutada:

—

üle 12 kuu hoitud niiskelt konserveeritud sööta;

| — | sööta, mis avaldab negatiivset mõju piima lõhnale või maitsele, nagu porrulauk, kapsas, raps, kaalikas, naeris, peedilehed“; |
| --- | --- |

—

sööta, mis avaldab negatiivset mõju piima lõhnale või maitsele, nagu porrulauk, kapsas, raps, kaalikas, naeris, peedilehed“;

„Silo valmistamisel on lisaainetest lubatud kasutada üksnes ensüüme ja bakteriaalseid inokulante“.

Sööda kogumist, hoidmist, pH-d ja kuivainesisaldust hõlmavate kriteeriumide lisamine (koos nõudega teha igal aastal süstemaatiline analüüs) võimaldab tagada loomadele antava sööda nõuetekohase säilitamise ja kvaliteedi.

| — | Piimakarja sööda puhul lubatud täiendsööda loetelu on kindlaks määratud lubatud komponentide nimekirjas, et valida välja veisekarja traditsioonilise toitumisega kõige paremini sobiv sööda tooraine ning hõlbustada kontrolli selle üle. |
| --- | --- |

—

Piimakarja sööda puhul lubatud täiendsööda loetelu on kindlaks määratud lubatud komponentide nimekirjas, et valida välja veisekarja traditsioonilise toitumisega kõige paremini sobiv sööda tooraine ning hõlbustada kontrolli selle üle.

Sellega seoses on lisatud järgmised lõigud:

„Piimakarja päevase söödaratsiooni puhul on lubatud anda üksnes järgmist täiendsööta:

| 1 | Teravili: oder, mais, nisu, kaer, rukis, tritikale. |
| --- | --- |

1

Teravili: oder, mais, nisu, kaer, rukis, tritikale.

| 2 | Teraviljasaadused: nisukliid ja söödanisujahu, nisuraba, maisi kuivjäägid, maisigluteensööt, maisigluteen, nisugluteen, maisiidukoogid, odraidud. |
| --- | --- |

2

Teraviljasaadused: nisukliid ja söödanisujahu, nisuraba, maisi kuivjäägid, maisigluteensööt, maisigluteen, nisugluteen, maisiidukoogid, odraidud.

| 3 | Kuivatatud ja granuleeritud sööt: kuivatatud lutsern. |
| --- | --- |

3

Kuivatatud ja granuleeritud sööt: kuivatatud lutsern.

| 4 | Valgukultuuride ja õliseemnekultuuride terved terad: soja, raps, päevalill, lina, söödauba, lupiin, hernes. |
| --- | --- |

4

Valgukultuuride ja õliseemnekultuuride terved terad: soja, raps, päevalill, lina, söödauba, lupiin, hernes.

| 5 | Valgukultuuride ja õliseemnekultuuride saadused: soja-, rapsi-, päevalille- ja linakoogid, soja-, rapsi- ja päevalilleõli. |
| --- | --- |

5

Valgukultuuride ja õliseemnekultuuride saadused: soja-, rapsi-, päevalille- ja linakoogid, soja-, rapsi- ja päevalilleõli.

| 6 | Juured, mugulad ja nende saadused: kuivatatud peedipulp, sideainena melass, mis sisaldab kuivainesisaldust arvestades kuni 5 % segasööta. |
| --- | --- |

6

Juured, mugulad ja nende saadused: kuivatatud peedipulp, sideainena melass, mis sisaldab kuivainesisaldust arvestades kuni 5 % segasööta.

| 7 | Mineraalained: lubatud mineraalained on esitatud muudetud dekreedi 86-1037 (millega kehtestatakse rakendussätted 1. augusti 1905. aasta seaduse, mis käsitleb tooteid ja teenuseid hõlmavaid pettusi ja võltsinguid seoses loomasöödana kasutatavate toodete ja ainetega) lisas. |
| --- | --- |

7

Mineraalained: lubatud mineraalained on esitatud muudetud dekreedi 86-1037 (millega kehtestatakse rakendussätted 1. augusti 1905. aasta seaduse, mis käsitleb tooteid ja teenuseid hõlmavaid pettusi ja võltsinguid seoses loomasöödana kasutatavate toodete ja ainetega) lisas.

| 8 | Lisaained: lubatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1831/2003, loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta ja vastavalt järgmisele loetelule:






  — | emulgaatorid |
| --- | --- | --- |

8

Lisaained: lubatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1831/2003, loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta ja vastavalt järgmisele loetelule:

—

emulgaatorid

| — | stabilisaatorid |
| --- | --- |

—

stabilisaatorid

| — | paksendajad |
| --- | --- |

—

paksendajad

| — | želeerivad ained |
| --- | --- |

—

želeerivad ained

| — | säilitusained |
| --- | --- |

—

säilitusained

| — | sideaineid |
| --- | --- |

—

sideaineid

| — | paakumisvastased ained |
| --- | --- |

—

paakumisvastased ained

| — | loodusliku päritoluga antioksüdandid |
| --- | --- |

—

loodusliku päritoluga antioksüdandid

| — | vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained |
| --- | --- |

—

vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained

| — | mikroelementide ühendid“ |
| --- | --- |

—

mikroelementide ühendid“

„Vedelsöödana on lubatud anda üksnes samast põllumajanduslikust majapidamisest pärinevat vadakut“;

Lisatud on lause „Täiendsööda, välja arvatud vedela vadaku kuivainesisaldus peab olema üle 85 %“, kuna sellega hõlbustatakse sööda laadi kontrollimist.

Täiendsööda, välja arvatud vedela vadaku kuivainesisaldus peab olema üle 85 %

Koonddokumendi punkti 3.3 on lisatud lause „Lubatud täiendsööt on täpsustatud lubatud ainete loetelus“.

Lubatud täiendsööt on täpsustatud lubatud ainete loetelus

| — | Järgmise lõigu lisamisega: „Loomade söödas on lubatud üksnes taimed ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest. Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusliku majapidamise aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse päritolunimetusega juustu „„Cantal“ / „Fourme de Cantal“. Keeld hõlmab kõiki taimeliike, mida võib kasutada põllumajanduslikus majapidamises kasvatatavate loomade söödaks, samuti kõiki kultuure, mis võivad söödakultuure saastada“; keelatakse transgeense sööda ja taimede kasutamine. Nende sätete eesmärk on tagada, et piimakarjale antakse traditsioonilist sööta. |
| --- | --- |

—

Järgmise lõigu lisamisega: „Loomade söödas on lubatud üksnes taimed ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest. Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusliku majapidamise aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse päritolunimetusega juustu „„Cantal“ / „Fourme de Cantal“. Keeld hõlmab kõiki taimeliike, mida võib kasutada põllumajanduslikus majapidamises kasvatatavate loomade söödaks, samuti kõiki kultuure, mis võivad söödakultuure saastada“; keelatakse transgeense sööda ja taimede kasutamine. Nende sätete eesmärk on tagada, et piimakarjale antakse traditsioonilist sööta.

Loomade söödas on lubatud üksnes taimed ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest. Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusliku majapidamise aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse päritolunimetusega juustu „„Cantal“ / „Fourme de Cantal“. Keeld hõlmab kõiki taimeliike, mida võib kasutada põllumajanduslikus majapidamises kasvatatavate loomade söödaks, samuti kõiki kultuure, mis võivad söödakultuure saastada

Koonddokumendi punkti 3.3 on lisatud säte: „Loomade söödas on lubatud üksnes taimed, ühendtooted ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest“.

Loomade söödas on lubatud üksnes taimed, ühendtooted ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest

| — | Kontrollimise võimaldamiseks on lisatud järgmised sätted:

  „Söödasegusid võib valmistada üksnes eespool esitatud nimekirjas loetletud lubatud toorainetest. Igale söödasegu kotile ja/või partiile on lisatud märgis, millel on muu hulgas esitatud toorainete loetelu ja märge, et melassi sisaldus, väljendatuna kuivainena, on alla 5 %“;


  „Piimakarja söödaks mõeldud niidetud rohi ja täiendsööt ladustatakse tähistatud ladustamiskohtades“. |
| --- | --- |

—

Kontrollimise võimaldamiseks on lisatud järgmised sätted:

„Söödasegusid võib valmistada üksnes eespool esitatud nimekirjas loetletud lubatud toorainetest. Igale söödasegu kotile ja/või partiile on lisatud märgis, millel on muu hulgas esitatud toorainete loetelu ja märge, et melassi sisaldus, väljendatuna kuivainena, on alla 5 %“;

„Piimakarja söödaks mõeldud niidetud rohi ja täiendsööt ladustatakse tähistatud ladustamiskohtades“.

| — | Lisatud on järgmised lõigud:
  „Selleks et vältida lehmade sööda saastumise ohtu orgaanilistest väetistest pärinevate saasteainetega, tuleb selliste orgaaniliste väetiste laotamisel põllumajanduslikes majapidamistes, kus toodetakse päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“, järgida järgmisi nõudeid.







  — | Päritolu: lubatud on kasutada üksnes päritolunimetuse „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ geograafilisest piirkonnast pärinevaid orgaanilisi väetisi ja nendeks võivad olla (põllumajandusliku päritoluga) kompost, sõnnik, läga ja virts ning mittepõllumajandusliku päritoluga orgaanilised väetised, nagu jääkmuda (ja selle saadused), haljasjäätmed. |
| --- | --- | --- |

—

Lisatud on järgmised lõigud:

„Selleks et vältida lehmade sööda saastumise ohtu orgaanilistest väetistest pärinevate saasteainetega, tuleb selliste orgaaniliste väetiste laotamisel põllumajanduslikes majapidamistes, kus toodetakse päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“, järgida järgmisi nõudeid.

Selleks et vältida lehmade sööda saastumise ohtu orgaanilistest väetistest pärinevate saasteainetega, tuleb selliste orgaaniliste väetiste laotamisel põllumajanduslikes majapidamistes, kus toodetakse päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“, järgida järgmisi nõudeid.

—

Päritolu: lubatud on kasutada üksnes päritolunimetuse „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ geograafilisest piirkonnast pärinevaid orgaanilisi väetisi ja nendeks võivad olla (põllumajandusliku päritoluga) kompost, sõnnik, läga ja virts ning mittepõllumajandusliku päritoluga orgaanilised väetised, nagu jääkmuda (ja selle saadused), haljasjäätmed.

| — | Mittepõllumajandusliku päritoluga orgaaniliste väetiste kvaliteedi kontrollimine: mittepõllumajandusliku päritoluga orgaaniliste väetiste laotamisel peab iga partii (veo- või paakauto koorem vms) puhul analüüsima patogeensete mikroobide, raskmetallide ja orgaaniliste ühendite jälgede olemasolu, lähtudes õigusaktide sätetest. |
| --- | --- |

—

Mittepõllumajandusliku päritoluga orgaaniliste väetiste kvaliteedi kontrollimine: mittepõllumajandusliku päritoluga orgaaniliste väetiste laotamisel peab iga partii (veo- või paakauto koorem vms) puhul analüüsima patogeensete mikroobide, raskmetallide ja orgaaniliste ühendite jälgede olemasolu, lähtudes õigusaktide sätetest.

| — | Mittepõllumajandusliku päritoluga orgaaniliste väetiste laotamise tingimuste kontrollimine: mittepõllumajandusliku päritoluga orgaaniliste väetiste laotamine põllumajandusmaale on lubatud, kui need kohe sisse küntakse ning järgitakse eripiiranguid käsitlevaid kehtivaid eeskirju (kuupäevad, kaitstud alad jne) ja koguseid. |
| --- | --- |

—

Mittepõllumajandusliku päritoluga orgaaniliste väetiste laotamise tingimuste kontrollimine: mittepõllumajandusliku päritoluga orgaaniliste väetiste laotamine põllumajandusmaale on lubatud, kui need kohe sisse küntakse ning järgitakse eripiiranguid käsitlevaid kehtivaid eeskirju (kuupäevad, kaitstud alad jne) ja koguseid.

| — | Laotamisel rohumaadele ja karjamaadele, kus karjatatakse lehmi, kelle piima kasutatakse päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks, tuleb pärast laotamist järgida vähemalt kaheksa nädala pikkust ooteperioodi enne nende põllumajandusmaade kasutamist. Seejuures võib neid põllumajandusmaid kasutada sel ajavahemikul muuks eesmärgiks kui sööda tootmiseks lehmadele, kelle piima kasutatakse päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks“. |
| --- | --- |

—

Laotamisel rohumaadele ja karjamaadele, kus karjatatakse lehmi, kelle piima kasutatakse päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks, tuleb pärast laotamist järgida vähemalt kaheksa nädala pikkust ooteperioodi enne nende põllumajandusmaade kasutamist. Seejuures võib neid põllumajandusmaid kasutada sel ajavahemikul muuks eesmärgiks kui sööda tootmiseks lehmadele, kelle piima kasutatakse päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks“.

Laotamisel rohumaadele ja karjamaadele, kus karjatatakse lehmi, kelle piima kasutatakse päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks, tuleb pärast laotamist järgida vähemalt kaheksa nädala pikkust ooteperioodi enne nende põllumajandusmaade kasutamist. Seejuures võib neid põllumajandusmaid kasutada sel ajavahemikul muuks eesmärgiks kui sööda tootmiseks lehmadele, kelle piima kasutatakse päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks

Nende orgaaniliste väetiste laotamise tingimusi hõlmavate sätete lisamise eesmärk on vältida lehmade sööda saasteainetega saastumise ohtu.

—   Lüpsmine ja piima hoidmine

Lüpsmine ja piima hoidmine

| — | Lisatud on järgmine lause: „Lüpsiseadmete töötamist kontrollib selliste seadmete kontrollimiseks volitatud ettevõtja igal aastal ja alati, kui selleks on vajadus“; selle sätte eesmärk on tagada juustu valmistamiseks kasutatava piima kvaliteet. |
| --- | --- |

—

Lisatud on järgmine lause: „Lüpsiseadmete töötamist kontrollib selliste seadmete kontrollimiseks volitatud ettevõtja igal aastal ja alati, kui selleks on vajadus“; selle sätte eesmärk on tagada juustu valmistamiseks kasutatava piima kvaliteet.

Lüpsiseadmete töötamist kontrollib selliste seadmete kontrollimiseks volitatud ettevõtja igal aastal ja alati, kui selleks on vajadus

| — | Piima kvaliteedi halvenemise vältimiseks ja selleks, et tagada juustu iseloomulike omaduste säilimine, on lisatud järgmised sätted:

  „Piima tootmisel ladustatakse juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks ettenähtud piim jahutatavasse piimamahutisse, mis vastab kohustuslikule tehnilisele kirjeldusele. Piima hoidmisaeg põllumajandusettevõttes ei või olla pikem kui 48 tundi piima hulka kuuluva kõige vanema piima lüpsmisest“;


  „Põllumajanduslikus majapidamises toimuva tootmise puhul lisatakse laap hiljemalt 24 tundi pärast piimasegu koostisse kuuluva kõige vanema piima lüpsmist. Kui laabi lisamine ei toimu kohe pärast lüpsi lõppemist, ladustatakse piim jahutatavasse piimamahutisse, mis vastab kohustuslikule tehnilisele kirjeldusele“. |
| --- | --- |

—

Piima kvaliteedi halvenemise vältimiseks ja selleks, et tagada juustu iseloomulike omaduste säilimine, on lisatud järgmised sätted:

„Piima tootmisel ladustatakse juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks ettenähtud piim jahutatavasse piimamahutisse, mis vastab kohustuslikule tehnilisele kirjeldusele. Piima hoidmisaeg põllumajandusettevõttes ei või olla pikem kui 48 tundi piima hulka kuuluva kõige vanema piima lüpsmisest“;

„Põllumajanduslikus majapidamises toimuva tootmise puhul lisatakse laap hiljemalt 24 tundi pärast piimasegu koostisse kuuluva kõige vanema piima lüpsmist. Kui laabi lisamine ei toimu kohe pärast lüpsi lõppemist, ladustatakse piim jahutatavasse piimamahutisse, mis vastab kohustuslikule tehnilisele kirjeldusele“.

—   Tootmine

Tootmine

| — | Lause „Juustud valmistatakse üksnes lehmapiimast, millele on lisatud laap“ on välja jäetud osast „tootmismeetod“ ning lisatud osasse „toote kirjeldus“. |
| --- | --- |

—

Lause „Juustud valmistatakse üksnes lehmapiimast, millele on lisatud laap“ on välja jäetud osast „tootmismeetod“ ning lisatud osasse „toote kirjeldus“.

Juustud valmistatakse üksnes lehmapiimast, millele on lisatud laap

| — | Lisatud on järgmised lõigud:

  „Kasutada võib toorpiima või kuumtöödeldud piima“;


  „Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamisel toorpiimast või juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ põllumajanduslikus majapidamises tootmise korral peab kogu piim, millele laap lisatakse, olema toorpiim“;


  „Juustu valmistamisel kuumtöödeldud piimast võib piima vastuvõtmise ja piimale laabi lisamise vaheline aeg olla kuni 48 tundi. See aeg hõlmab piima kogumist, piima hoidmist, standardiseerimist ning ka valmimist, mille kestus ei või ületada 24 tundi“;


  „Juustu valmistamisel toorpiimast kasutatakse piima kohe pärast selle vastuvõtmist piimatöötlemisettevõttes“;


  „Päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks võib kasutada üksnes piima, mis on toodetud põllumajanduslikus majapidamises, mis vastab kirjeldatud tingimustele, ning mis on kogutud ja ladustatud muust piimast eraldi“;


  „Valgusisalduse standardimine ei ole lubatud, rasvainesisalduse standardimine on lubatud selleks, et korrigeerida piima rasvasisaldust, nii et rasvaine sisaldus kuivaines on vähemalt 45 %“. |
| --- | --- |

—

Lisatud on järgmised lõigud:

„Kasutada võib toorpiima või kuumtöödeldud piima“;

„Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamisel toorpiimast või juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ põllumajanduslikus majapidamises tootmise korral peab kogu piim, millele laap lisatakse, olema toorpiim“;

„Juustu valmistamisel kuumtöödeldud piimast võib piima vastuvõtmise ja piimale laabi lisamise vaheline aeg olla kuni 48 tundi. See aeg hõlmab piima kogumist, piima hoidmist, standardiseerimist ning ka valmimist, mille kestus ei või ületada 24 tundi“;

„Juustu valmistamisel toorpiimast kasutatakse piima kohe pärast selle vastuvõtmist piimatöötlemisettevõttes“;

„Päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks võib kasutada üksnes piima, mis on toodetud põllumajanduslikus majapidamises, mis vastab kirjeldatud tingimustele, ning mis on kogutud ja ladustatud muust piimast eraldi“;

„Valgusisalduse standardimine ei ole lubatud, rasvainesisalduse standardimine on lubatud selleks, et korrigeerida piima rasvasisaldust, nii et rasvaine sisaldus kuivaines on vähemalt 45 %“.

Need sätted võimaldavad paremini piiritleda piima kasutamisele eelnevaid ja tavadele vastavaid toiminguid.

| — | Lisatud on mitu sätet, et määrata kindlaks juustude töötlemine ja lisaained:

  „Lisaks piimasaadustest toorainetele on ainukesteks tootmise käigus kasutada lubatud koostisosadeks, abiaineteks ja lisaaineteks või piimale enne tootmist või tootmise ajal lisada lubatud aineteks laap, bakterikultuurid, pärmid, hallitusseened, mille kahjutus on tõestatud, keedusool ning kaltsiumkloriid“;


  „Piima kontsentreerimine vee osalise eemaldamise teel enne kalgendamist on keelatud“;


  „Toorpiimasaaduste, valmistamisjärgus toodete, kalgendi ja värske juustu hoidmine miinuskraadide juures on keelatud“;


  „Toorjuustu ja valmiva juustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud“. |
| --- | --- |

—

Lisatud on mitu sätet, et määrata kindlaks juustude töötlemine ja lisaained:

„Lisaks piimasaadustest toorainetele on ainukesteks tootmise käigus kasutada lubatud koostisosadeks, abiaineteks ja lisaaineteks või piimale enne tootmist või tootmise ajal lisada lubatud aineteks laap, bakterikultuurid, pärmid, hallitusseened, mille kahjutus on tõestatud, keedusool ning kaltsiumkloriid“;

„Piima kontsentreerimine vee osalise eemaldamise teel enne kalgendamist on keelatud“;

„Toorpiimasaaduste, valmistamisjärgus toodete, kalgendi ja värske juustu hoidmine miinuskraadide juures on keelatud“;

„Toorjuustu ja valmiva juustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud“.

On ilmnenud, et uued tehnilised meetodid, sealhulgas teatavad töötlemismenetlused ja lisaained, nagu mikrofiltreerimine, piima osaline kontsentreerimine ja ensüümlisandid võivad mõjutada juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ omadusi. Samuti on juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ põhiomaduste säilitamisega vastuolus teatavate ensüümlisandite kasutamine. Seetõttu on osutunud vajalikuks täpsustada tootespetsifikaadis piima töötlemiseks ja juustu valmistamiseks kasutatavaid praegusi piima töötlemismeetodeid ja lisaaineid, et vältida olukorda, mille puhul tulevased uued töötlemisviisid võivad hakata juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ omadusi mõjutama.

| — | Lõik „Toorjuustumass saadakse kalgendi terade kogumise teel, see pressitakse ja sellel lastakse valmida. Seejärel toorjuustumassi segatakse, sellele lisatakse soola ja see pannakse vormi“ |
| --- | --- |

—

Lõik „Toorjuustumass saadakse kalgendi terade kogumise teel, see pressitakse ja sellel lastakse valmida. Seejärel toorjuustumassi segatakse, sellele lisatakse soola ja see pannakse vormi“

Toorjuustumass saadakse kalgendi terade kogumise teel, see pressitakse ja sellel lastakse valmida. Seejärel toorjuustumassi segatakse, sellele lisatakse soola ja see pannakse vormi

on asendatud järgmiste sätetega, mis kirjeldavad täpsemalt juustu valmistamise eri etappe:

„Kalgendamine toimub temperatuuril 30–34 °C; selleks kasutatakse üksnes laapi“;

„Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ tootmisel põllumajanduslikus majapidamises võib laabi lisamine toimuda puust anumas (selle kohta kasutatakse nimetust „gerle“), mida ei või kasutada ladustamisanumana. Samas võib seda anumat kasutada piima lüpsmisel kogumis- ja transpordianumana“;

„Piima kalgendumine kestab 22–45 minutit. See kestus saadakse kalgendumisaja korrutamisel koefitsiendiga 1,5–3“;

„Kalgendi lõikamine ja segamine toimub käsitsi või mehaaniliselt, nii et saadakse kalgendi terad, mille suurus ulatub nisutera suurusest maisitera suuruseni“;

„Kalgendit pressitakse järk-järgult juustupressi abil. Seejuures segatakse kalgendist saadavat tahket massi – toorjuustumassi – kaks korda. Selleks avatakse juustupress, lõigatakse toorjuustumass kuubikuteks ja laotakse saadud tükid üksteise peale enne uuesti pressimist. Pressimistoimingu tulemusel saadakse vähem kui nelja tunni jooksul pärast kalgendamist toorjuustumass, mille kuivainesisaldus on üle 48 %“;

„Pärast sellist pressimistoimingut küpseb saadud toorjuustumass vähemalt 10 tunni jooksul ruumis, mille temperatuur jääb vahemikku 15–20 °.“;

„Toorjuustumassi, mille pH jääb vahemikku 5–5,4 segatakse seejärel ja sellesse lisatakse sool. See toiming peab toimuma siis, kui kalgendamisest on möödunud vähemalt kolmteist tundi“;

„Segatud ja soolatud toorjuustumassi temperatuur jääb vahemikku 17–21 °C. Soolamine toimub kuivsoolaga. Toorjuustumass, millele on lisatud sool, peab seisma vähemalt ühe tunni enne vormi asetamist“;

„Juust asetatakse vormi järjestikuste kihtidena, enne iga uue kihi lisamist toimub käsitsi või mehaaniline pressimine“;

„Vormimiseks tuleb kasutada juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ spetsiaalset vormi. Vorm on silindri kujuline, selle otsad on tasapinnalised ja silindri seintega seotud alla 20millimeetrise kõrgusega ümardatud osa abil. Vormi keskmine osa koosneb ühest tükist“;

„Seejärel toimub vertikaalne või horisontaalne järkjärguline pressimine. Pressimise kestus on vähemalt 12 tundi väikese juustu puhul ja vähemalt 18 tundi suure juustu puhul“.

Tootmistegevuse varasemast oluliselt üksikasjalikum kirjeldamine aitab säilitada juustu omadusi ja juustumeistrite oskusteavet.

—   Laagerdumine

Laagerdumine

| — | Lause „Juustu laagerdumise kestust arvestatakse alates laabi lisamise päevast“ on lisatud pärast lauset „Laagerdumine kestab vähemalt 30 päeva“. Selle lause lisamine võimaldab määratleda laagerdumise kestuse arvestamise korra, mis on vajalik kontrollitoimingute jaoks. |
| --- | --- |

—

Lause „Juustu laagerdumise kestust arvestatakse alates laabi lisamise päevast“ on lisatud pärast lauset „Laagerdumine kestab vähemalt 30 päeva“. Selle lause lisamine võimaldab määratleda laagerdumise kestuse arvestamise korra, mis on vajalik kontrollitoimingute jaoks.

„Juustu laagerdumise kestust arvestatakse alates laabi lisamise päevast

Laagerdumine kestab vähemalt 30 päeva

| — | Lisatud on sätted, milles kirjeldatakse laagerdumise tingimusi ja selle käigus juustudega tehtavaid toiminguid:

  „Juustude laagerdumine toimub ruumides,, mille suhteline õhuniiskus on vähemalt 95 % ja temperatuur jääb vahemikku 6–12 °C. Ühtlase kooriku saamiseks tuleb juuste regulaarselt hõõruda, harjata ja ümber pöörata“;


  „Juustude laagerdumisel ei ole lubatud neid kilega katta“. |
| --- | --- |

—

Lisatud on sätted, milles kirjeldatakse laagerdumise tingimusi ja selle käigus juustudega tehtavaid toiminguid:

„Juustude laagerdumine toimub ruumides,, mille suhteline õhuniiskus on vähemalt 95 % ja temperatuur jääb vahemikku 6–12 °C. Ühtlase kooriku saamiseks tuleb juuste regulaarselt hõõruda, harjata ja ümber pöörata“;

„Juustude laagerdumisel ei ole lubatud neid kilega katta“.

Need lisatud sätted võimaldavad määrata kindlaks laagerdumise suhtes kohaldatavad traditsioonilised eeskirjad.

| — | Lisatud on järgmised sätted, mis vastavad kasutatavatele tavadele:

  „Juustud, mille laagerdumise kestus alates laabi lisamisest on 61–89 päeva või 211–239 päeva, peavad jääma juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ kinnitatud laagerdumiskohta. Neid võib turustada üksnes teisele kinnitatud töötlejale, kasutades vaid märget „Cantal“ / „Fourme de Cantal““;


  „Märke sisu võib muuta üksnes juhul, kui toodet on hoitud eespool sätestatud tingimustel ühes või mitmes juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ kinnitatud laagerdumiskohas. Juustu üleviimine ühest kinnitatud töötlemiskohast teise ei ole käsitatav laagerdumistingimuste katkemisena, sõltumata sellest, kas seda teist kohta käitab sama ettevõtja või mitte“. |
| --- | --- |

—

Lisatud on järgmised sätted, mis vastavad kasutatavatele tavadele:

„Juustud, mille laagerdumise kestus alates laabi lisamisest on 61–89 päeva või 211–239 päeva, peavad jääma juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ kinnitatud laagerdumiskohta. Neid võib turustada üksnes teisele kinnitatud töötlejale, kasutades vaid märget „Cantal“ / „Fourme de Cantal““;

„Märke sisu võib muuta üksnes juhul, kui toodet on hoitud eespool sätestatud tingimustel ühes või mitmes juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ kinnitatud laagerdumiskohas. Juustu üleviimine ühest kinnitatud töötlemiskohast teise ei ole käsitatav laagerdumistingimuste katkemisena, sõltumata sellest, kas seda teist kohta käitab sama ettevõtja või mitte“.

Juuste „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ võib turustada lõpptarbijale või ettevõtjatele, kellel ei ole juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ laagerdamise õigust, üksnes ühel kolmest laagerdumisastmest, st eelnevalt kirjeldatud noore, vahepealse või vana juustuna, sel juhul tuleb kasutada vastavat märget. Nende erinevate laagerdumisastmete vahele jäävad ooteperioodid (61–89 päeva ja 211–239 päeva), mille jooksul juustud omandavad jätkuvalt edasi laagerdudes nõutavad omadused järgmise laagerdumisastme jaoks. Nende ooteperioodide kestel ei ole juuste lubatud turustada lõpptarbijale või ettevõtjale, kellel ei ole juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ laagerdamise õigust. Seevastu võib juustu edasi anda teisele laagerdajale, kellel on juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ laagerdamise õigus, sõltumata sellest, kas seda käitab sama ettevõtja või mitte, sel juhul jätkub juustu laagerdumine eespool kirjeldatud tingimustel selles teises kohas, kuni juustu laagerdumine jõuab astmeni, mil juustu on lubatud asjakohast märgist kasutades turustada tarbimiseks ühena määratletud kolmest tüübist. Toodete liikumisel juustusektori kinnitatud tootmiskohtade vahel kasutatakse juustude puhul, mis on laagerdunud 61–89 päeva või 211–239 päeva, üksnes nimetust „Cantal“ / „Fourme de Cantal“, näitamata ära laagerdumisastet. Neid juuste ei ole lubatud turustada tarbijale.

| — | Lisatud on säte: „Juustu lõplik nimetus antakse väljumisel kinnitatud tootja keldrist enne turustamist tarbijale või edasimüüjale, kellel ei ole õigust päritolunimetusega juustu laagerdamiseks“. See säte täiendab eelnevaid, täpsustades, millisel hetkel toode saab lõpliku nimetuse, mis hõlmab laagerdumisastet näitavat märget (noor, vahepealne või vana). |
| --- | --- |

—

Lisatud on säte: „Juustu lõplik nimetus antakse väljumisel kinnitatud tootja keldrist enne turustamist tarbijale või edasimüüjale, kellel ei ole õigust päritolunimetusega juustu laagerdamiseks“. See säte täiendab eelnevaid, täpsustades, millisel hetkel toode saab lõpliku nimetuse, mis hõlmab laagerdumisastet näitavat märget (noor, vahepealne või vana).

„Juustu lõplik nimetus antakse väljumisel kinnitatud tootja keldrist enne turustamist tarbijale või edasimüüjale, kellel ei ole õigust päritolunimetusega juustu laagerdamiseks

—   Osa „Seos geograafilise piirkonnaga“

Osa „Seos geograafilise piirkonnaga“

Kehtiva tootespetsifikaadi osad „Ajalooline ülevaade“ ja „Seos geograafilise piirkonnaga“ on täielikult üle viidud tootespetsifikaadi punkti 6 „Üksikasjad, mis tõendavad seost geograafilise piirkonnaga“, et tuua selgemalt välja seos juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ ja vastava geograafilise piirkonna vahel, ilma et sellega muudetaks seost piirkonnaga.

Sellele osale on lisatud kaks sissejuhatavat lõiku, milles täpsustatakse, millel põhineb seos geograafilise piirkonnaga:

„„Cantal“ / „Fourme de Cantal“ on pika säilivusajaga suuremõõduline lehmapiimast valmistatud juust, mille juustumassi on kaks korda pressitud ja millesse on lisatud soola; juustu tekstuur, koorik ja maitse muutuvad sõltuvalt juustu laagerdumisajast.

Geograafilise piirkonna karm kliima, suur suhteline kõrgus ja reljeef, mis on sobilikud rohu kasvatamiseks, on võimaldanud tekkida eripärasel oskusteabel, mis hõlmab karja pidamist, piima töötlemist juustuks ja juustu laagerdamist, mis annavad juustule „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ kirjeldatud omadused.“

Osa jaguneb kolmeks.

| — | Osas „Geograafilise piirkonna eripärad“ on esitatud looduslikud tegurid, rõhutades mäestikupiirkonna karme tingimusi, millega on põhjendatud ka rohukasvatuse eripära, ning inimtegurid, mille puhul tuletatakse meelde juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ kaugetesse aegadesse ulatuvat päritolu ning selgitatakse, kuidas toote ajalugu on mõjutanud valmistamismeetodeid, et tagada toote hea säilivus. |
| --- | --- |

—

Osas „Geograafilise piirkonna eripärad“ on esitatud looduslikud tegurid, rõhutades mäestikupiirkonna karme tingimusi, millega on põhjendatud ka rohukasvatuse eripära, ning inimtegurid, mille puhul tuletatakse meelde juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ kaugetesse aegadesse ulatuvat päritolu ning selgitatakse, kuidas toote ajalugu on mõjutanud valmistamismeetodeid, et tagada toote hea säilivus.

| — | Osas „Toote eripära“ tuuakse esile toote eripärased omadused (suured mõõtmed, kaks korda pressitud juustumass ja soola lisamine sellesse, laagerdumise kestus, organoleptiliste omaduste muutumine laagerdumise kestuse suurenemisel). |
| --- | --- |

—

Osas „Toote eripära“ tuuakse esile toote eripärased omadused (suured mõõtmed, kaks korda pressitud juustumass ja soola lisamine sellesse, laagerdumise kestus, organoleptiliste omaduste muutumine laagerdumise kestuse suurenemisel).

| — | Punktis „Põhjuslik seos“ on selgitatud looduslike tegurite, inimtegurite ja toote omavahelist seost. Viide „kohalikele piimatõugudele Salers ja Aubrac“ on välja jäetud, kuna – nagu eespool osutatud – on nendesse tõugudesse kuuluva piimakarja arvukus väga väike ning seetõttu kasutatakse neid tõuge juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks ettenähtud piima tootmiseks väga vähe. |
| --- | --- |

—

Punktis „Põhjuslik seos“ on selgitatud looduslike tegurite, inimtegurite ja toote omavahelist seost. Viide „kohalikele piimatõugudele Salers ja Aubrac“ on välja jäetud, kuna – nagu eespool osutatud – on nendesse tõugudesse kuuluva piimakarja arvukus väga väike ning seetõttu kasutatakse neid tõuge juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks ettenähtud piima tootmiseks väga vähe.

Neil põhjustel on kokkuvõtte punkti 5 alapunkt d „Ajalooline ülevaade“ ja punkti 5 alapunkt f „Seos“ asendatud koonddokumendi punktiga 5.

—   Osa „Märgistus“

Osa „Märgistus“

| — | Lause „Märgistus peab hõlmama päritolunimetust“ on asendatud järgmise lõiguga, mis annab tarbijale üksikasjalikumat teavet ja tagab päritolunimetuse, laagerdumist hõlmavate märgete ja väikese juustu puhul kasutatava kirjeldava sõna „väike“ parema arusaadavuse:
  „Päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ märgistus peab hõlmama:







  — | päritolunimetust; |
| --- | --- | --- |

—

Lause „Märgistus peab hõlmama päritolunimetust“ on asendatud järgmise lõiguga, mis annab tarbijale üksikasjalikumat teavet ja tagab päritolunimetuse, laagerdumist hõlmavate märgete ja väikese juustu puhul kasutatava kirjeldava sõna „väike“ parema arusaadavuse:

Märgistus peab hõlmama päritolunimetust

„Päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ märgistus peab hõlmama:

Päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ märgistus peab hõlmama:

—

päritolunimetust;

päritolunimetust;

| — | märget „noor“, „vahepealne“ või „vana“; |
| --- | --- |

—

märget „noor“, „vahepealne“ või „vana“;

märget „noor“, „vahepealne“ või „vana“;

| — | kirjeldavat sõna „väike“ osas „Toote kirjeldus“ esitatud väikese juustu puhul; |
| --- | --- |

—

kirjeldavat sõna „väike“ osas „Toote kirjeldus“ esitatud väikese juustu puhul;

kirjeldavat sõna „väike“ osas „Toote kirjeldus“ esitatud väikese juustu puhul;

See teave on esitatud märgistusel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku moodustavate tähtedega.

| — | päritolunimetusega samal väljal asuvat Euroopa Liidu KPNi sümbolit; |
| --- | --- |

—

päritolunimetusega samal väljal asuvat Euroopa Liidu KPNi sümbolit;

päritolunimetusega samal väljal asuvat Euroopa Liidu KPNi sümbolit;

| — | märkeid „tootja ...“ ja „laagerdaja ...“. |
| --- | --- |

—

märkeid „tootja ...“ ja „laagerdaja ...“.

märkeid „tootja ...“ ja „laagerdaja ...“.

See lõik on lisatud ka koonddokumendi punkti 3.6.

| — | Kehtivas tootespetsifikaadis ja kokkuvõtte punkti 5 alapunktis h sätestatud nõue lisada märge „päritolunimetus“, kui kasutatakse nimetust „Fourme de Cantal“, on välja jäetud; sellega seoses kohaldatakse määruse (EL) nr 1151/2012 sätteid. |
| --- | --- |

—

Kehtivas tootespetsifikaadis ja kokkuvõtte punkti 5 alapunktis h sätestatud nõue lisada märge „päritolunimetus“, kui kasutatakse nimetust „Fourme de Cantal“, on välja jäetud; sellega seoses kohaldatakse määruse (EL) nr 1151/2012 sätteid.

| — | Lause „INAO logo esitamine on kohustuslik, see hõlmab päritolunimetust, märget „kontrollitud päritolunimetus“ ja lühendit INAO“ on välja jäetud seoses riigisiseste õigusaktide muudatustega. Samuti on välja jäetud kokkuvõtte punkti 5 alapunkti h lause „Kohustuslik on esitada logo, mis hõlmab lühendit INAO, märget „Kontrollitud päritolunimetus“ ja päritolunimetust“. |
| --- | --- |

—

Lause „INAO logo esitamine on kohustuslik, see hõlmab päritolunimetust, märget „kontrollitud päritolunimetus“ ja lühendit INAO“ on välja jäetud seoses riigisiseste õigusaktide muudatustega. Samuti on välja jäetud kokkuvõtte punkti 5 alapunkti h lause „Kohustuslik on esitada logo, mis hõlmab lühendit INAO, märget „Kontrollitud päritolunimetus“ ja päritolunimetust“.

INAO logo esitamine on kohustuslik, see hõlmab päritolunimetust, märget „kontrollitud päritolunimetus“ ja lühendit INAO

Kohustuslik on esitada logo, mis hõlmab lühendit INAO, märget „Kontrollitud päritolunimetus“ ja päritolunimetust

| — | Lisatud on järgmine lõik:
  „Sõltumata kõikidele juustudele kantavatest õigusnormidega ette nähtud märgetest on märgisel, reklaamides, arvetel või kaubadokumentidel koos päritolunimetusega keelatud kasutada mis tahes muid iseloomustavaid sõnu või muud teavet, välja arvatud:







  — | eriomased kaubamärgid; |
| --- | --- | --- |

—

Lisatud on järgmine lõik:

„Sõltumata kõikidele juustudele kantavatest õigusnormidega ette nähtud märgetest on märgisel, reklaamides, arvetel või kaubadokumentidel koos päritolunimetusega keelatud kasutada mis tahes muid iseloomustavaid sõnu või muud teavet, välja arvatud:

Sõltumata kõikidele juustudele kantavatest õigusnormidega ette nähtud märgetest on märgisel, reklaamides, arvetel või kaubadokumentidel koos päritolunimetusega keelatud kasutada mis tahes muid iseloomustavaid sõnu või muud teavet, välja arvatud:

—

eriomased kaubamärgid;

eriomased kaubamärgid;

| — | märked „laagerdunud talus“, „laagerdunud laagerdumistunnelis“, „valmistatud Salersi tõugu kuuluvate lehmade piimast“ (juustu puhul, mille valmistamiseks kasutatud piimast pärineb 100 % Salersi tõugu kuuluvatelt lehmadelt), „tootja ...“ ja „laagerdaja ...“, mis tuleb esitada tähemärkidega, mis moodustavad kuni kaks kolmandikku päritolunimetuse „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ jaoks kasutatud tähemärkide suurusest; |
| --- | --- |

—

märked „laagerdunud talus“, „laagerdunud laagerdumistunnelis“, „valmistatud Salersi tõugu kuuluvate lehmade piimast“ (juustu puhul, mille valmistamiseks kasutatud piimast pärineb 100 % Salersi tõugu kuuluvatelt lehmadelt), „tootja ...“ ja „laagerdaja ...“, mis tuleb esitada tähemärkidega, mis moodustavad kuni kaks kolmandikku päritolunimetuse „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ jaoks kasutatud tähemärkide suurusest;

märked „laagerdunud talus“, „laagerdunud laagerdumistunnelis“, „valmistatud Salersi tõugu kuuluvate lehmade piimast“ (juustu puhul, mille valmistamiseks kasutatud piimast pärineb 100 % Salersi tõugu kuuluvatelt lehmadelt), „tootja ...“ ja „laagerdaja ...“, mis tuleb esitada tähemärkidega, mis moodustavad kuni kaks kolmandikku päritolunimetuse „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ jaoks kasutatud tähemärkide suurusest;

| — | laagerdumise kestust näitavad märked „noor“, „vahepealne“ või „vana“; |
| --- | --- |

—

laagerdumise kestust näitavad märked „noor“, „vahepealne“ või „vana“;

laagerdumise kestust näitavad märked „noor“, „vahepealne“ või „vana“;

| — | kirjeldav sõna „väike“ väikese juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ puhul, vastavalt sätetele osas „Toote kirjeldus“; |
| --- | --- |

—

kirjeldav sõna „väike“ väikese juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ puhul, vastavalt sätetele osas „Toote kirjeldus“;

kirjeldav sõna „väike“ väikese juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ puhul, vastavalt sätetele osas „Toote kirjeldus“;

| — | vajaduse korral – kui toodet tükeldatakse – märked, mis annavad teavet toote füüsilise seisundi või juustuga tehtud mehaaniliste töötlemistoimingute kohta“. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral – kui toodet tükeldatakse – märked, mis annavad teavet toote füüsilise seisundi või juustuga tehtud mehaaniliste töötlemistoimingute kohta“.

vajaduse korral – kui toodet tükeldatakse – märked, mis annavad teavet toote füüsilise seisundi või juustuga tehtud mehaaniliste töötlemistoimingute kohta

See lubatud märgete loetelu võimaldab näidata, milliseid neist on lubatud esitada tarbija teavitamise parandamiseks ja kontrollimeetmete hõlbustamiseks koos päritolunimetusega toote märgistusel, reklaamides, arvetel või kaubadokumentidel, lisaks kõikide juustude suhtes kohaldatavatele nõuetele märgistusel esitatava teabe kohta. Eeskätt on märgitud, et märget „valmistatud Salersi tõugu kuuluvate lehmade piimast“ on lubatud kasutada üksnes juhul, kui 100 % juustu valmistamiseks kasutatud piimast pärineb Salersi tõugu kuuluvatelt lehmadelt.

See lõik on lisatud ka koonddokumendi punkti 3.6.

| — | Lisatud on lause „Laagerdumise kestus võib olla väljendatud kuudes alates 120 päevast, st neljast kuust pärast laabi lisamist“, sellega antakse ettevõtjale täpse raamistiku määratlemise abil õigus otsustada, kas laagerdumisel üle 4 kuu näidata laagerdumisaeg päevades või kuudes. See lause on lisatud ka koonddokumendi punkti 3.6. |
| --- | --- |

—

Lisatud on lause „Laagerdumise kestus võib olla väljendatud kuudes alates 120 päevast, st neljast kuust pärast laabi lisamist“, sellega antakse ettevõtjale täpse raamistiku määratlemise abil õigus otsustada, kas laagerdumisel üle 4 kuu näidata laagerdumisaeg päevades või kuudes. See lause on lisatud ka koonddokumendi punkti 3.6.

Laagerdumise kestus võib olla väljendatud kuudes alates 120 päevast, st neljast kuust pärast laabi lisamist

—   Muu

| — | Osas „Liikmesriigi pädev asutus“ on ajakohastatud riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (INAO) kontaktandmed. |
| --- | --- |

—

Osas „Liikmesriigi pädev asutus“ on ajakohastatud riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (INAO) kontaktandmed.

| — | Osas „Taotlejate rühm“






  — | on ajakohastatud taotlejate rühma aadress ning lisatud andmed telefoninumbri ja e-posti aadressi kohta; |
| --- | --- | --- |

—

Osas „Taotlejate rühm“

—

on ajakohastatud taotlejate rühma aadress ning lisatud andmed telefoninumbri ja e-posti aadressi kohta;

| — | taotlejate rühma on lisatud laagerdajad: lauseosa „Tootjad ja töötlejad“ on asendatud lauseosaga „Tootjad, töötlejad ja laagerdajad“. Laagerdajad kuuluvad ettevõtjate hulka, kes osalevad toote valmistamises. |
| --- | --- |

—

taotlejate rühma on lisatud laagerdajad: lauseosa „Tootjad ja töötlejad“ on asendatud lauseosaga „Tootjad, töötlejad ja laagerdajad“. Laagerdajad kuuluvad ettevõtjate hulka, kes osalevad toote valmistamises.

Tootjad ja töötlejad

Tootjad, töötlejad ja laagerdajad

| — | Osas „Kontrolliasutuse kontaktandmed“ on ajakohastamise eesmärgil muudetud kontrolliasutuse nimetust ja kontaktandmeid. Esitatud on järgmiste pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: riiklik päritolunimetuste instituut (Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)) ning konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)), mis asendavad viidet praeguseks aegunud tegevuslubade andmise menetlusele seoses piimatoodetega. |
| --- | --- |

—

Osas „Kontrolliasutuse kontaktandmed“ on ajakohastamise eesmärgil muudetud kontrolliasutuse nimetust ja kontaktandmeid. Esitatud on järgmiste pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: riiklik päritolunimetuste instituut (Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)) ning konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)), mis asendavad viidet praeguseks aegunud tegevuslubade andmise menetlusele seoses piimatoodetega.

Lisatud on: „Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 37 sätetele kontrollib enne toote turule viimist vastavust tootespetsifikaadile sertifitseerimisasutus, mille nimi ja kontaktandmed on esitatud INAO veebisaidil ja Euroopa Komisjoni andmebaasis“. Selle muudatuse eesmärk on vältida tootespetsifikaadi muutmise vajadust kontrolliasutuse muutumisel.

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 37 sätetele kontrollib enne toote turule viimist vastavust tootespetsifikaadile sertifitseerimisasutus, mille nimi ja kontaktandmed on esitatud INAO veebisaidil ja Euroopa Komisjoni andmebaasis

| — | Kehtivate siseriiklike eeskirjade kohaselt on osasse „Riiklikud nõuded“ lisatud tabel, milles on loetletud peamised kontrollitavad aspektid, nende võrdlusväärtused ja hindamise meetodid ning on välja jäetud viide 29. detsembri 1986. aasta dekreedile. |
| --- | --- |

—

Kehtivate siseriiklike eeskirjade kohaselt on osasse „Riiklikud nõuded“ lisatud tabel, milles on loetletud peamised kontrollitavad aspektid, nende võrdlusväärtused ja hindamise meetodid ning on välja jäetud viide 29. detsembri 1986. aasta dekreedile.

KOONDDOKUMENT

„CANTAL“ / „FOURME DE CANTAL“

„CANTAL“ / „FOURME DE CANTAL“

ELi nr: PDO-FR-0113-AM02 – 30. jaanuar 2019

ELi nr: PDO-FR-0113-AM02 – 30. jaanuar 2019

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Cantal“ / „Fourme de Cantal“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Cantal“ / „Fourme de Cantal“ on laagerdumise käigus järk-järgult pakseneva kuiva koorikuga juust, mis on valmistatud lehmapiimast, millele on lisatud laap; juustumass on tugev, kuumutamata, kaks korda pressitud, kahe pressimiskorra vahel on kalgendit segatud, massile on lisatud soola, ja rasvaine moodustab kuivaine kogusest vähemalt 45 %. Pärast juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ minimaalset laagerdumist, mis kestab 30 päeva alates laabi lisamise kuupäevast, on juustu kuivainesisaldus vähemalt 57 %.

Juust „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ on iseloomuliku korrapärase ja ümardatud servadega silindri kujuga, mille küljed ei ole kumerdunud ja selle kaal on:

| — | kas 35–45 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 36–42 sentimeetrit (suur juust); |
| --- | --- |

—

kas 35–45 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 36–42 sentimeetrit (suur juust);

| — | või 8–10 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 20–22 sentimeetrit (väike juust). |
| --- | --- |

—

või 8–10 kilogrammi. kui juust on valmistatud vormis, mille läbimõõt on 20–22 sentimeetrit (väike juust).

Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ võib turustada märgetega „jeune“ (noor), „entre-deux“ (vahepealne) või „vieux“ (vana), sõltuvalt laagerdumise kestusest ja kuivaine sisaldusest, mis on määratletud järgmiselt:

| — | noor: laagerdumise kestus vähemalt 30 päeva ja kuni 60 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 57 %; |
| --- | --- |

—

noor: laagerdumise kestus vähemalt 30 päeva ja kuni 60 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 57 %;

| — | vahepealne: laagerdumise kestus vähemalt 90 päeva ja kuni 210 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 58 %; |
| --- | --- |

—

vahepealne: laagerdumise kestus vähemalt 90 päeva ja kuni 210 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 58 %;

| — | vana: laagerdumise kestus vähemalt 240 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 60 %. |
| --- | --- |

—

vana: laagerdumise kestus vähemalt 240 päeva, kuivainesisaldus vähemalt 60 %.

Juustu laagerdumise kestust arvestatakse alates laabi lisamise päevast.

Juustumass on tugev, selle värvus ulatub valkjaskollasest tumekollaseni, nooremate juustude puhul on juustumass pehme, kauem laagerdunud juustude puhul võib see muutuda mõnevõrra muredamaks.

Kuiva kooriku värvus muutub esialgsest valkjashallist kuldkollaseks ja seejärel pruuniks, selles võib olla tumekollasest pruunini ulatuva värvusega täppe.

Toote piimhappeline maitse võib laagerdumise alguses olla kergelt hapukas ning see rikastub järk-järgult, muutudes puuviljaliseks, intensiivseks ja püsivaks.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Piimakarja põhiratsioon hõlmab üksnes geograafilisest piirkonnast pärinevat koresööta, seejuures peab karjamaalt saadav ja/või konserveeritud rohi moodustama vähemalt 70 % sööda kuivainest. Vähemalt 120 päeva jooksul aastas peab lakteerivate lehmade karjatamine andma vähemalt 70 % põhiratsioonist, väljendatuna kuivaine koguses ühe lehma kohta päevas.

Piimalehmade puhul võib täiendsööta, mille kuivainesisaldus on üle 85 %, anda brutokaalus kuni 1 800 kg piimalehma kohta kalendriaastas. Lubatud täiendsööt on täpsustatud lubatud ainete loetelus.

Nende sätete kohaselt peab vähemalt 70 % karja söödast pärinema geograafilisest piirkonnast. Võttes arvesse pinnavorme, suhtelist kõrgust ja kliimatingimusi, võivad teatud sööda komponendid pärineda väljastpoolt geograafilist piirkonda.

Loomade söödas on lubatud üksnes taimed, ühendtooted ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piim peab olema toodetud, juustuks töödeldud ja valminud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ võib turustada portsjonitena, kuubikutena või riivitult. Osa koorikust peab olema säilinud, välja arvatud alla 70grammiste tükkidena või kuubikutena või riivitult turustamise korral.

Riivitul kujul turustamisel ei ole lubatud segada erinevatele laagerdumisaegadele osutavate märgetega varustatud juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Päritolunimetusega juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ märgistus peab hõlmama:

| — | päritolunimetust; |
| --- | --- |

—

päritolunimetust;

| — | märget „noor“, „vahepealne“ või „vana“; |
| --- | --- |

—

märget „noor“, „vahepealne“ või „vana“;

| — | kirjeldavat sõna „väike“ osas „Toote kirjeldus“ esitatud väikese juustu puhul. |
| --- | --- |

—

kirjeldavat sõna „väike“ osas „Toote kirjeldus“ esitatud väikese juustu puhul.

See teave on esitatud märgistusel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku moodustavate tähtedega.

| — | päritolunimetusega samal väljal asuvat Euroopa Liidu KPNi sümbolit; |
| --- | --- |

—

päritolunimetusega samal väljal asuvat Euroopa Liidu KPNi sümbolit;

| — | märkeid „tootja ...“ ja „laagerdaja ...“. |
| --- | --- |

—

märkeid „tootja ...“ ja „laagerdaja ...“.

Sõltumata kõikidele juustudele kantavatest õigusnormidega ette nähtud märgetest on märgisel, reklaamides, arvetel või kaubadokumentidel koos päritolunimetusega keelatud kasutada mis tahes muid iseloomustavaid sõnu või muud teavet, välja arvatud:

| — | eriomased kaubamärgid; |
| --- | --- |

—

eriomased kaubamärgid;

| — | märked „laagerdunud talus“, „laagerdunud laagerdumistunnelis“, „valmistatud Salersi tõugu kuuluvate lehmade piimast“ (juustu puhul, mille valmistamiseks kasutatud piimast pärineb 100 % Salersi tõugu kuuluvatelt lehmadelt), „tootja ...“ ja „laagerdaja ...“, mis tuleb esitada tähemärkidega, mis moodustavad kuni kaks kolmandikku päritolunimetuse „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ jaoks kasutatud tähemärkide suurusest; |
| --- | --- |

—

märked „laagerdunud talus“, „laagerdunud laagerdumistunnelis“, „valmistatud Salersi tõugu kuuluvate lehmade piimast“ (juustu puhul, mille valmistamiseks kasutatud piimast pärineb 100 % Salersi tõugu kuuluvatelt lehmadelt), „tootja ...“ ja „laagerdaja ...“, mis tuleb esitada tähemärkidega, mis moodustavad kuni kaks kolmandikku päritolunimetuse „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ jaoks kasutatud tähemärkide suurusest;

| — | laagerdumise kestust näitavad märked „noor“, „vahepealne“ või „vana“; |
| --- | --- |

—

laagerdumise kestust näitavad märked „noor“, „vahepealne“ või „vana“;

| — | kirjeldav sõna „väike“ väikese juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ puhul vastavalt punktile 3.2; |
| --- | --- |

—

kirjeldav sõna „väike“ väikese juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ puhul vastavalt punktile 3.2;

| — | vajaduse korral – kui toodet tükeldatakse – märked, mis annavad teavet toote füüsilise seisundi või juustuga tehtud mehaaniliste töötlemistoimingute kohta. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral – kui toodet tükeldatakse – märked, mis annavad teavet toote füüsilise seisundi või juustuga tehtud mehaaniliste töötlemistoimingute kohta.

Laagerdumise kestus võib olla väljendatud kuudes alates 120 päevast, st neljast kuust pärast laabi lisamist.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab järgmiste kommuunide või kommuunide osade territooriumi:

Aveyroni departemang: Brommat, Lacroix-Barrez, Mur-de-Barrez, Taussac, Thérondels.

Cantali departemang: kõik kommuunid, välja arvatud Anterrieux, Chaudes-Aigues, Deux-Verges, Espinasse, Jabrun, Lieutades, Saint-Rémy-de-Chaudes-Aigues, Saint-Urcize, Trinitat (La).

Corrèze’i departemang: Auriac, Latronche, Neuvic, Pandrignes (osaliselt), Rilhac-Xaintrie, Saint-Julien-aux-Bois, Saint-Privat, Soursac.

Haut-Loire’i departemang: Ally, Lubilhac.

Puy-de-Dôme’i departemang: Anzat-le-Luguet, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourboule (La), Chambon-sur-Lac, Chastreix, Compains, Égliseneuve-d’Entraigues, Espinchal, Godivelle (La), Laqueuille, Mazoires, Mont-Dore, Murat-le-Quaire, Picherande, Roche-Charles-la-Mayrand, Saint-Alyre-ès-Montagne, Saint-Donat, Saint-Genès-Champespe, Saint-Pierre-Colamine, Saint-Sauves-d’Auvergne, Saint-Victor-la-Rivière, Sayat (osaliselt), Tauves, Tour-d’Auvergne (La), Valbeleix.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

„Cantal“ / „Fourme de Cantal“ on pika säilivusajaga suuremõõduline lehmapiimast valmistatud juust, mille juustumass on kaks korda pressitud ja millesse on lisatud soola; juustu tekstuur, koorik ja maitse muutuvad sõltuvalt juustu laagerdumisajast.

Geograafilise piirkonna karm kliima, suur suhteline kõrgus ja reljeef, mis on sobilikud rohu kasvatamiseks, on võimaldanud tekkida eripärasel oskusteabel, mis hõlmab karja pidamist, piima töötlemist juustuks ja juustu laagerdamist, mis annavad juustule „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ kirjeldatud omadused.

Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ geograafiline piirkond hõlmab suurema osa samanimelisest departemangust ning mõningaid piirnevate Puy-de-Dôme’i, Corrèze’i, Aveyroni ja Haute-Loire’i departemangude kommuune.

Tegemist on jaheda ja niiske alaga, kus valitsevad küllaltki karmid tingimused. Piirkonna minimaalne kõrgus on 500 m, siin esineb üle 15 % suurusi kõrguste vahesid ja valitseb ookeani mõjudele väga avatud kontinentaalne kliima aastase sademehulgaga vähemalt 700 mm. Piirkonna keskosas asub Cantali mägede vulkaaniline ala, mille kõrgeim tipp on 1 858meetrine Plomb du Cantal. Äärealadel ulatub geograafiline piirkond tard- ja moondekivimitest aluspinnaga Hertsüünia kurrutuseni, kus paiguti esinevad väikesed settekivimitest moodustunud mägedevahelised nõod.

Mullastiku, kõrguse, reljeefi ja kliima koosmõju selgitab, miks on geograafilise piirkonna kommuunides soodsad tingimused rohu kasvatamiseks.

Seda ressurssi on ära kasutanud loomakasvatus, et toota piima juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks. Teataval osal aastas tuleb lakteerivaid lehmi karjatada ning piimakarja põhiratsioon hõlmab üksnes geograafilisest piirkonnast pärinevat koresööta, seejuures peab rohi moodustama vähemalt 70 % söödast ning täiendsööda kogust piiratakse.

Mitu ajaloolist allikat toovad esile juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ pika ajaloo, see toode on muutunud Haute-Auvergne maakonna ja Cantali departemangu sümboliks. Toote mainet on kinnitanud ka XVI ja XVII sajandi autorid. XVII sajandi kuulsas Diderot’ ja Alembert’i entsüklopeedias on olemas joonised, millel on kujutatud selle juustu valmistamist. Juust „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ kinnitati päritolunimetusena Saint-Flouri tsiviilkohtu 17. mai 1956. aasta kohtuotsusega ning kontrollitud päritolunimetusena 19. veebruari 1980. aasta dekreediga.

„Cantal“ / „Fourme de Cantal“ oli esialgu juust,, mida valmistati Cantali mägede suvekarjamaadel maist oktoobrini peetud suurte lehmakarjade piimast, nende karjade arvukus võimaldas toota suuremõõduliste juustude valmistamiseks piisavas koguses piima, samuti oli aasta sel perioodil olemas piisavalt suur rohuressurss. Juustud valmistati ja neid hoiti lamedatest kividest ehitatud hoonetes, (buron), mida kasutati ka eluruumidena, juust toodi sügisel alla orgudesse ja müüdi mitmesugustel turgudel kauplejatest ettevõtjatele. Need ettevõtjad viisid juustu laagerdumise lõpuni ja müüsid juustud tarbijatele. Mitmes arhiividokumendis on juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ nimetatud vahetuskaubana Prantsusmaa lõunaosa viinamarjakasvatuspiirkondade ja Haute-Auvergne’i vahel. Kasutatav valmistamistehnoloogia võimaldas algusest peale toodet kaua säilitada, et võimaldada selle pikemat transportimist ning jaotada selle tarbimist kogu aasta lõikes, seega oli juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ näol tegemist varuks valmistatava tootega.

Alates XIX sajandi lõpust võis täheldada valmistamise üleminekut „buron’idest“ meiereidesse, kusjuures piima koguti mitmest põllumajanduslikust majapidamisest, see võimaldas toota juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ aasta ringi ning sellega kaasnes geograafilise piirkonna laiendamine Cantali mäestiku äärealadele. Suuremal osal selle ajajärgu tootmisüksustest ei olnud siiski tehnilisi oskusi, ruume ega rahalisi vahendeid juustude laagerdamiseks, seetõttu usaldati see toiming spetsialiseerunud laagerdajatele.

Laagerdajatel kujunes välja vastav oskusteave, omandati laagerdumiseks vajalike tingimuste loomise oskused (jahedad ja niisked keldrid) ning oskusteave, mis hõlmas juustudega tehtavaid toiminguid (juustude regulaarne hõõrumine, harjamine ja ümberpööramine), mis võimaldas turustada juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ erinevatel laagerdumisastmetel, millest on tänapäevaks välja kujunenud juustu tüübid „noor“, „vahepealne“ ja „vana“.

Kaasaegne valmistamise tehnoloogia tuleneb omaaegsetest empiiriliselt väljakujunenud meetoditest, mida loomapidajad kasutasid juustu tootmiseks buron’ides, luues tingimused juustu pikaajaliseks säilitamiseks. Kalgendi pressimine traditsioonilise töövahendi, juustupressi abil soodustab toote nõrutamist ja suurendab selle kuivainesisaldust. Toorjuustumassi pikk valmimisaeg suurendab selle happesust. Toorjuustumassi segamine kahe pressimise etapi vahel annab juustule „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ iseloomuliku tekstuuri. Juustumassile soola lisamine, mille puhul tagatakse soola ühtlane jaotumine, valmistab ette juustu laagerdumist. Teise pressimisega antakse juustule iseloomulik kuju.

buron

„Cantal“ / „Fourme de Cantal“ on pika säilivusajaga suuremõõduline lehmapiimast valmistatud juust, mille juustumassi on kaks korda pressitud ja millesse on lisatud soola. Juust, mida turustatakse märkega „noor“, on laagerdunud 30–60 päeva ja selle kuivainesisaldus on vähemalt 57 %. Juustud, mida turustatakse märgetega „vahepealne“ ja „vana“, on laagerdunud vastavalt 90–210 päeva ja vähemalt 240 päeva ning nende kuivainesisaldus on vastavalt vähemalt 58 % ja vähemalt 60 %.

Juustumass on nooremate juustude puhul pehme, kauem laagerdunud juustude puhul võib see muutuda mõnevõrra muredamaks. Kuiva kooriku värvus muutub esialgsest valkjashallist kuldkollaseks ja seejärel pruuniks, selles võib olla tumekollasest pruunini ulatuva värvusega täppe. Toote piimhappeline maitse võib laagerdumise alguses olla kergelt hapukas ning see rikastub järk-järgult, muutudes puuviljaliseks, intensiivseks ja püsivaks.

Geograafilise piirkonna rohu tootmise jaoks soodsa karmi ja sademerohke kliima ning mägise reljeefi koosmõjul on põllumajandustootmine orienteerunud piimaveiste pidamisele, mis võimaldab kohalikke tavasid ära kasutades väärtustada geograafilise piirkonna rohuressurssi juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ valmistamiseks vajaliku piima tootmisel.

Karm kliima, reljeefist ja talvistest kliimaoludest tingitud keerulised transporditingimused ning toodetava piima suur kogus tõid esile oskusteabe, mille alusel valmistati juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“, st varuks valmistatavat suuremõõdulist iseloomulikku juustu, mille näol oli tegemist alati kättesaadava toiduressursiga ning vahetuskaubaga, mida oli võimalik transportida kaugele.

Tänapäeval rakendatavad tehnilised meetodid (kahekordne pressimine, pikk hapestamisaeg, soola lisamine otse juustumassile) tulenevad eripärasest ja traditsioonilisest oskusteabest, mis võimaldab seda juustu turustada erinevatel laagerdumisastmetel ning säilitada tänu suurele kuivainesisaldusele pikema aja jooksul.

Juustu „Cantal“ / „Fourme de Cantal“ eripärad, eeskätt juustu koorik, juustumassi tekstuur ja juustu maitse muutuvad laagerdumise käigus tänu laagerdumiskeskkonna tingimustele ja laagerdaja rakendatavatele eriomastele toimingutele.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a68e7228-d4ac-4896-beb3-7272baf7b6e6

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/31

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 46/14)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Anjou Villages Brissac“

PDO-FR-A0259-AM01

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda muudetakse järgmiselt: „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmise Maine-et-Loire’i kuuluvate kommuunide territooriume: Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.“

Redaktsiooniline muudatus: uues haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi ja muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et geograafilist piirkonda kujutavad kartograafilised dokumendid on avalikkuse tõhusamaks teavitamiseks kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebilehel.

Seepärast muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2.   Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 lisatakse sõnade „14. veebruar 2002“ järele sõnad „ja riikliku komitee alalise komisjoni istung 19. jaanuaril 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 3 asendatakse kommuunide loetelu järgmise loeteluga:

| „— | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay); |
| --- | --- |

„—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne ja Saulgé-l’Hôpital), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Pellouailles-les-Vignes ja Saint-Sylvain-d’Anjou), Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne ja Saulgé-l’Hôpital), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Pellouailles-les-Vignes ja Saint-Sylvain-d’Anjou), Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.“ |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.“

See võimaldab võtta arvesse pärast viimase tootespetsifikaadi versiooni koostamist aset leidnud erinevaid kommuunide ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

4.   Põllumajanduse keskkonnasätted

I peatüki VI punkti alapunkti 2 lisatakse järgmine tekst: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumisel peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Kui maatükil kasutatakse biotõrjevahendite hulka kuuluvaid herbitsiide, on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud.“

Käesolev muudatus on seotud sellega, et ettevõtjad kasutavad Anjou viinamarjaistandustes järjest enam agroökoloogilisi tootmistavasid. See annab tunnistust sellest, et tehnilistes lahendustes võetakse järjest enam arvesse keskkonnaprobleeme. Toetades taimkatte olemasolu, mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama kaitsta paremini viinamarjaistanduste pinnast ning säilitada selle loomulikke omadusi (viljakus, elurikkus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedi ja autentsuse saavutamisele ning tugevdab territooriumi mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Koristushooaja algus

I peatüki VII punkti alapunktist 1 on välja jäetud järgmine lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel.“

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole tänapäeval enam vajalik, sest ettevõtjatel on nüüd olemas suur hulk vahendeid, mis võimaldavad viinamarjade küpsust väga täpselt hinnata. Kõigil ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses seadmed ja varustus, mis võimaldavad tootmiseesmärkidest sõltuvalt täpselt kindlaks määrata saagikoristuse alustamiseks optimaalse kuupäeva igal maatükil.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Suhkrusisaldus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunkti b lisatakse pärast teksti „glükoos + fruktoos“ järgmine tekst „veinid pärast kääritamist“.

Muudatus tehakse, et vältida segiminekut suhkrusisaldusega enne kääritamist, ning on tõesti oluline täpsustada, et nimetatud sisaldust tuleb kontrollida pärast kääritamist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Veinikeldri mahutavus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 punktis d asendatakse lause: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtte keskmine saagikus viimase viie aasta jooksul.“ järgmise lausega: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui viimase viie aasta keskmine toodetud veinikogus.“

Tootespetsifikaadis ei viidata mitte mahule (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st tootmispindalaga jagatud koristatud saagi mahule (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta (hl/ha)). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajanduslikus majapidamises eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos vaadati üle, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arvu (10 asemel 7). Seoste juures täpsustati, et keskmine temperatuur on aasta keskmine temperatuur.

Seepärast muudetakse päritolunimetuse koonddokumendi punkti 8.

10.   Üleminekumeede

I peatüki XI punkti lisatakse järgmine: „Sätteid, millega kehtestatakse kohustus, mille kohaselt peab ridadevahelisel alal olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate või sellise taimkatte puudumisel peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet või kasutama biotõrjevahendeid, ei kohaldata viinapuude kasvualadele, mis olid käesoleva tootespetsifikaadi heakskiitmise kuupäeval olemas ja kus ridade vaheline kaugus on 1,70 meetrit või väiksem.“

Üleminekumeede võimaldab jätta karistamata olemasolevad istandused, mille praegune toimimisviis ei vasta põllumajanduse keskkonnasätetele. Suure tihedusega istandustes, kus ridade vaheline kaugus on 1,70 meetrit või väiksem, võivad alalise taimkatte hooldamine või maaharimine põhjustada tehnilisi probleeme (mehhaniseerimine, seadmed, tööriistad). Madalate viinapuude korral suurendab taimkate samuti kevadkülmade esinemise ohtu. Lisaks mõjutab taimkatte olemasolu viinapuude veevarustust rohkem, kui istutustihedus on suurem. Kõiki asjaolusid arvesse võttes peavad pärast tootespetsifikaadi kinnitamist istutatud viinapuud seevastu vastama kehtestatud põllumajanduse keskkonnasätetele, olenemata nende istutustihedusest ja ridade vahelisest kaugusest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Andmete säilitamine

II peatüki II punkti alapunktis 3 asendatakse sõna „võimalik“ sõnaga „naturaalne“.

Saavutamaks kooskõla kõigi Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kasutatud sõnastuste vahel, asendatakse sõnad „naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides“ sõnadega „võimalik alkoholisisaldus“ või „alkoholisisaldus kraadides“. Nimetatud muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Andmete säilitamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on lihtsustada registrite inspekteerimiskava koostamist ja registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Anjou Villages Brissac

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veinid on punased vaiksed veinid, mille peamised analüütilised omadused on järgmised.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti;

Malolaktiline kääritamine peab olema lõppenud. Pakendamata või pakendamisetapis turustamiseks valmis olevate veinide õunhappe sisaldus on 0,4 grammi liitri kohta või vähem.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) maksimaalne sisaldus on veinis pärast käärimist kolm grammi liitri kohta.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Veini kääritatakse veinivalmistusruumides vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 30. juunini.

Tegemist on punase veiniga, mis on toodetud viinamarjasortidest ’Cabernet Franc N’ ja ’Cabernet Sauvignon N’. Juba veini sügav värvus tõstab selle rikkust esile. Veini lõhnabukett on mitmekülgne, selles segunevad punased ja mustad marjad ning vürtsiaroomid, ulukiliha lõhn või isegi puidused noodid. Veini maitse on küps ja sametine, säilitades samas oma rikkaliku maitsebuketi. Väga tuntavad tanniinid sulavad suus ja järelmaitse on pikk.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   
  Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Istutustihedus – ridade vaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri. Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, on õigus kasutada oma saagi puhul kontrollitud päritolunimetust tingimusel, et täidetud on käesolevas tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirjad. Viinapuude kasvualas ei tohi ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Veinivalmistuse eritavad

Lubatud on substraktiivsete rikastamistehnoloogiate kasutamine, maksimaalne osalise kontsentreerimise tase töödeldavates kogustes võib olla kuni 10 %. Puutükkide kasutamine on keelatud. Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   
  Maksimaalne saagikus

56 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmise Maine-et-Loire’i kuuluvate kommuunide territooriume: Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Cabernet-Sauvignon N’

’Cabernet Franc N’

8.   Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetuse „Anjou Villages Brissac“ geograafiline piirkond asub suurel Armorikaani mäemassiivi platool, mis koosneb kildakihtidest ja kilt- ja liivakivist ning mis on Loire’i jõe suunas laugelt kaldu. Maastikule on iseloomulikud arvukad madalad erisuunalised nõlvad, mille kõrgus jääb vahemikku 50–90 meetrit. 2018. aastal kattus see kontrollitud päritolunimetuse „Coteaux de l’Aubance“ territooriumiga ja hõlmas Angers’i linnast edelas seitset kommuuni.

Geograafilist piirkonda piiritlevad läänes Aubance’i jõe suue ja Loire’i jõgi, idas Crétacé’i platoo, kus on kujunenud välja lubjarikkad mullad (Pariisi nõo serv), põhjas Loire’i voolutee ning lõunaservas Brissaci ja Beaulieu metsad. Aubance on Loire’i jõe väike lisajõgi, mis on selle geograafilise piirkonna sümbol ja voolab põhja poole selle allikast kuni Brissac-Quincé kommuunini, mis on kuulus oma XVI sajandist pärineva lossi poolest. Kuni Mûrs-Erigné kommuunini on jõgi loodesuunaline ja pärast seda voolab see Loire’iga paralleelselt.

Kiltkivisel aluskihil moodustunud pinnas pole enamasti väga sügav, sellel on soodne soojusrežiim ja sellele on iseloomulikud väikesed veevarud. Geograafilise piirkonna lääneosas on kohati näha happeliste (rüoliidid) või aluseliste (spiliidid) purskekivimite sooni, millest on tekkinud väga kivised mullad. Geograafilise piirkonna põhjaosas asuvate kommuunide eripäraks on see, et nad asuvad tumedatel kiltkivikihtidel. Inimesed kasutasid neid kihte sajandeid hoonete seinade ja katuste ehitamiseks, keraamiliste plaatide valmistamiseks ja isegi selliste mööbliesemete valmistamiseks nagu valamud, lauad ja trepid, mis kinnitab selle territooriumi ainulaadsust. Need elemendid esinevad maastikul väga tihti ja moodustavad osa viinamarjaistanduste identiteedist. Geograafilise piirkonna idaosa asub Cenomani geoloogilisest east pärinevatel formatsioonidel, mis katavad eelkambriumi ajajärgust pärinevat aluskorda.

Seega on geograafiline piirkond enklaav, kus on vähe sademeid, sest seda mõjutab fööni tuul ning see on tänu Choletais’ ja Mauges’i kõrgematele tippudele ookeani niiskuse eest kaitstud. Aastane sademete hulk on umbes 585 millimeetrit, samas kui Choletais’l on aastane sademete hulk umbes 800 millimeetrit. Brissac-Quincé jaamas mõõdetud väärtused on Maine-et-Loire’i departemangu ilmajaamades mõõdetud väärtustest kõige madalamad. Samuti erineb sademete hulk kasvuperioodil ülejäänud departemangu sademete hulgast umbes 100 millimeetri võrra. Aasta keskmine temperatuur on suhteliselt kõrge (umbes 12 °C) ja ületab kogu Maine-et-Loire’i departemangu aasta keskmist temperatuuri 1 °C võrra. Sellele piirkonnale omane mesokliima ilmneb lõunapoolsematele aladele sarnanevas taimestikus, kus on esindatud iilekstammed ja piiniad.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Mõned veinivalmistuspiirkonnale omased omadused on väga vanad, nagu nähtub Guillory Aîné 1865. aasta kirjutisest ajakirjas „Bulletin de la Société Agricole et Industrielle d’Angers“, kus täpsustatakse, et Saint-Melaine-sur-Aubance istandustesse istutatakse nn Bretagne’i taime (mis sai oma nime sel ajal Bretagne’i piirkonnas asunud Loire’i suudmeala kaudu laevaga saabudes). See taim pole midagi muud kui viinamarjasort ’Cabernet Franc N’. Selle viinamarja istandused hakkasid kiiremini arenema pärast viinapuutäi kriisi, mis hävitas enam kui kolm neljandikku Anjou viinamarjaistandustest.

XX sajandi alguses valmistati peamiselt kohvikutes tarbitavat kerget veini, mida kohalikud nimetavad rouget tüüpi veiniks. XX sajandil hakati samuti tootma punast veini, see toimus samal ajal, kui asutati Brissaci veinitootjate ühistu. Samuti arenesid sellel ajal istandused, kus istutati ’Cabernet-Sauvignon N’ viinamarjasorti, mis küpseb hiljem ja on mõeldud õhemale pinnasele.

Kontrollitud päritolunimetust „Anjou Villages“ tunnustati 14. novembril 1991. aastal. Brissaci piirkonna viinamarjakasvatajad olid näidanud selleks üles initsiatiivi ja tõuganud seda tegevust tagant alates 1979. aastast. Nimetus kiideti heaks kontrollitud päritolunimetuse „Anjou“ geograafilise piirkonna 46 kommuuni jaoks, kasvatusalad olid konkreetselt kindlaks määratud ja sätestati ranged struktureeritud punase veini tootmise eeskirjad, mis villitakse suve alguses pärast seda kui laagerdamine on tanniinid rafineerinud.

Siiski on Brissaci piirkonna spetsialistid olnud alati veendunud, et neil on olemas vajalik territoorium ja oskusteave, et jätta nende toodetud punastele veinidele oma ainulaadne jälg. Otsides ennastohverdavalt parimat kooskõla viinamarjasordi ja selle istutuskohtade vahel, kohandades lõikamistehnikaid ja viljelustavasid võimalikult hästi, koristades optimaalse küpsusastme saavutanud saaki ning parandades temperatuuri kontrollimise tehnikaid ja kääritamisaega, said viinamarjakasvatajad kontrollitud päritolunimetuse „Anjou Villages Brissac“ tunnustuse 17. veebruaril 1998.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Tegemist on punase veiniga, mis on toodetud viinamarjasortidest ’Cabernet Franc N’ ja ’Cabernet Sauvignon N’.

Juba veini sügav värvus tõstab selle rikkust esile. Veini lõhnabukett on mitmekülgne, selles segunevad punased ja mustad marjad ning vürtsiaroomid, ulukiliha lõhn või isegi puidused noodid. Veini maitse on küps ja sametine, säilitades samas oma rikkaliku maitsebuketi. Väga tuntavad tanniinid sulavad suus ja järelmaitse on pikk.

Tegemist on suurepärase veiniga, kuid enne selle maitsmist tuleks viis või kuus aastat oodata.

3.   Põhjuslikud seosed

Õhuke pinnas, mille põhjal määratakse kasvatusalad ja viljelustavad, ning topograafia, mis loob suurepärased valgustingimused ja soodustab regulaarset veega varustatust, on üheskoos võimaldanud viinamarjasortidel ’Cabernet Franc N’ ja ’Cabernet-Sauvignon N’ väljendada kogu oma ainulaadsust ja rikkalikkust. Sellistes kasvatustingimustes on vajalik viinapuude optimaalne hooldamine ja sordi viljakuse arendamine, mis väljendub viinapuude viljelustavades ja rangetes lõikamisreeglites. Veinivalmistajate teostatav viinapuuistandusi käsitlev vaatlus- ja analüüsitegevus võimaldab neil määrata kindlaks õige asukoha viinapuude istutamiseks, eelistades viinamarjasordi ’Cabernet-Saugvignon N’ istanduste rajamist õhukesele pinnasele, samas kui viinamarjasorti ’Cabernet Franc N’ istutatakse Cenomani geoloogilisest east pärinevatele lubjakivimuldadele või kiltkivil moodustunud pruunmuldadele, mille veevarud on suuremad.

Ettevõtjate oskusteave tagab, et korjatakse selliseid viinamarju, mille minimaalne suhkrusisaldus on 189 grammi liitri kohta ja mille fenoolide tase on optimaalne. Ettevõtjad on põlvkondade jooksul osanud tuua esile viinamarjade parimad omadused, kohandades selleks oma veinivalmistustehnikaid. Väga kiiresti leiti, et veine tuleb pärast kääritamist hoida vaadis, et need saavutaksid mitmekülgse aroomi ja eelkõige selleks, et tanniinid muutuksid ümaraks ja siidiseks. Nende eesmärkide täitmiseks on tootespetsifikaadis sätestatud minimaalne hoiustamisperiood kuni saagikoristusele järgneva aasta 30. juunini.

Kontrollitud päritolunimetus „Anjou Villages Brissac“ kuulub Anjou piirkonna parimate veinide hulka. Niiviisi on „veinisaadiku“ valimisest, mille käigus veinivalmistajad ja veinimaailma spetsialistid valivad kontrollitud päritolunimetust „Anjou Villages Brissac“ kõige paremini esindava veini, saanud möödapääsmatu sündmus, mis seab Anjou piirkonna punased veinid degusteeritava aastakäigu raames tuntuse järjekorda.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses veini pressimise, valmistamise ja kääritamisega, koosneb 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmistest kommuunidest:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne ja Saulgé-l’Hôpital), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Pellouailles-les-Vignes ja Saint-Sylvain-d’Anjou), Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne ja Saulgé-l’Hôpital), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Pellouailles-les-Vignes ja Saint-Sylvain-d’Anjou), Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Märgistus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on katastrisse kantud ja märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses ega laiuses) poolt tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0a43e4f9-b0f4-400f-b86a-ed65865455b8

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/39

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 46/15)

Käesolev teade on avaldatudvastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Rosé de Loire“

PDO-FR-A0150-AM01

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda muudetakse järgmiselt:

„Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:

Deux-Sèvresi departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-surLoire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: d’Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire ja Saint-Patrice), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (Langeais’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-deTouraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bourré ja Montrichard), Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chambon-sur-Cisse ja Molineuf), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Veuzain-sur-Loire (Onzaini delegeeritud kommuuni endine territoorium);

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilisi piirkondasid kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.“

Redaktsiooniline muudatus: uues haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi ja muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Lõpuks viidatakse sellele, et geograafilist piirkonda kujutavad kartograafilised dokumendid on avalikkuse tõhusamaks teavitamiseks kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebilehel.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2.   Piiritletud maatüki kogupindala

Piiritletud maatüki kogupindala

Kaitstud päritolunimetuse „Rosé de Loire“ tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunkti 2 esimeses lõigus lisatakse sõnade „10. veebruar 2011“ järele sõnad „ja 20. juuni 2018“ ning sõnade „5. september 2007“ järele sõnad „ja 19. jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäevad, millal pädev riiklik asutus kiitis heaks geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 3 asendatakse kommuunide loetelu järgmisega:

| — | Indre’i departemang: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois; |
| --- | --- |

—

Indre’i departemang: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois;

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse, Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse, Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loir-et-Cheri departemang: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fresnes, Fougères-sur-Bièvre, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cheri departemang: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fresnes, Fougères-sur-Bièvre, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

See võimaldab võtta arvesse pärast viimase tootespetsifikaadi versiooni koostamist aset leidnud erinevaid kommuunide ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

4.   Põllumajanduse keskkonnasätted

Põllumajanduse keskkonnasätted

I peatüki VI punkti alapunkti 2 lisatakse järgmine tekst: „Ridade vahel on kohustuslik külvatud või isekülvanud kontrollitud taimkate; sellise taimkatte puudumisel harib ettevõtja isekülvanud taimkatte kontrolli alla saamiseks maad või põhjendab viinamarjakasvatuse valdkonnas pädeva riigiasutuse poolt tüübikinnituse saanud biotõrjevahendite kasutamist. Kui maatükil kasutatakse biotõrjeks mõeldud herbitsiide, on muude herbitsiidide kasutamine keelatud.

Nimetatud sätteid ei kohaldata viinapuude kasvualadele, kus puuridade vaheline kaugus on 1,7 meetrit või vähem.“

Käesolev muudatus on seotud sellega, et ettevõtjad kasutavad Anjou viinamarjaistandustes järjest enam agroökoloogilisi tootmistavasid. Muudatus kajastab seda, et tehnilistes lahendustes võetakse järjest enam arvesse keskkonnaprobleeme. Muudatus soodustab taimkatte olemasolu, mehaanilist umbrohutõrjet ja biotõrjevahendite kasutamist, vähendades seeläbi keemiliste herbitsiidide kasutamist. Selline herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama kaitsta paremini viinamarjaistanduste pinnast ning säilitada selle loomulikke omadusi (viljakus, elurikkus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedi ja autentsuse saavutamisele ning tugevdab territooriumi mõistet.

Erisättega jäetakse põllumajanduse keskkonnasätete kohaldamisalast välja viinamarjaistandused, kus puuridade vaheline kaugus on 1,70 meetrit või vähem. Kaitstud päritolunimetuste „Crémant de Loire“ ja „Rosé de Loire“ tootmispiirkonnad on tõesti suured ning neis viljeldavad tavad on looduskeskkonna erinevustest tulenevalt mitmekesised. Viinamarjaistanduste idaosas on kevadiste külmade oht suurem ning vett läbilaskev liivane pinnas teravdab suvel viinapuude veepuudust. Sellega seoses ei tundunud soovitatav kehtestada põllumajanduse keskkonnasätteid kitsastes viinamarjaistandustes, kus istutustihedus on üldiselt suurem ja taimed madalamad.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Saagikoristuse algus

Saagikoristuse algus

I peatüki VII punkti alapunktist 1 on välja jäetud järgmine lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel.“

Koristushooaja alguskuupäeva kindlaksmääramine ei ole tänapäeval enam vajalik, sest ettevõtjatel on nüüd olemas suur hulk vahendeid, mis võimaldavad viinamarjade küpsust väga täpselt hinnata. Igal ettevõtjal on mitmeid individuaalseid ja kollektiivselt kasutatavaid seadmeid ja varustus, mis võimaldavad igal maatükil saagikoristuse alustamiseks optimaalse kuupäeva tootmiseesmärkidest sõltuvalt täpselt määrata.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Veinikeldri mahutavus

Veinikeldri mahutavus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 punktis c asendatakse lause: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtte keskmine saagikus viimase viie aasta jooksul.“ järgmise lausega: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui viimase viie aasta keskmine toodetud veinikogus.“

Tootespetsifikaadis ei viidata mitte mahule (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st tootmispindalaga jagatud koristatud saagi mahule (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta (hl/ha)). Kavandatud muudatus võimaldab parandada suurustega seotud ebajärjepidevuse ilma sisuliste muudatusteta (miinimumkogus on endiselt 1,4 korda suurem kui eelmistel veiniaastatel ettevõttes toodetud keskmine veinikogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Veinide ringlus

Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 4 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Seos vaadati üle, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arvu (294 asemel 232). Seose juures täpsustati, et keskmine sademete hulk on aastane sademete hulk.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 8, milles käsitletakse seoseid.

9.   Üleminekumeede

Üleminekumeede

Tootespetsifikaadi XI punkti alapunktis 1 osutatud aegunud üleminekumeetmed jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Andmete säilitamine

Andmete säilitamine

II peatüki II punkti alapunktis 3 asendatakse sõna „võimalik“ sõnaga „3naturaalne“.

Saavutamaks kooskõla kõigi Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kasutatud sõnastuste vahel, asendatakse sõnad „naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides“ sõnadega „võimalik alkoholisisaldus“ või „alkoholisisaldus kraadides“. Nimetatud muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Andmete säilitamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on lihtsustada registrite inspekteerimiskava koostamist ja registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Peamised kontrollitavad punktid

Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Toote nimetus

Rosé de Loire

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

Veinid on kuivad roosad vaiksed veinid, mille peamised analüütilised omadused on järgmised. Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9,5 mahuprotsenti. Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist vähem kui kolm grammi liitri kohta. Veinide üldhappesus on enne pakendamist 91,84 milliekvivalenti liitri kohta või vähem. Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti. Lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on määratud kindlaks Euroopa Liidu õigusaktidega.

„Rosé de Loire“ on kuiv vein. Üldiselt on see vein lõheroosa värvusega. Õrnas aroomis on sageli kirsi- ja maasikanoote. Suus on vein täidlane, värske, ümar ja harmooniline. Värske ja janukustutav vein tekitab joojas küpsesse vilja hammustamise tunde ning kogu veini eripära tasub hinnata, kui vein on noor.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

a.   
  Peamised veinivalmistustavad

Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

Istutustihedus – ridade vaheline kaugus

Istutustihedus – ridade vaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri. Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, on õigus kasutada oma saagi puhul kontrollitud päritolunimetust tingimusel, et täidetud on tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirjad. Viinapuude kasvualas ei tohi ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri.

Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse erinevatesse kõrgustesse hiljemalt 30. aprillil nii, et igal tüvel on maksimaalselt 12 punga ning pika võrse puhul maksimaalselt seitse punga.

Toestatud taimede kõrgus on vähemalt 0,6 korda sama suur kui ridade vaheline kaugus, toestatud taimede kõrgust mõõdetakse alates lehtede alumisest piirist (maapinnast vähemalt 0,40 meetri kõrgusel) kuni nende ülemise lõikeääreni (toestuse ülemisest nöörist vähemalt 0,20 meetri kõrgusel).

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, tuleb lisaks täita järgmisi toestuseeskirju: toestuspostide minimaalne kõrgus maapinnast peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestus koosneb 4 nöörireast; kõige ülemise nööri minimaalne kõrgus on 1,85 meetrit maapinnast.

Kastmine

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

Nende veinide korral on veinivalmistuses kasutatava söe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   
  Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

72 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Deux-Sèvresi departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvresi departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-enVéron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: d’Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire ja Saint-Patrice), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (Langeais’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-deTouraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-enVéron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: d’Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire ja Saint-Patrice), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (Langeais’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-deTouraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bourré ja Montrichard), Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chambon-sur-Cisse ja Molineuf), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Veuzain-sur-Loire (Onzaini delegeeritud kommuuni endine territoorium); |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bourré ja Montrichard), Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chambon-sur-Cisse ja Molineuf), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Veuzain-sur-Loire (Onzaini delegeeritud kommuuni endine territoorium);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandesi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandesi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Peamised veiniviinamarjasordid

’Gamay N’

’Grolleau N’

’Cabernet Franc N’

’Cabernet-Sauvignon N’

’Pineau d’Aunis N’

’Pinot noir N’

’Grolleau gris G’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub lainjal platool, mis on geoloogiliselt osa Armorica mäemassiivi eelmäestiku paleosoikumi aegkonnast pärinevatest formatsioonidest ja hilisematest, mesosoikumi aegkonnast pärinevatest formatsioonidest ning vähemal määral ka tertsiaari aegkonnast pärinevatest formatsioonidest (Pariisi nõo edelapoolne äär). Piirkond kulgeb Loire’i ja selle lisajõgede (Vienne, Indre ja Cher) ääres umbes 200 km ulatuses. 2018. aastal hõlmas piirkond 232 kommuuni, millest mõned on tuntud oma losside poolest.

Viinamarjakasvatuseks kasutatavatel läänepoolsetel aladel on kiltkivipinnas või savine kiltkivipinnas ning idapoolsetel savine lubjakivipinnas (Cenomani, Turoni, Santoni ja eotseeni ajavahemikud). Turoni geoloogiline iga on oluline. Selle ea jooksul tekkis tuffi kivim, mille kaevandamine arvukates karjäärides võimaldas ehitada Loire’i lossid ja üldisemalt kogu piirkonna ehitiste kogumi ning tekitas niiviisi lugematuid õõnsusi. Nendest karjääridest on saanud ühtlase temperatuuri ja õhuniiskusega keldrid, kus kasvatatakse seeni ja säilitatakse veine. Kõigile piirkonna pinnastele on omased mõõdukad kasutatavad veevarud ja hea veeläbilaskevõime.

Tegemist on merelise kliimaga. Idapoolses ääres asuvat Sologne’i viinamarjakasvatuspiirkonda mõjutab siiski rohkem mandriline kliima ja seal on aastane sademete hulk veidi suurem kui ülejäänud geograafilises piirkonnas, jäädes vahemikku 550–650 millimeetrit. Läänes, kus merelise kliima mõju on kõige tugevam, on temperatuurid ühtlased, talved pehmed ja suvekuumus mõõdukas. Idapool kipub temperatuuride vahemik seevastu suurem olema. Üldiselt reguleerib temperatuure Loire’ist ja selle lisajõgedest koosnev jõgikond.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjakasvatuse ajalugu on suhteliselt pikk ja seotud arvukate kloostrite arenguga. Püha Gregorius Toursist märkis oma teoses „Prantsusmaa ajalugu“ („Histoire de France“), et VI sajandil oli viinamarjakasvatus selles piirkonnas väga levinud ja et kui viinamarjad olid küpsed, kasutati lindude jahtimiseks nn trakette. XV sajandil saabus Bretoni viinamarjasort, mis pole ei midagi muud kui Bordelais’st pärit viinamarjasort ’Cabernet Franc N’, ning tootjad hakkasid valmistama uut roosat veini, mida nimetati sellal klaretiks (clairet) ja millele on iseloomulik marjalõhn. Esimesed ajaloolised andmed on seotud sellega, et Saumuri elanikud annetasid Bretagne’i hertsog Jean V-le kaks busse (keskaegne Prantsuse mõõtühik vedelikele, kahe sellise ühiku maht on kokku 536 liitrit) täit klaretti.

clairet

busse

Veidi idapool toodeti ka Touraine’i provintsis roosat veini. Mõned Loire’i jõe paremal kaldal asuvad kommuunid saavutasid nende veinide abil teatava tuntuse. Blois„, Azay-le-Rideau“ ja Meslandi viinamarjaistandused olid suured tootjad. Cinq-Mars-La-Pile’i kommuuni veinid said tuntuks ja kohalik viinamarjasort ’Grolleau N’ arenes jõudsalt. XIX sajandi alguses oli viimane väga levinud Anjous, eelkõige Thouarcé ja Brissaci kantonites.

Geograafilise piirkonna ulatus soodustab tänu selle pinnaste ja kliima mitmekesisusele viinamarjasortide mitmekülgsust. Anjous istutatakse peamiselt viinamarjasorte ’Cabernet Franc N’, ’Cabernet-Sauvignon N’, ’Grolleau N’ ja ’Grolleau Gris G’. Loire jõe paremal kaldal Touraine’s kasvatatakse väga palju viinamarjasorti ’Grolleau N’. Samuti kasvatatakse viinamarjaistandustes viinamarjasorti ’Gamay N’ ning vähemal määral viinamarjasorti ’Pineau d’Aunis N’ ja kohati viinamarjasorti ’Pinot Noir N’.

XX sajandi alguses hakati Anjous tootma suures koguses rouget tüüpi roosat veini ja Touraine’s vin gris tüüpi veini. 1970ndate alguses taotlesid Val de Loire’i tootjad selle kuiva roosa veini tunnustamist, sest soovisid veini mainet tugevdada ja säilitada selle identiteeti. Kontrollitud päritolunimetust „Rosé de Loire“ tunnustati 1974. aastal.

rouget

vin gris

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

„Rosé de Loire“ on kuiv vein. Üldiselt on see vein lõheroosa värvusega. Õrnas aroomis on sageli kirsi- ja maasikanoote. Suus on vein täidlane, värske, ümar ja harmooniline. Värske ja janukustutav vein tekitab joojas küpsesse vilja hammustamise tunde ning kogu veini eripära tasub hinnata, kui vein on noor.

3.   Põhjuslikud seosed

Põhjuslikud seosed

Suur jõgikond, mille moodustavad Loire’i, Vienne’i, Cheri ja Indre’i jõed, on aja jooksul suuresti kujundanud lainelist platood, mille kõvad kivimid pärinevad paleosoikumi aegkonnast ning pehmed kivimid mesosoikumi ja tertsiaari aegkondadest. Kiriku mõjutusel rajati sinna keskajal viinamarjaistandused ning Anjou ja Touraine’i viinamarjaistandused kujunesid jõe ja selle lisajõgede ääres välja peaaegu 200 km pikkusel alal.

Aja jooksul on tootjad hakanud idapoolsetel aladel eelistama viinamarjasortide ’Cabernet Franc N’ ja ’Grolleau N’ istutamist, samas kui läänepoolsetel aladel on tootjad istutanud eelkõige viinamarjasorte ’Gamay N’ ja ’Pineau d’Aunis N’. Nende valikuid selgitavad geograafilise piirkonna ülesehitus ja kliima. Viinamarjasordid on mitmekülgsetes tootjatele kättesaadavates viinamarjade kasvatustingimustes loomulikult juurdunud. Kasutusmeetodeid arvesse võttes kasutatakse viinamarjade kasvatamiseks ainult selliseid hea veeläbilaskevõimega alasid, mille pinnas on savisest lubjakivist või kiltkivist.

Värskete, ainulaadsete, hõrkude ja väikese alkoholisisaldusega Rouget ja vin gris tüüpi veinide tootmine arenes seega välja XX sajandi alguses. Põlvkondade jooksul tõstavad tootjad esile oma toodangu ainulaadseid omadusi, mis väljendub ühest küljest aroomi potentsiaali arengut soodustavate segude valimises ning teisest küljest taimede optimaalses hooldamises ja nende tootmispotentsiaali ärakasutamises, mis kajastub viinapuude ranges kasvatusstiilis.

Rouget

vin gris

Sellise tootmisviisi edu tipp saabus 1974. aastal kontrollitud päritolunimetuse „Rosé de Loire“ tunnustamisega. Tootjate dünaamilisus ja oskusteave ning nende ajalooline pühendumus Loire’i äärsele veinimaastikule säilitavad selle kontrollitud päritolunimetuse saavutatud kuulsust, mis on olnud pärast tunnustuse saamist väga edukas.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Märgistus

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähemärkidega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse nime moodustavad tähemärgid.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla ületada (kõrguselt ega laiuselt) kahte kolmandikku tähemärkide suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on: - kantud katastrisse, - märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähemärkide suurus ei tohi olla ületada (ei kõrguses ega laiuses) poolt tähemärkide suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses veini pressimise ja valmistamisega, koosneb 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmistest kommuunidest:

| — | Indre’i departemang: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois; |
| --- | --- |

—

Indre’i departemang: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois;

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse, Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse, Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loir-et-Cheri departemang: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fresnes, Fougères-sur-Bièvre, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cheri departemang: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fresnes, Fougères-sur-Bièvre, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-92621e99-82b3-4528-9773-4d35d2805177

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/48

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 46/16)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Muscadet Côtes de Grandlieu“

PDO-FR-A0496-AM01

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Päritolunimetuse „Muscadet Côtes de Grandlieu“ geograafilise piirkonna vastavuse kontrollimisega kaasnevad järgmised muudatused:

| — | lisatakse kaks kommuuni (Geneston, La Planche) ning nelja kommuuni osad (Le Bignon, Montbert, Les Sorinières, Vieillevigne), kõik nimetatud kommuunid asuvad piirkondliku päritolunimetuse „Muscadet“ geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

—

lisatakse kaks kommuuni (Geneston, La Planche) ning nelja kommuuni osad (Le Bignon, Montbert, Les Sorinières, Vieillevigne), kõik nimetatud kommuunid asuvad piirkondliku päritolunimetuse „Muscadet“ geograafilises piirkonnas;

| — | jäetakse välja kaks kommuuni (Bouguenais, Touvois) ja kahe kommuuni osad (Legé, Sainte-Pazanne), sest viinamägesid vähendatakse, et hõlmatud oleksid vaid alad, kus viinamarjakasvatuse kvaliteet on säilinud. |
| --- | --- |

—

jäetakse välja kaks kommuuni (Bouguenais, Touvois) ja kahe kommuuni osad (Legé, Sainte-Pazanne), sest viinamägesid vähendatakse, et hõlmatud oleksid vaid alad, kus viinamarjakasvatuse kvaliteet on säilinud.

Suurema õiguskindluse huvides viidatakse uues haldusüksuste loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi seda osa, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2.   Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 lisatakse sõnade „5. september 2007“ järele sõnad „ja 19. jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuvat piirkonda on pärast kommuunide liitmist ja geograafilise piirkonna läbivaatamist ajakohastatud. Päritolunimetusega seotud veinivalmistuspiirkonna üldist ulatust ei muudeta.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumenti, milles käsitletakse lisatingimusi.

4.   Veinivalmistustavad

I peatüki IX punkti alapunkti 1 lisatakse järgmine lause: „Pakendamisel või esmakordsel väljaviimisel veinitootmisüksusest on veinidel endiselt alles käärimissete.“

Veini käärimissettel hoidmine võimaldab esile tuua kõik ümarat maitset toetavad omadused. See võimaldab esile tõsta ja nähtavamaks muuta Muscadet’ eri nimetusi.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumenti, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

5.   Kuumtöötlemine

Kaotatakse keeld töödelda veini termiliselt nii, et selle temperatuur tõuseb üle 40 °C. Muudatuse eesmärk on anda ettevõtjatele kõik võimalikud tehnilised vahendid, et tegeleda nn keerulise aastakäigu veinidega, millele on iseloomulikud organoleptiliste omaduste kõrvalekalded ehk nn hallitava mulla maitse („goût moisi terreux“). Veinivirde töötlemise tehnoloogia, mis seisneb veinide valmistamises soojendatud purustatud viinamarjadest, on veinide lahtumist silmas pidades oluliselt vähem kahjustav kui mesopoorse struktuuriga aktiivsöe kasutamine.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumenti, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

6.   Pakendamine

Märget „sur lie“ (settel hoitud) kandvate veinide pakendamisperioodi lõpukuupäev viiakse 30. novembrilt 31. detsembrile. Muudatus võimaldab pikendada märget „sur lie“ (settel hoitud) kandvate veinide villimisperioodi ühe kuu võrra, et optimeerida selle kategooria veinide turustusperioodi ilma, et seejuures muutuks sellise märkega veinidele omane ümarus ja õrn sillerdus.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumenti, milles käsitletakse lisatingimusi.

7.   Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 4 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Seos piirkonnaga

Seost on muudetud, et võtta arvesse kommuunide arvu muutmist, parandada üks viga (tegemist on Bourgneufi lahega, mitte Bourgneuf-en-Retzi lahega) ja ajakohastada alapunkti 1 viimast lõiku, milles käsitletakse tootjate arvu ja tootmismahtu.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi seda osa, milles käsitletakse seost geograafilise piirkonnaga.

9.   Märgistus

XI punktile lisatakse järgmine alapunkt: „c) Kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on:

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses, laiuses ega paksuses) kui pool tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus. Märge peab olema etiketil kaitstud päritolunimetusega ühel vaateväljal.“

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumenti, milles käsitletakse lisatingimusi.

10.   Deklareerimiskohustused

Taotluse deklaratsiooni esitamise viimane kuupäev liigub 15. detsembrilt 31. detsembrile.

Tehingueelsest deklaratsioonist saab lähetuseelne deklaratsioon.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Taganemine

Taganemisdeklaratsiooni esitamise korda täpsustatakse, et deklaratsioone oleks võimalik paremini kontrollida.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Register

Andmete säilitamise osas on tehtud redaktsioonilisi muudatusi.

| — | II peatüki II punkti alapunktis 2: |
| --- | --- |

—

II peatüki II punkti alapunktis 2:

| — | alapunktis b) jäetakse välja järgmised osad: „kuni taotluse deklaratsiooni esitamise kuupäevani“ ning „ja viinamarjavirde happesus“; |
| --- | --- |

—

alapunktis b) jäetakse välja järgmised osad: „kuni taotluse deklaratsiooni esitamise kuupäevani“ ning „ja viinamarjavirde happesus“;

| — | alapunktis c) asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“; |
| --- | --- |

—

alapunktis c) asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“;

| — | alapunktis d) asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“ ning sellest jäetakse välja järgmine: „või kaitstud päritolunimetusega veinide pakendita tarbimiseks ringlusse lubamine“. |
| --- | --- |

—

alapunktis d) asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“ ning sellest jäetakse välja järgmine: „või kaitstud päritolunimetusega veinide pakendita tarbimiseks ringlusse lubamine“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Pays Nantais piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Muscadet Côtes de Grandlieu

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veinid on vaiksed kuivad valged veinid.

Veinidel on järgmised omadused:

| — | naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti;

| — | fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on 3 grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on 3 grammi liitri kohta;

| — | maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta; |
| --- | --- |

—

maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta;

| — | maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 12 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 12 mahuprotsenti.

Veinide üldhappesus, vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud piirmääradele. Veinid on vaiksed kuivad valged veinid.

Veinidel on intensiivne ülekaalukalt puuviljaline aroom, mida elavdavad mõnikord joodi noodid, maitse on tasakaalustatud ja pigem värske.

Pikaajaline kääritamine võib muuta veinide maitse rikkalikumaks ja teha need hästi laagerduvaks.

Veinid villitakse nende rikkaliku aroomi säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 6 500 puud hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,50 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,9–1,1 meetrit.

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 punga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:

| — | nöörpuu vorm, kus tüve kohta jäetakse maksimaalselt viis võrset; |
| --- | --- |

—

nöörpuu vorm, kus tüve kohta jäetakse maksimaalselt viis võrset;

| — | või ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm. |
| --- | --- |

—

või ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm.

Lõikamine toimub enne pungade puhkemist või enne seda, kui taim jõuab Eichhorni ja Lorentzi skaalal 5. staadiumisse.

Kasutatavast lõikamisviisist olenemata tohib viinapuude igale tüvele jätta lõikamisel neli täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte, on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Veinivalmistuse eritavad

Keelatud on igasugune viinamarjasaagi termiline töötlemine, mis viib selle temperatuuril alla –5 °C.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Vein käärib pärast alkoholkäärimise lõppu käärimissettel vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsini. Pakendamisel või esmakordsel väljaviimisel veinitootmisüksusest on veinidel endiselt alles käärimissete.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistuse puhul kinni pidada ühenduse õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   Maksimaalne saagikus

66 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut kiitis heaks pädeva riikliku komitee 15. juuni 2017. aasta koosolekul. Nimetatud piirkond hõlmab kuupäeval, kui pädev riiklik komitee kiitis käesoleva tootespetsifikaadi heaks, järgmiste kommuunide või kommuunide osade territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Le Bignon (osaliselt), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (osaliselt), La Limouzinière, La Planche, Montbert (osaliselt), Pont-Saint-Martin, Port-SaintPère, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (osaliselt), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (osaliselt), Vieillevigne (osaliselt). |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Le Bignon (osaliselt), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (osaliselt), La Limouzinière, La Planche, Montbert (osaliselt), Pont-Saint-Martin, Port-SaintPère, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (osaliselt), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (osaliselt), Vieillevigne (osaliselt).

| — | Vendée departemang: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Vendée departemang: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Melon B

8.   Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Muscadet Côtes de Grandlieu“ hõlmatud viinamarjaistandused, asuvad põhiliselt Grandlieu järve ümbritsevatel nõlvadel ja järve veega varustavate jõgede ääres (Logne, Boulogne ja Ognon) ning nõlvadel, mis palistavad Acheneau jõge, mis voolab järvest välja ning suubub Nantes’i ja Saint-Nazaire’i vahelisel suudmealal Loire’i jõkke. Geograafiline piirkond hõlmab osaliselt Loire-Atlantique’i departemangu ja Vendée departemangu Nantes’i linnast lõunas Atlandi ookeani ranniku lähedal. See on kaitstud päritolunimetuse „Muscadet“ geograafilise piirkonna kõige läänepoolsem osa. Viinamarjaistandused asuvad parima võimaliku asukohaga maatükkidel ja on üksteisest sageli eraldatud aladega, mida kasutatakse peamiselt loomakasvatuseks ja põllupidamiseks.

Geograafilises piirkonnas valitseb eriti mõõdukas mereline kliima, kus temperatuurierinevused on aasta jooksul väikesed, sest rannik on lähedal. Grandlieu järv, mis on Prantsusmaa mandriosa kõige suurem mageveekogu, tagab talvel pehme kliima ja vähendab oluliselt külmade esinemissagedust. See, et ranniku ja viinamarjaistanduste vahel ei ole märkimisväärseid kõrgendikke, soodustab pilvi kandvate meretuulte kiiret liikumist, mille tõttu on geograafilises piirkonnas sademete hulk väike ja seal on rohkem päikesepaistet kui sisemaal. Suvel on temperatuurid üldiselt mahedad ja Grandlieu järvest tõusev niiskus pehmendab harvaesinevaid kuumalaineid.

Geograafilise piirkonna aluspinnas koosneb peamiselt moondekivimitest, vilgukivist ja gneissist, samuti on selles suuri aluskivimite, amfiboliidi, eklogiidi ja rohekilda sooni. Madalamatel aladel, mis asuvad Grandlieu järve ümber, on paleosoikumi aegkonnast pärinev aluskivim mõnikord kaetud tertsiaari aegkonnast pärinevate setetega, mis koosnevad peamiselt erineva savi- ja veerisesisaldusega liivast. Sellisel mitmesuguse koostisega aluspinnasel moodustunud mullad on üldiselt viljakad, sõredad ja hea läbilaskevõimega pruunmullad. Viinamarjade kasvatamiseks kasutatakse ainult selliseid avatud maastikuga nõlvu, kus on enamasti või tavaliselt viinapuid kasvatatud; selliste alade pinnas on õhuke, mõõdukalt viljakas, soojeneb kiiresti ja selle veemahutavus on piiratud.

b)   Inimtegur, mis kinnitab seost piirkonnaga

Kaitstud päritolunimetusega „Muscadet Côtes de Grandlieu“ hõlmatud viinamarjaistandused, on iidsete viinamarjakasvatustraditsioonide pärand. Bourgneufi ja Noirmoutieri lahest algav soolatee läbis juba keskajal Grandlieu järve, et sealt veini tarnida. Sellest ajast saati on toimunud aktiivne kaubavahetus Iirimaa ja keldi maadega. Keskaegsed viinamarjaistandused laienesid seejärel Buzay’ (Acheneau kallastel) ja Villeneuve’i (Ognoni ääres) kloostrite abiga.

Alates XIV sajandist tekkisid tänu Põhja-Euroopa laevastike viibimisele Bourgneufi lahes kaubandusega tegelevad viinamarjaistandused. XVI sajandil soodustas hollandi kaubanduslik nõudlus valgete veinide tootmist. Sellal istutati piirkonda viinamarjasorti ’Melon B’, mida hakati XVII sajandi keskpaigas nimetama ’Muscadet’. XVIII sajandi lõpus oli viinapuudega kaetud juba kolmandik Saint-Philbertde-Grand-Lieu omavalitsuse territooriumist. Selles kommuunis oli Prantsuse teise keisririigi ajal viinapuid kuni 750 hektaril.

Pärast viinapuutäide hävitustööd kasutati uute viinamarjaistanduste rajamisel poogitud taimi ning võeti kasutusele mõned uued meetodid, nagu Guyot’ lõikus ja ridadena istutamine. Sellest ajast alates on tootmisalast oskusteavet korralikult kodifitseeritud: ainsaks kasvatatavaks viinamarjasordiks on valitud ’Melon B’, viinapuud istutatakse tihedalt, viinapuude kasvu ja saagikust hoitakse kontrolli all ning koristatakse täiesti küpseid viinamarju.

Rikkalike ja komplekssete veinide tootmiseks võtsid ettevõtjad veinivalmistamisel kasutusele erilise nn Nantes’i meetodi, mille puhul hoitakse veini käärimissettel vähemalt ühe talve jooksul ilma ümber valamata. Selline oskusteave sai alguse tootjate harjumusest hoida tulevaste pidude ootuses vaaditäis kõige paremat veini veinisettel. Selline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja pärmi rakukestade autolüüsil tekkivate muude ühenditega. Lisaks sellele võimaldab selline meetod, mille olemus seisneb veini käitlemise puudumises ja selle hoidmises süsihappegaasi keskkonnas, millega piiratakse oluliselt oksüdeerumisprotsessi ja lenduvate ühendite eraldumist, säilitada alkoholkäärimise käigus tekkivaid lõhna- ja maitsenüansse järgmise kevadeni ja kauemgi. Käärimise jooksul rikastuvad veinid ka järelaroomidega. Viinamarjad, viinamarjavirre ja viinamarjasordist ’Melon B’ tehtud veinid sisaldavad suurel määral glükosiidide aroomide lähteaineid. Need aglükoonidest moodustunud molekulid on tavaolekus lõhnatud. β-glükosiidsidemete katkemine erinevate keemiliste ja ensümaatiliste protsesside käigus tekitab väga lõhnavaid ühendeid, peamiselt monoterpeene ja C13-norisoprenoide, eelkõige moodustub β-damaskoon, mis on tuntud veinide puuviljaaroome esile tõstva ainena. Ettevõtjad on omandanud erioskused, et veine vaadis igasuguse oksüdatsiooni eest kaitsta ja need hoolikalt pudelisse villida, et lõhnade vabanemine toimuks võimalikult pika aja jooksul ja et veinid muutuksid komplekssemaks.

Alates 1937. aastast tunnustatakse geograafilise piirkonna parimaid viinamarjakasvatustingimusi kaitstud päritolunimetusega „Muscadet“. Soovides parimatel mäenõlvadel toodetud veine paremini väärtustada, taotlesid tootjad alates 1955. aastast kaitstud päritolunimetuse tunnustamist ja esitasid selle taotluse uuesti 1979. aastal. Kaitstud päritolunimetust „Muscadet Côtes de Grandlieu“ tunnustati viimaks 29. detsembri 1994. aasta dekreediga. Märgistusele tohib lisada traditsioonilise märke „sur lie“ (settel hoitud), mis on määratletud 1977. aastast päritolunimetuse „Muscadet“ dokumentides ning mis väljendub selles, et veinid villitakse pudelisse saagikoristusaastale järgneva aasta jooksul veinitootmisüksuses, piirates sellega veini ümbervalamist ja nõrutamist.

2016. aastal oli tootmispinda ligikaudu 250 hektarit ja seal tegutses umbes 80 tootjat. Aastas turustatakse umbes 12 000 hektoliitrit veini, millest suurem osa on märkega „sur lie“ („settel hoitud“).

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Kaitstud päritolunimetusega „Muscadet Côtes de Grandlieu“ veinid on vaiksed kuivad valged veinid. Veinil on intensiivne, ülekaalukalt puuviljaline aroom, mida elavdavad mõnikord joodi noodid, maitse on tasakaalustatud ja pigem värske. Pikaajaline kääritamine võib muuta veinide maitse rikkalikumaks ja teha need hästi laagerduvaks. Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

Märkega „sur lie“ (settel hoitud) veinid on suus tavaliselt pigem ümaramad, komplekssema lõhnabuketiga ja võivad alkoholkääritamise käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu õrnalt sillerdada. Veini värskuse, rikkaliku aroomi ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidi säilitamiseks kaitstakse veine kääritamise jooksul oksüdeerumise eest. Veinide süsinikdioksiidisisaldus on elastsetesse kottidesse pakendamiseks liiga suur, seega villitakse veinid pudelitesse ja villimisel tuleb olla eriti hoolikas.

3.   Põhjuslikud seosed

Lähedalasuv Atlandi ookean ja Grandlieu järv mõjutavad otseselt geograafilise piirkonna kliimat, millele on iseloomulikud väga pehmed talved. Kliima ja asjaolu, et enamike alade pinnas on valdavalt liivane, tagavad viinamarjade kasvutsükli väga varajase alguse, kogu kasvuperioodi jooksul on päevad pikad ja päikselised ning viinamarjad saavad küpseks enne sügisvihmasid. Selline varaküpsus kajastub veinide avatuses ja lopsakuses, mis ilmneb juba siis, kui veinid on alles noored.

Geoloogilise aluspinnase moondekivimite murenemine ja pinnase jämedateraline tekstuur võimaldavad viinapuudel sügavale juurduda, niiviisi on viinapuud veega mõõdukalt ja regulaarselt varustatud, mis soodustab viinamarjade küpsemist. Jahedad suved tagavad, et viinamarjasordi ’Melon B’ marjades talletunud õrnade aroomide lähteained säilivad hästi. Kuna ookeanituuled kaitsevad viinamarju haiguste eest, on neid võimalik korjata täisküpsetena, mis annab veinidele nende puuviljalise aroomi ja õrnalt joodise lõhna.

Kuigi viinapuude kasvatamine on piirkonnas iidne traditsioon, on seal tegeletud kaua segapõllumajandusega, kus domineeris loomakasvatus. Tee, mille ettevõtjad kaitstud päritolunimetusele „Muscadet Côtes de Grandlieu“ tunnustuse saamiseks läbisid, on viinud olukorrani, kus veinikasvatustavasid jagatakse üksteisega. Nii võimaldavad kollektiivsed teadmised tootjatel viinapuude saagikust ja viinamarjade küpsust optimeerida.

Veinid on valmistatud vastavalt kohalikele tavadele ja neid hoitakse kuni pakendamiseni ilma ümber valamata käärimissettel. Geograafilise piirkonna mõõdukad temperatuurid soodustavad veini ja veinisette vastasmõju, veinid muutuvad laagerdumise käigus veel paremaks ja nende maitseomadused väljenduvad hästi alates järgmisest kevadest Hoolikas pudelisse villimine võimaldab säilitada veinide põhiomadusi ja mõned aroomid arenevad pärast pakendamist edasi. Oskusteave, mille puhul võetakse igakülgselt arvesse loodusliku keskkonna võimalusi ja viinamarjasordi ’Melon B’ potentsiaali, võimaldab käärimisel tekkinud lõhnamolekulidel ja glükosiidide aroomide lähteainetel veinis täielikult esile tulla.

Saagikoristusele järgneva aasta jooksul pudelitesse villitud kaitstud päritolunimetusega veinid, millel on märge „sur lie“ (settel hoitud), säilitavad neile iseloomuliku värskuse, mida toetab veinivalmistuse käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu tekkinud õrn sillerdus. Igasuguse oksüdeerumise vältimiseks pakendatakse veinid veinitootmisüksuses. Selline toodete käitlemist minimeeriv tava sobib ideaalselt veinide õrnade lõhnaühendite säilitamiseks.

Geograafilise piirkonna lähedal asuvad rannikuäärsed turismipiirkonnad on soodustanud veinide otsemüügi arengut. Erinevalt enamikest Muscadet’ piirkonna toodetest on kaubanduses lahtise kaubana müüdava toodangu osakaal seega üpris väike. Tänu sellisele kaubanduslikule dünaamikale ja veinide kvaliteedile, hinnatakse peaaegu kogu toodangut märkega „sur lie“ (settel hoitud), olgu see siis mõeldud välisriikidesse eksportimiseks, mõnele konkreetsele kliendile või Atlandi ookeani rannikuäärsete kuurortide restoranidele, kus pakutava veini värskus harmoneerub karploomade, koorikloomade, kalade ja muude mereandidega.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja veinide valmistamise ja kääritamise osas ning märget „sur lie“ (settel hoitud) kanda tohtiva veini jaoks viinamarjade pressimise, sellise veini valmistamise, kääritamise ja pakendamise osas, hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide või nende osade territooriume:

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (osaliselt), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (osaliselt), Ligné, Loireauxence (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Sauveur ja Varades), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (osaliselt), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (osaliselt), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon. Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (osaliselt), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (osaliselt), Villeneuve-en-Retz, Vue. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (osaliselt), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (osaliselt), Ligné, Loireauxence (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Sauveur ja Varades), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (osaliselt), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (osaliselt), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon. Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (osaliselt), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (osaliselt), Villeneuve-en-Retz, Vue.

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Beaupréau ja Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Fresne-sur-Loire’i delegeeritud kommuuni territoorium), Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais ja Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart ja Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine ja Tillières. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Beaupréau ja Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Fresne-sur-Loire’i delegeeritud kommuuni territoorium), Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais ja Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart ja Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine ja Tillières.

| — | Vendée departemang: Cugand, Montaigu, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay. |
| --- | --- |

—

Vendée departemang: Cugand, Montaigu, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Veinid, mis tohivad kanda märget „sur lie“ (settel hoitud), pakendatakse määratletud piirkonnas.

Selleks, et säilitada valmistamis- ja kääritamisviisi käigus tekkivad omadused, eelkõige veinide värskus, nende kompleksne aroom, mille mõned komponendid väljenduvad pärast pakendamist, ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidist tulenev õrn sillerdus ning et piirata veinide ümbervalamist, villitakse märkega „sur lie“ (settel hoitud) veinid pudelitesse veinitootmisüksuses, saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsist kuni 31. detsembrini.

Selline eriline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja

pärmi rakukestade autolüüsil tekkivate muude ühenditega. Selle meetodi korral veine ei käidelda ja neid hoitakse süsinikdioksiidirikkas keskkonnas, mis piirab oluliselt oksüdeerumist ja lenduvate ühendite vabanemist.

Veinide süsinikdioksiidisisaldus on elastsetesse kottidesse pakendamiseks liiga suur, seega villitakse veinid pudelitesse ja villimisel tuleb olla eriti hoolikas.

Pakendamisel või esmakordsel väljaviimisel veinitootmisüksusest on veinidel endiselt alles käärimissete.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusele võib lisada märke „sur lie“ (settel hoitud), kui veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke kohta kehtestatud tootmistingimustele.

Kaitstud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis geograafilise tähise kasutamise kohta sätestatud eeskirjadele.

Märke „sur lie“ (settel hoitud) ja geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed on sama suured või väiksemad (kõrguselt, laiuselt ja paksuselt) kui tähed, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

Märkega „sur lie“ (settel hoitud) veinidele märgitakse aastakäik.

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on:

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses, laiuses ega paksuses) kui pool tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus. Märge peab olema etiketil kaitstud päritolunimetusega ühel vaateväljal.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-82f0846a-250f-4d39-a81d-0232a960a3a6

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 11.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 46/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 46/56

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga.

(2020/C 46/17)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni 18. detsembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga (1).

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse leiab Euroopa Komisjoni andmebaasist eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„MIELE VARESINO“

ELi nr: PDO-IT-0990-AM01– 9.7.2019

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Miele Varesino“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1   Toote liik

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Miele Varesino“ on taimelt Robinia pseudoacacia L. (harilik robiinia) korjatud üheliigiline mesi.

Füüsikalis-keemilised omadused:

Eri tüüpi mee „Miele Varesino“ omadused peavad vastama järgmistele füüsikalistele ja keemilistele näitajatele: hüdroksümetüülfulfuraali (HMF) sisaldus peab toote turule laskmisel olema väiksem kui 15 mg/kg ning veesisaldus ei tohi ületada 17,5 %.

Organoleptilised omadused

„Miele Varesino“ organoleptilised omadused on järgmised:

värvus: läbipaistev, peaaegu värvitust kuni õlgkollaseni.

Lõhn: meele iseloomulik õrn ja pehme lõhn, ilma teravalt eristuva iseloomuliku lõhnata.

Maitse: väga magus, õrnalt suhkrune ja vanilli varjundiga.

Füüsikaline olek: tavaliselt vedel, kristalliseerub harva ja tavaliselt väga aeglaselt.

Õietolmu omadused

Mee „Miele Varesino“ on mesilased korjanud hariliku robiinia (Robinia pseudoacacia L.) õitest. Õietolmu kvalitatiivse analüüsiga tehakse kindlaks, kas mesi pärineb hariliku robiinia õitest.

„Miele Varesino“ peab sisaldama üle 25 % hariliku robiinia õietolmu sellisest õienektari kogumist, mille hulka ei loeta nektarit mittesisaldavat õietolmu ja saasteaineteks loetavat õietolmu.

Esindusklass PK/10 g väiksem kui 20 000 (keskmine 9 500).

Valdavalt on hariliku robiiniaga kaasneva õietolmu kogum järgmine: nektarit mittesisaldavad liigid: Palma Trachycarpus fortunei, Ilex aquifolium, Graminaceae, Fraxinus, Quercus robur, Rumex, Sambucus nigra, Chelidonium, Luzula, Actinidia, Pinaceae; nektarit sisaldavad liigid: Acer, Prunus f., Salix, Trifolium repens ja Castanea sativa (leidub alati õietolmu kogumis), Aesculus, Gleditsia, Liriodendron.

„Miele Varesino“ ei tohi sisaldada järgmiste liikide õietolmu: Loranthus europaeus, Hedysarum coronarium, Onobrychis.

3.3   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Mesilaste valgusöödana on keelatud kasutada õietolmu, mis ei ole kohalikku päritolu.

3.4   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid, nii korje kui ka vurritamine ja tarbimiseks ettevalmistamine toimuvad Varese provintsis.

3.5   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Mesi on nn elav toode ja sõltub väga ümbritsevast keskkonnast. Seetõttu on tähtis, et mesi valmiks ja seda pakendataks mee tootmispiirkonnas, et mett ei veetaks ega toimetataks ühest kohast teise enne pakendamist, et mee kvaliteet, värskus ja säilivus ei saaks kahjustatud.

Toodet „Miele Varesino“ pakendatakse metallkaanega suletavatesse klaaspurkidesse; metallkaanel on toote logoga märgis.

Toodet võib pakendada ka kehtivatele õigusaktidele vastava nõuetekohase märgisega varustatud ja sobivast materjalist kottidesse, toosidesse või purkidesse, st ühekordse annusena tarbimiseks mõeldud pakenditesse.

Pakendamine kõikidesse kehtivate õigusaktidega lubatud materjalist pakenditesse on heaks kiidetud üksnes toote „Miele Varesino“ puhul, mis ei ole ette nähtud lõpptarbijale.

3.6   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgisel tuleb esitada järgmised andmed:

| — | nimetus „Miele Varesino“; |
| --- | --- |

—

nimetus „Miele Varesino“;

| — | lühend „DOP“ (KPN) ja väljakirjutatult „Denominazione di origine protetta“ (Kaitstud päritolunimetus); |
| --- | --- |

—

lühend „DOP“ (KPN) ja väljakirjutatult „Denominazione di origine protetta“ (Kaitstud päritolunimetus);

| — | Euroopa Liidu sümbol; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu sümbol;

| — | toote logo; |
| --- | --- |

—

toote logo;

Robiiniamee „Miele Varesino“ logo, mis on esitatud allpool, koosneb järgmistest elementidest: joonise keskel valgel taustal on kolm kollakaspunasest kuusnurka, millest sirutub ülespoole viie õielehega mett andev õis; selle kõrval on kujutatud kolme helesinist mäge, mille all on järve sümboliseerivad kahaneva paksusega helesinised jooned; joonist ümbritseb kollane äär, millele on siniste tähtedega kirjutatud märked „MIELE VARESINO D.O.P“. ja „di acacia“ (robiiniast); kollast äärt ümbritseb oranž serv.

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Mee tootmise piirkond ulatub Alpide jalamilt Ticino jõe ja Olona jõe ning Maggiore järve ja Lugano järve vahele. See piirkond vastab Varese provintsi alale.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilisele piirkonnale iseloomulik parasvöötme mandriline kliima suhteliselt väikeste temperatuurikõikumistega nii suvel kui ka talvel on tingitud järvede ühtlustavast toimest. Sellised tingimused loovad piirkonna eripära ja soodustavad teatavate puuliikide, sealhulgas ka eksootiliste liikide kasvamist.

Kuna järved muudavad kliima pehmemaks, on kevad siin varasem kui Milano piirkonnas ja õitsemisaeg on päikeselistel nõlvadel pikem ja rikkalikum.

Varese piirkonnas on laialdaselt levinud peamine mesilaste korjetaim harilik robiinia (Robinia pseudoacacia L.), mis kasvab vähem tähtsatel põllumajanduslikel maadel ja on põhiliik paljudel metsaaladel.

Selle puu õitsemisajal ei ole Varese provintsis teisi nektarit andvaid taimi, mis nii rikkalikult õitseksid. Hariliku robiinia õitsemisaeg on suuremal osal sellest territooriumist järkjärguline ja kestab kaua, sest seal on pikad lõunasse avatud päikeselised orud, nagu Ticino ja Olona jõe ääres, mida mäed tuulte eest kaitsevad.

Varese provintsi taimestik on seetõttu kujunenud välja topograafiliste, klimaatiliste, mullastikutingimuste ja inimtegevuse koosmõjul.

Ajavahemikul XVII–XX sajandini ehitati piirkonda palju suurte parkidega villasid ning sinna toodi kaunistuseks haruldasi ilutaimi, mis on ajapikku tänu sobivale kliimale niivõrd levinud, et neid võib parkides ja aedades pidada pealetungivaks võõrliigiks ning umbrohuks alusmetsas.

Varese provintsi territooriumil on mesindus olnud laialt levinud, sellega on tegelenud peamiselt talupidajad, kuid seda on viljelenud ka sama piirkonna kirikuringkonnad ning see on paelunud ka uurimistööst innustunud kodanlasi.

Möödunud sajandi alguses innustas soodsatest keskkonnatingimustest põhjustatud hariliku robiinia kiire levik Varese piirkonna metsades kohalikke mesinikke üha enam pühenduma robiiniamee tootmisele, sest see mesi erines teistest samas piirkonnas varem toodetud meeliikidest oma eriliste organoleptiliste ja füüsikaliste näitajate poolest.

Sellest alates on piirkonnas mesindus kiiresti arenenud ja toimunud on spetsialiseerumine mee, eelkõige robiiniamee tootmisele, millest on saanud Varese provintsi kõige silmapaistvam toode.

Kutseliseks on mesindus selles piirkonnas muutunud järk-järgult, alates uute mesilastarutüüpide ja uute tootmisviiside katsetamisest.

Mee tootmisviiside arengule aitas kaasa üleminek traditsiooniliselt mesinduselt otstarbekohasele mesindusele, mille puhul tavapärased mesilastarud asendati kaasaegsetega ja võeti kasutusele meevurrid; see võimaldas toota ühe taimeliigi mett ja tühjendada teisaldatavates raamides paiknevaid kärgi ilma raame kahjustamata.

Töö on jätkunud selliste mesilastõugude valimisega, mis on kõige suurema tootlikkusega ja kõige haiguskindlamad, et saavutada Varese mee parem kvaliteet ja saagikus.

„Miele Varesino“ on väga puhas robiinia üheliigimesi, sest on valminud hariliku robiinia nektarist ja õietolmust, sisaldades siiski vähesel määral ka ilutaimede õietolmu.

Robiiniamee settes leidub nektarit sisaldavate ja muude taimede õietolmu, nagu on kirjeldatud punktis 3.2.

Robiiniamesi on eriti vedel, väga heleda värvusega, värvitu kuni õlgkollane, lõhn on õrn ja peen ning sellel ei ole teravaid kõrvallõhnu, maitse on väga magus. Lõhn on õrnalt suhkrune ja vanilli varjundiga.

Mee „Miele Varesino“ eripära on ka asjaolu, et selles ei leidu esparseti (Onobrychis), kroon-magusristiku (Hedysarum coronarium) ja – mis eriti tähtis – euroopa rihmvõõriku (Loranthus europaeus) õietolmu, sest nagu kinnitavad tunnustatud botaanikute uuringud, ei leidu seda taime mee tootmise piirkonnas.

Kuna harilik robiinia õitseb selles geograafilises piirkonnas laialdasel alal rikkalikult ja kaua, on see soodustanud mesinduse arengut ja juba vähemalt poolteist sajandit on mett „Miele Varesino“ edukalt toodetud. Hariliku robiinia laialdane levik Varese provintsi metsades on aidanud kaasa kohaliku mesinduse arengule, nimelt tootmisviiside, mesilaste pidamise ja nende tõuaretuse parandamisele.

Ajapikku on mesindusega hakatud üha enam tegelema, sellega tegelevad nii harrastajad, poolkutselised kui ka kutselised mesinikud, millest annab tunnistust tarude arvu kasv Varese metsades hariliku robiinia õitsemisajal. Huvi suurenemine on tingitud sellest, et võrreldes teiste piirkondadega, kus samuti toodetakse robiiniamett, ei ole selles piirkonnas teisi põllumajanduskultuure või metsikult kasvavaid taimi, mille õitsemine võiks mõjutada robiiniamee omadusi, seega on mesi puhtam ja vastab rohkem tüüpilise robiiniamee nõuetele.

Lisaks võimaldab geograafilise piirkonna eripära, eriti selle kliima- ja keskkonnatingimused, toota eriomast mett, mis erineb kõikidest mujal toodetud meeliikidest. Selle piirkonna aedades ja parkides tavapäraselt kasvatatavad eksootilised ja hästi kohanenud ilutaimed annavad oma õietolmu kaudu tootele „Miele Varesino“ eripära, mille poolest see mesi erineb mujal Lombardias toodetavast meest. Selliste taimeliikide olemasolu tagab toote „Miele Varesino“ iseloomulikud organoleptilised omadused, eelkõige lõhna, mis pärineb igihaljaste taimede (Ilex aquifolium, Trachycarpus fortunei) õietolmust.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ [Kvaliteet] (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ [KPN, KGT, STG tooted] (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [ELi hindamiseks esitatud tootespetsifikaadid].

---

(1)  EÜT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---