# Euroopa Liidu C 27/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 27 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik27. jaanuar 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 27

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik27. jaanuar 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2020/C 27/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2020/C 27/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2020/C 27/02 | liidetud kohtuasjad C-609/17 ja C-610/17: Euroopa Kohtu (suurkoda) 19. novembri 2019. aasta otsus (Työtuomioistuini eelotsusetaotlus – Soome) – Terveys- ja sosiaalialan neuvottelujärjestö (TSN) ry versus Hyvinvointialan liitto ry (C-609/17) ja Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry versus Satamaoperaattorit ry (C-610/17) (Eelotsusetaotlus – Sotsiaalpoliitika – ELTL artikkel 153 – Tööaja korralduse minimaalsed ohutus- ja tervishoiunõuded – Direktiiv 2003/88/EÜ – Artikkel 7 – Õigus vähemalt neljanädalasele tasustatud põhipuhkusele – Artikkel 15 – Töötajate ohutuse ja tervise kaitse seisukohast soodsamad riigisisesed õigusnormid ja kollektiivlepingud – Töötajad, kes on tasustatud põhipuhkuse ajal haiguse tõttu töövõimetud – Selle puhkuse üleviimisest keeldumine, kui üle viimata jätmise tulemusena ei ole tasustatud põhipuhkuse tegelik kestus lühem kui neli nädalat – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõige 2 – Kohaldamatus, kui puudub liidu õiguse kohaldamise olukord põhiõiguste harta artikli 51 lõike 1 tähenduses) | 2 |
| 2020/C 27/03 | kohtuasi C-198/18: Euroopa Kohtu (neljas koda) 21. novembri 2019. aasta otsus (Högsta domstoleni eelotsusetaotlus – Rootsi) – CeDe Group AB versus KAN Sp. z o.o. (pankrotis) (Eelotsusetaotlus – Määrus (EÜ) nr 1346/2000 – Artiklid 4 ja 6 – Maksejõuetusmenetlus – Kohaldatav õigus – Euroopa maksekäsu menetlus – Lepingulise võlgnevuse tasumata jätmine enne maksejõuetuks muutumist – Tasaarvestamise nõue, mis põhineb enne maksejõuetust tekkinud lepingulisel võlgnevusel) | 3 |
| 2020/C 27/04 | liidetud kohtuasjas C-203/18 ja C-374/18: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 21. novembri 2019. aasta otsus (Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfaleni, Landgericht Kölni eelotsusetaotlus - Saksamaa) – Deutsche Post AG, Klaus Leymann versus Land Nordrhein-Westfalen (C-203/18) ja UPS Deutschland Inc. & Co. OHG, DPD Dynamic Parcel Distribution GmbH & Co. KG, Bundesverband Paket & Expresslogistik e.V. versus Deutsche Post AG (C-374/18) (Eelotsusetaotlus – Määrus (EÜ) nr 561/2006 – Maanteevedu – Sotsiaalõigusnormid – Universaalse postiteenuse raames saadetiste kohaletoimetamiseks kasutatavad sõidukid – Erandid – Selliseks kohaletoimetamiseks osaliselt kasutatavad sõidukid – Direktiiv 97/67/EÜ – Artikli 3 lõige 1 – Universaalteenus – Mõiste) | 4 |
| 2020/C 27/05 | kohtuasi C-379/18: Euroopa Kohtu (neljas koda) 21. novembri 2019. aasta otsus (Bundesverwaltungsgerichti eelotsusetaotlus - Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus Land Berlin (Eelotsusetaotlus – Lennutransport – Direktiiv 2009/12/EÜ – Artiklid 3 ja 6 – Artikli 11 lõiked 1 ja 7 – Lennujaamatasud – Lennujaama kasutajate õiguste kaitse – Lennujaama juhtorgani võimalus leppida kokku madalamates tasudes kui need, mille on heaks kiitnud sõltumatu järelevalveasutus – Lennujaama kasutaja õiguskaitsevahendid – Täiendav vaidlustamisvõimalus kohtuasja õiglaselt lahendavas tsiviilkohtus) | 5 |
| 2020/C 27/06 | kohtuasi C-400/18: Euroopa Kohtu (teine koda) 20. novembri 2019. aasta otsus (Hof van Cassatie eelotsusetaotlus - Belgia) – Infohos versus Belgische Staat (Eelotsusetaotlus – Maksustamine – Käibemaks – Kuues direktiiv 77/388/EMÜ – Artikli 13 A osa lõike 1 punkt f – Maksuvabastused – Teenused, mida osutavad isikute sõltumatud ühendused – Teenused, mida osutatakse liikmetele ja isikutele, kes ei ole liikmed) | 5 |
| 2020/C 27/07 | liidetud kohtuasjad C-585/18, C-624/18 ja C-625/18: Euroopa Kohtu (suurkoda) 19. novembri 2019. aasta otsus (Sąd Najwyższy eelotsusetaotlus – Poola) – A. K. versus Krajowa Rada Sądownictwa (C-585/18) ja CP (C-624/18), DO (C-625/18) versus Sąd Najwyższy (Eelotsusetaotlus – Direktiiv 2000/78/EÜ – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Vanuse alusel diskrimineerimise keeld – Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) kohtunike pensioniea alandamine – Artikli 9 lõige 1 – Kaebeõigus – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 – Tõhus kohtulik kaitse – Kohtunike sõltumatuse põhimõte – Sąd Najwyższys (kõrgeim kohus) uue kolleegiumi loomine, mille pädevusse kuuluvad muu hulgas selle kohtu kohtunike pensionile saatmisega seotud asjad – Kolleegium, mis koosneb kohtunikest, kelle on äsja ametisse nimetanud Poola Vabariigi president riikliku kohtute nõukoja ettepanekul – Selle nõukoja sõltumatus – Pädevus jätta kohaldamata riigisisesed õigusnormid, mis on liidu õigusega vastuolus – Liidu õiguse esimus) | 6 |
| 2020/C 27/08 | kohtuasi C-678/18: Euroopa Kohtu (neljas koda) 21. novembri 2019. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni eelotsusetaotlus - Madalmaad) – Procureur-Generaal bij de Hoge Raad der Nederlanden (Eelotsusetaotlus – Disainilahendused – Määrus (EÜ) nr 6/2002 – Artikli 90 lõige 1 – Ajutised meetmed ja kaitsemeetmed – Liikmesriigi esimese astme kohtute pädevus – Selles sättes osutatud kohtute ainupädevus) | 7 |
| 2020/C 27/09 | kohtuasi C-706/18: Euroopa Kohtu (kuues koda) 20. novembri 2019. aasta otsus (Raad voor Vreemdelingenbetwistingeni eelotsusetaotlus – Belgia) – X versus Belgische Staat (Eelotsusetaotlus – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala – Sisserändepoliitika – Perekonna taasühinemise õigus – Direktiiv 2003/86/EÜ – Artikli 5 lõige 4 – Perekonna taasühinemise taotlust puudutav otsus – Otsuse tegemise tähtaja järgimata jätmise tagajärjed – Elamisloa automaatne väljastamine) | 8 |
| 2020/C 27/10 | kohtuasi C-737/18 P: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 20. novembri 2019. aasta otsus – Portugali Vabariik versus Euroopa Komisjon (Apellatsioonkaebus – Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) – Kulutused, mida Euroopa Liit ei rahasta – Portugali Vabariigi tehtud kulutused) | 9 |
| 2020/C 27/11 | kohtuasi C-270/19 P: WB 28. märtsil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 23. jaanuari 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-579/18: WB versus komisjon | 9 |
| 2020/C 27/12 | kohtuasi C-271/19 P: WB 28. märtsil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 23. jaanuari 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-329/18: WB versus komisjon | 10 |
| 2020/C 27/13 | kohtuasi C-373/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 13. mail 2019 – Finanzamt München Abteilung III versus Dubrovin & Tröger GbR - Aquatics | 10 |
| 2020/C 27/14 | kohtuasi C-593/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzgericht (Außenstelle Graz) (Austria) 5. augustil 2019 – SK Telekom Co. Ltd. | 11 |
| 2020/C 27/15 | kohtuasi C-607/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 12. augustil 2019 – Husqvarna AB versus Lidl E-Commerce International GmbH & Co. KG | 11 |
| 2020/C 27/16 | kohtuasi C-641/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Hamburg (Saksamaa) 30. augustil 2019 – EU versus PE Digital GmbH | 12 |
| 2020/C 27/17 | kohtuasi C-685/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Frankenthal (Saksamaa) 17. septembril 2019 – OK versus Daimler AG | 13 |
| 2020/C 27/18 | kohtuasi C-703/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 24. septembril 2019 – J.K. versus Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach | 14 |
| 2020/C 27/19 | kohtuasi C-707/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Łodzi (Poola) 23. septembril 2019 – K.S. versus A.B. | 15 |
| 2020/C 27/20 | kohtuasi C-769/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgaaria) 21. oktoobril 2019 – kriminaalasi järgmiste isikute suhtes: UC ja TD | 16 |
| 2020/C 27/21 | kohtuasi C-770/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Nürnberg (Saksamaa) 21. oktoobril 2019 – Myflyright GmbH versus SunExpressGünes Ekspres Havacilik A | 16 |
| 2020/C 27/22 | kohtuasi C-772/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 22. oktoobril 2019 – Bartosch Airport Supply Services | 17 |
| 2020/C 27/23 | kohtuasi C-775/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Baden-Württemberg (Saksamaa) 22. oktoobril 2019 – 5th AVENUE Products Trading GmbH versus Hauptzollamt Singen | 17 |
| 2020/C 27/24 | kohtuasi C-784/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Varna (Bulgaaria) 22. oktoobril 2019 – TEAM POWER EUROPE EOOD versus Direktor na Teritorialna direktsia na Natsionalna agentsia za prihodite – Varna | 18 |
| 2020/C 27/25 | kohtuasi C-785/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Saarbrücken (Saksamaa) 23. oktoobril 2019 – Koch Media GmbH versus HC | 19 |
| 2020/C 27/26 | kohtuasi C-792/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Köln (Saksamaa) 28. oktoobril 2019 – TUIfly GmbH versus EUflight.de GmbH | 20 |
| 2020/C 27/27 | kohtuasi C-797/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 24. oktoobril 2019 – B-GmbH versus Finanzamt D | 21 |
| 2020/C 27/28 | kohtuasi C-800/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Warszawie (Poola) 30. oktoobril 2019 – SM versus Mittelbayerischer Verlag KG | 22 |
| 2020/C 27/29 | kohtuasi C-801/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upravni sud u Zagrebu (Horvaatia) 31. oktoobril 2019 – FRANCK d.d., Zagreb versus Ministarstvo financija Republike Hrvatske, Samostalni sektor za drugostupanjski upravni postupak, Zagreb | 23 |
| 2020/C 27/30 | kohtuasi C-807/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 4. novembril 2019 – DSK Bank EAD ja FrontEx International EAD | 24 |
| 2020/C 27/31 | kohtuasi C-824/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 12. novembril 2019 – TC, UB versus Komisia za zashtita ot diskriminatsia, VA | 24 |
| 2020/C 27/32 | kohtuasi C-830/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal de première instance de Namur (Belgia) 15. novembril 2019 – C.J. versus Région wallonne | 25 |
| 2020/C 27/33 | kohtuasi C-848/19 P: Saksamaa Liitvabariigi 20. novembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene laiendatud koda) 10. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-883/16: Poola Vabariik versus Euroopa Komisjon | 26 |
| 2020/C 27/34 | kohtuasi C-826/19 P: Tšehhi Vabariigi 26. novembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 12. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-629/17: Tšehhi Vabariik versus komisjon | 27 |
| | Üldkohus |
| 2020/C 27/35 | kohtuasi T-607/15: Üldkohtu 3. detsembri 2019. aasta otsus – Yieh United Steel versus komisjon (Dumping – Hiinast ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali import – Lõplik dumpinguvastane tollimaks – Rakendusmäärus (EL) 2015/1429 – Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 2 lõiked 3 ja 5 (nüüd määruse (EL) 2016/1036 artikli 2 lõiked 3 ja 5) – Määruse nr 1225/2009 artikli 2 lõiked 1 ja 2 (nüüd määruse 2016/1036 artikli 2 lõiked 1 ja 2) – Normaalväärtuse arvutamine – Tootmiskulu arvutamine – Samasuguse toote müük, mis on suunatud ekspordiriigi siseturul tarbimiseks) | 29 |
| 2020/C 27/36 | kohtuasi T-808/17: Üldkohtu 3. detsembri 2019. aasta otsus – Pethke versus EUIPO (Avalik teenistus – Ametnikud – Hindamisaruanne – Hindamismenetluse ja hindamismenetluse edasikaebemenetluse õiguspärasus – Edasikaebuse hindaja erapooletuskohustus) | 30 |
| 2020/C 27/37 | kohtuasi T-644/18: Üldkohtu 28. novembri 2019. aasta otsus – August Wolff/EUIPO – Faes Farma (DermoFaes Atopiderm) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi DermoFaes Atopiderm taotlus – Varasem Euroopa Liidu sõnamärk Dermowas – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 30 |
| 2020/C 27/38 | kohtuasi T-658/18: Üldkohtu 3. detsembri 2019. aasta otsus – Hästens Sängar versus EUIPO (ruutude motiivi kujutis) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering – Ruutude motiivi kujutav kujutismärk – Absoluutne keeldumispõhjus – Eristusvõime puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b) | 31 |
| 2020/C 27/39 | kohtuasi T-665/18: Üldkohtu 28. novembri 2019. aasta otsus – Soundio versus EUIPO – Telefónica Germany (Vibble) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering – Sõnamärk Vibble – Varasem Saksa sõnamärk vybe – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 32 |
| 2020/C 27/40 | kohtuasi T-726/18: Üldkohtu 28. novembri 2019. aasta otsus – Mélin versus parlament (Institutsiooniõigus – Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri – Parlamendiliikmete assistentide hüvitised – Alusetult makstud summade sissenõudmine – Põhjendamiskohustus – Sissenõudmisotsuse lisa teatavaks tegemata jätmine) | 32 |
| 2020/C 27/41 | kohtuasi T-736/18: Üldkohtu 28. novembri 2019. aasta otsus – Runnebaum Invest versus EUIPO – Berg Toys Beheer (Bergsteiger) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi Bergsteiger taotlus – Varasem Beneluxi sõnamärk ning varasemad Euroopa Liidu kujutis- ja sõnamärk BERG – Suhteline keeldumispõhjus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 47 lõiked 1 ja 2 – Tegeliku kasutamise tõendamise nõude vastuvõetavus – Segiajamise tõenäosuse puudumine – Määruse 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 33 |
| 2020/C 27/42 | kohtuasi T-672/18: Üldkohtu 22. novembri 2019. aasta määrus – Pyke versus EUIPO – Paglieri (CLIOMAKEUP) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Vastulause tagasivõtmine – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 34 |
| 2020/C 27/43 | kohtuasi T-525/19 RII: Üldkohtu presidendi 11. novembri 2019. aasta määrus – Intering jt versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine – Programm Puhas õhk Kosovole — ELi tugi – Hankemenetlus EuropeAid/140043/DH/WKS/XK – Otsus, millega jäetakse rahuldamata taotlus peatada selle otsuse täitmine, millega hageja jäeti hankemenetlusest kõrvale – Uus ajutiste meetmete taotlus – Kodukorra artikkel 159 – Vastuvõetamatus) | 35 |
| 2020/C 27/44 | kohtuasi T-730/19: 25. oktoobril 2019 esitatud hagi – PNB Banka jt versus EKP | 35 |
| 2020/C 27/45 | kohtuasi T-732/19: 25. oktoobril 2019 esitatud hagi – PNB Banka jt versus SRB | 36 |
| 2020/C 27/46 | kohtuasi T-740/19: 31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Laird versus komisjon | 38 |
| 2020/C 27/47 | kohtuasi T-741/19: 31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Sedgwick Overseas versus komisjon | 39 |
| 2020/C 27/48 | kohtuasi T-742/19: 31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Chemring Group ja CHG Overseas versus komisjon | 41 |
| 2020/C 27/49 | kohtuasi T-743/19: 31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Hyperion Insurance Group ja HIG Finance versus komisjon | 43 |
| 2020/C 27/50 | kohtuasi T-745/19: 31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Spirax-Sarco Engineering ja Spirax-Sarco Overseas versus komisjon | 44 |
| 2020/C 27/51 | kohtuasi T-747/19: 31. oktoobril 2019 esitatud hagi – DS Smith ja DS Smith International versus komisjon | 46 |
| 2020/C 27/52 | kohtuasi T-748/19: 1. novembril 2019 esitatud hagi – The Vitec Group versus komisjon | 48 |
| 2020/C 27/53 | kohtuasi T-751/19: 4. novembril 2019 esitatud hagi – Reckitt Benckiser Investments jt versus komisjon | 49 |
| 2020/C 27/54 | kohtuasi T-752/19: 5. novembril 2019 esitatud hagi – Inchcape versus komisjon | 51 |
| 2020/C 27/55 | kohtuasi T-754/19: 7. novembril 2019 esitatud hagi – Stagecoach Group versus komisjon | 53 |
| 2020/C 27/56 | kohtuasi T-755/19: 6. novembril 2019 esitatud hagi – BBA International Investments versus komisjon | 54 |
| 2020/C 27/57 | kohtuasi T-756/19: 7. novembril 2019 esitatud hagi – WPP Jubilee jt versus komisjon | 56 |
| 2020/C 27/58 | kohtuasi T-758/19: 8. novembril 2019 esitatud hagi – W.S. Atkins International versus komisjon | 57 |
| 2020/C 27/59 | kohtuasi T-759/19: 8. novembril 2019 esitatud hagi – Yalwen versus komisjon | 59 |
| 2020/C 27/60 | kohtuasi T-777/19: 12. novembril 2019 esitatud hagi – CAPA jt versus komisjon | 61 |
| 2020/C 27/61 | kohtuasi T-791/19: 15. novembril 2019 esitatud hagi – Sped-Pro S.A. versus komisjon | 61 |
| 2020/C 27/62 | kohtuasi T-801/19: 20. novembril 2019 esitatud hagi – DTE Systems versus EUIPO - Speed-Buster (PedalBox +) | 63 |
| 2020/C 27/63 | kohtuasi T-805/19: 21. novembril 2019 esitatud hagi – Ultrasun versus EUIPO (ultrasun) | 64 |
| 2020/C 27/64 | kohtuasi T-806/19: 21. novembril 2019 esitatud hagi – Govern d’Andorra versus EUIPO (Andorra) | 64 |
| 2020/C 27/65 | kohtuasi T-808/19: 25. novembril 2019 esitatud hagi – Silgan International ja Silgan Closures versus komisjon | 65 |
| 2020/C 27/66 | kohtuasi T-809/19: 22. novembril 2019 esitatud hagi – Liga Nacional de Fútbol Profesional versus EUIPO (El Clásico) | 66 |
| 2020/C 27/67 | kohtuasi T-814/19: 22. novembril 2019 esitatud hagi – Nutravita versus EUIPO – Pegaso (nutravita Healthy Mind, Body & Soul.) | 67 |
| 2020/C 27/68 | kohtuasi T-817/19: 27. novembril 2019 esitatud hagi – Olimp Laboratories versus EUIPO - OmniVision (Hydrovision) | 68 |
| 2020/C 27/69 | kohtuasi T-818/19: 27. novembril 2019 esitatud hagi – Dvectis CZ versus EUIPO – Yado (tugipadjad) | 69 |
| 2020/C 27/70 | kohtuasi T-819/19: 2. detsembril 2019 esitatud hagi – Man and Machine versus EUIPO – Bim Freelance (bim ready) | 70 |
| 2020/C 27/71 | kohtuasi T-821/19: 2. detsembril 2019 esitatud hagi – Herlin ja Beck versus EUIPO - Brillux (B.home) | 70 |
| 2020/C 27/72 | kohtuasi T-822/19: 3. detsembril 2019 esitatud hagi – Asoliva ja Anierac versus komisjon | 71 |
| 2020/C 27/73 | kohtuasi T-189/19: Üldkohtu 25. novembri 2019. aasta määrus – Lipitalia 2000 ja Assograssi versus komisjon | 72 |
| 2020/C 27/74 | kohtuasi T-290/19: Üldkohtu 26. novembri 2019. aasta määrus – Stada Arzneimittel versus EUIPO (kahe üksteise alla paigutatud kaardus punase joone kujutis) | 72 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2020/C 27/02

liidetud kohtuasjad C-609/17 ja C-610/17: Euroopa Kohtu (suurkoda) 19. novembri 2019. aasta otsus (Työtuomioistuini eelotsusetaotlus – Soome) – Terveys- ja sosiaalialan neuvottelujärjestö (TSN) ry versus Hyvinvointialan liitto ry (C-609/17) ja Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry versus Satamaoperaattorit ry (C-610/17) (Eelotsusetaotlus – Sotsiaalpoliitika – ELTL artikkel 153 – Tööaja korralduse minimaalsed ohutus- ja tervishoiunõuded – Direktiiv 2003/88/EÜ – Artikkel 7 – Õigus vähemalt neljanädalasele tasustatud põhipuhkusele – Artikkel 15 – Töötajate ohutuse ja tervise kaitse seisukohast soodsamad riigisisesed õigusnormid ja kollektiivlepingud – Töötajad, kes on tasustatud põhipuhkuse ajal haiguse tõttu töövõimetud – Selle puhkuse üleviimisest keeldumine, kui üle viimata jätmise tulemusena ei ole tasustatud põhipuhkuse tegelik kestus lühem kui neli nädalat – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõige 2 – Kohaldamatus, kui puudub liidu õiguse kohaldamise olukord põhiõiguste harta artikli 51 lõike 1 tähenduses)

2

2020/C 27/03

kohtuasi C-198/18: Euroopa Kohtu (neljas koda) 21. novembri 2019. aasta otsus (Högsta domstoleni eelotsusetaotlus – Rootsi) – CeDe Group AB versus KAN Sp. z o.o. (pankrotis) (Eelotsusetaotlus – Määrus (EÜ) nr 1346/2000 – Artiklid 4 ja 6 – Maksejõuetusmenetlus – Kohaldatav õigus – Euroopa maksekäsu menetlus – Lepingulise võlgnevuse tasumata jätmine enne maksejõuetuks muutumist – Tasaarvestamise nõue, mis põhineb enne maksejõuetust tekkinud lepingulisel võlgnevusel)

3

2020/C 27/04

liidetud kohtuasjas C-203/18 ja C-374/18: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 21. novembri 2019. aasta otsus (Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfaleni, Landgericht Kölni eelotsusetaotlus - Saksamaa) – Deutsche Post AG, Klaus Leymann versus Land Nordrhein-Westfalen (C-203/18) ja UPS Deutschland Inc. & Co. OHG, DPD Dynamic Parcel Distribution GmbH & Co. KG, Bundesverband Paket & Expresslogistik e.V. versus Deutsche Post AG (C-374/18) (Eelotsusetaotlus – Määrus (EÜ) nr 561/2006 – Maanteevedu – Sotsiaalõigusnormid – Universaalse postiteenuse raames saadetiste kohaletoimetamiseks kasutatavad sõidukid – Erandid – Selliseks kohaletoimetamiseks osaliselt kasutatavad sõidukid – Direktiiv 97/67/EÜ – Artikli 3 lõige 1 – Universaalteenus – Mõiste)

4

2020/C 27/05

kohtuasi C-379/18: Euroopa Kohtu (neljas koda) 21. novembri 2019. aasta otsus (Bundesverwaltungsgerichti eelotsusetaotlus - Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus Land Berlin (Eelotsusetaotlus – Lennutransport – Direktiiv 2009/12/EÜ – Artiklid 3 ja 6 – Artikli 11 lõiked 1 ja 7 – Lennujaamatasud – Lennujaama kasutajate õiguste kaitse – Lennujaama juhtorgani võimalus leppida kokku madalamates tasudes kui need, mille on heaks kiitnud sõltumatu järelevalveasutus – Lennujaama kasutaja õiguskaitsevahendid – Täiendav vaidlustamisvõimalus kohtuasja õiglaselt lahendavas tsiviilkohtus)

5

2020/C 27/06

kohtuasi C-400/18: Euroopa Kohtu (teine koda) 20. novembri 2019. aasta otsus (Hof van Cassatie eelotsusetaotlus - Belgia) – Infohos versus Belgische Staat (Eelotsusetaotlus – Maksustamine – Käibemaks – Kuues direktiiv 77/388/EMÜ – Artikli 13 A osa lõike 1 punkt f – Maksuvabastused – Teenused, mida osutavad isikute sõltumatud ühendused – Teenused, mida osutatakse liikmetele ja isikutele, kes ei ole liikmed)

5

2020/C 27/07

liidetud kohtuasjad C-585/18, C-624/18 ja C-625/18: Euroopa Kohtu (suurkoda) 19. novembri 2019. aasta otsus (Sąd Najwyższy eelotsusetaotlus – Poola) – A. K. versus Krajowa Rada Sądownictwa (C-585/18) ja CP (C-624/18), DO (C-625/18) versus Sąd Najwyższy (Eelotsusetaotlus – Direktiiv 2000/78/EÜ – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Vanuse alusel diskrimineerimise keeld – Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) kohtunike pensioniea alandamine – Artikli 9 lõige 1 – Kaebeõigus – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 – Tõhus kohtulik kaitse – Kohtunike sõltumatuse põhimõte – Sąd Najwyższys (kõrgeim kohus) uue kolleegiumi loomine, mille pädevusse kuuluvad muu hulgas selle kohtu kohtunike pensionile saatmisega seotud asjad – Kolleegium, mis koosneb kohtunikest, kelle on äsja ametisse nimetanud Poola Vabariigi president riikliku kohtute nõukoja ettepanekul – Selle nõukoja sõltumatus – Pädevus jätta kohaldamata riigisisesed õigusnormid, mis on liidu õigusega vastuolus – Liidu õiguse esimus)

6

2020/C 27/08

kohtuasi C-678/18: Euroopa Kohtu (neljas koda) 21. novembri 2019. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni eelotsusetaotlus - Madalmaad) – Procureur-Generaal bij de Hoge Raad der Nederlanden (Eelotsusetaotlus – Disainilahendused – Määrus (EÜ) nr 6/2002 – Artikli 90 lõige 1 – Ajutised meetmed ja kaitsemeetmed – Liikmesriigi esimese astme kohtute pädevus – Selles sättes osutatud kohtute ainupädevus)

7

2020/C 27/09

kohtuasi C-706/18: Euroopa Kohtu (kuues koda) 20. novembri 2019. aasta otsus (Raad voor Vreemdelingenbetwistingeni eelotsusetaotlus – Belgia) – X versus Belgische Staat (Eelotsusetaotlus – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala – Sisserändepoliitika – Perekonna taasühinemise õigus – Direktiiv 2003/86/EÜ – Artikli 5 lõige 4 – Perekonna taasühinemise taotlust puudutav otsus – Otsuse tegemise tähtaja järgimata jätmise tagajärjed – Elamisloa automaatne väljastamine)

8

2020/C 27/10

kohtuasi C-737/18 P: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 20. novembri 2019. aasta otsus – Portugali Vabariik versus Euroopa Komisjon (Apellatsioonkaebus – Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) – Kulutused, mida Euroopa Liit ei rahasta – Portugali Vabariigi tehtud kulutused)

9

2020/C 27/11

kohtuasi C-270/19 P: WB 28. märtsil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 23. jaanuari 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-579/18: WB versus komisjon

9

2020/C 27/12

kohtuasi C-271/19 P: WB 28. märtsil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 23. jaanuari 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-329/18: WB versus komisjon

10

2020/C 27/13

kohtuasi C-373/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 13. mail 2019 – Finanzamt München Abteilung III versus Dubrovin & Tröger GbR - Aquatics

10

2020/C 27/14

kohtuasi C-593/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzgericht (Außenstelle Graz) (Austria) 5. augustil 2019 – SK Telekom Co. Ltd.

11

2020/C 27/15

kohtuasi C-607/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 12. augustil 2019 – Husqvarna AB versus Lidl E-Commerce International GmbH & Co. KG

11

2020/C 27/16

kohtuasi C-641/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Hamburg (Saksamaa) 30. augustil 2019 – EU versus PE Digital GmbH

12

2020/C 27/17

kohtuasi C-685/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Frankenthal (Saksamaa) 17. septembril 2019 – OK versus Daimler AG

13

2020/C 27/18

kohtuasi C-703/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 24. septembril 2019 – J.K. versus Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach

14

2020/C 27/19

kohtuasi C-707/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Łodzi (Poola) 23. septembril 2019 – K.S. versus A.B.

15

2020/C 27/20

kohtuasi C-769/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgaaria) 21. oktoobril 2019 – kriminaalasi järgmiste isikute suhtes: UC ja TD

16

2020/C 27/21

kohtuasi C-770/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Nürnberg (Saksamaa) 21. oktoobril 2019 – Myflyright GmbH versus SunExpressGünes Ekspres Havacilik A

16

2020/C 27/22

kohtuasi C-772/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 22. oktoobril 2019 – Bartosch Airport Supply Services

17

2020/C 27/23

kohtuasi C-775/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Baden-Württemberg (Saksamaa) 22. oktoobril 2019 – 5th AVENUE Products Trading GmbH versus Hauptzollamt Singen

17

2020/C 27/24

kohtuasi C-784/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Varna (Bulgaaria) 22. oktoobril 2019 – TEAM POWER EUROPE EOOD versus Direktor na Teritorialna direktsia na Natsionalna agentsia za prihodite – Varna

18

2020/C 27/25

kohtuasi C-785/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Saarbrücken (Saksamaa) 23. oktoobril 2019 – Koch Media GmbH versus HC

19

2020/C 27/26

kohtuasi C-792/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Köln (Saksamaa) 28. oktoobril 2019 – TUIfly GmbH versus EUflight.de GmbH

20

2020/C 27/27

kohtuasi C-797/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 24. oktoobril 2019 – B-GmbH versus Finanzamt D

21

2020/C 27/28

kohtuasi C-800/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Warszawie (Poola) 30. oktoobril 2019 – SM versus Mittelbayerischer Verlag KG

22

2020/C 27/29

kohtuasi C-801/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upravni sud u Zagrebu (Horvaatia) 31. oktoobril 2019 – FRANCK d.d., Zagreb versus Ministarstvo financija Republike Hrvatske, Samostalni sektor za drugostupanjski upravni postupak, Zagreb

23

2020/C 27/30

kohtuasi C-807/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 4. novembril 2019 – DSK Bank EAD ja FrontEx International EAD

24

2020/C 27/31

kohtuasi C-824/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 12. novembril 2019 – TC, UB versus Komisia za zashtita ot diskriminatsia, VA

24

2020/C 27/32

kohtuasi C-830/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal de première instance de Namur (Belgia) 15. novembril 2019 – C.J. versus Région wallonne

25

2020/C 27/33

kohtuasi C-848/19 P: Saksamaa Liitvabariigi 20. novembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene laiendatud koda) 10. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-883/16: Poola Vabariik versus Euroopa Komisjon

26

2020/C 27/34

kohtuasi C-826/19 P: Tšehhi Vabariigi 26. novembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 12. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-629/17: Tšehhi Vabariik versus komisjon

27

Üldkohus

2020/C 27/35

kohtuasi T-607/15: Üldkohtu 3. detsembri 2019. aasta otsus – Yieh United Steel versus komisjon (Dumping – Hiinast ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali import – Lõplik dumpinguvastane tollimaks – Rakendusmäärus (EL) 2015/1429 – Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 2 lõiked 3 ja 5 (nüüd määruse (EL) 2016/1036 artikli 2 lõiked 3 ja 5) – Määruse nr 1225/2009 artikli 2 lõiked 1 ja 2 (nüüd määruse 2016/1036 artikli 2 lõiked 1 ja 2) – Normaalväärtuse arvutamine – Tootmiskulu arvutamine – Samasuguse toote müük, mis on suunatud ekspordiriigi siseturul tarbimiseks)

29

2020/C 27/36

kohtuasi T-808/17: Üldkohtu 3. detsembri 2019. aasta otsus – Pethke versus EUIPO (Avalik teenistus – Ametnikud – Hindamisaruanne – Hindamismenetluse ja hindamismenetluse edasikaebemenetluse õiguspärasus – Edasikaebuse hindaja erapooletuskohustus)

30

2020/C 27/37

kohtuasi T-644/18: Üldkohtu 28. novembri 2019. aasta otsus – August Wolff/EUIPO – Faes Farma (DermoFaes Atopiderm) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi DermoFaes Atopiderm taotlus – Varasem Euroopa Liidu sõnamärk Dermowas – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

30

2020/C 27/38

kohtuasi T-658/18: Üldkohtu 3. detsembri 2019. aasta otsus – Hästens Sängar versus EUIPO (ruutude motiivi kujutis) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering – Ruutude motiivi kujutav kujutismärk – Absoluutne keeldumispõhjus – Eristusvõime puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b)

31

2020/C 27/39

kohtuasi T-665/18: Üldkohtu 28. novembri 2019. aasta otsus – Soundio versus EUIPO – Telefónica Germany (Vibble) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering – Sõnamärk Vibble – Varasem Saksa sõnamärk vybe – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

32

2020/C 27/40

kohtuasi T-726/18: Üldkohtu 28. novembri 2019. aasta otsus – Mélin versus parlament (Institutsiooniõigus – Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri – Parlamendiliikmete assistentide hüvitised – Alusetult makstud summade sissenõudmine – Põhjendamiskohustus – Sissenõudmisotsuse lisa teatavaks tegemata jätmine)

32

2020/C 27/41

kohtuasi T-736/18: Üldkohtu 28. novembri 2019. aasta otsus – Runnebaum Invest versus EUIPO – Berg Toys Beheer (Bergsteiger) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi Bergsteiger taotlus – Varasem Beneluxi sõnamärk ning varasemad Euroopa Liidu kujutis- ja sõnamärk BERG – Suhteline keeldumispõhjus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 47 lõiked 1 ja 2 – Tegeliku kasutamise tõendamise nõude vastuvõetavus – Segiajamise tõenäosuse puudumine – Määruse 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

33

2020/C 27/42

kohtuasi T-672/18: Üldkohtu 22. novembri 2019. aasta määrus – Pyke versus EUIPO – Paglieri (CLIOMAKEUP) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Vastulause tagasivõtmine – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

34

2020/C 27/43

kohtuasi T-525/19 RII: Üldkohtu presidendi 11. novembri 2019. aasta määrus – Intering jt versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine – Programm Puhas õhk Kosovole — ELi tugi – Hankemenetlus EuropeAid/140043/DH/WKS/XK – Otsus, millega jäetakse rahuldamata taotlus peatada selle otsuse täitmine, millega hageja jäeti hankemenetlusest kõrvale – Uus ajutiste meetmete taotlus – Kodukorra artikkel 159 – Vastuvõetamatus)

35

2020/C 27/44

kohtuasi T-730/19: 25. oktoobril 2019 esitatud hagi – PNB Banka jt versus EKP

35

2020/C 27/45

kohtuasi T-732/19: 25. oktoobril 2019 esitatud hagi – PNB Banka jt versus SRB

36

2020/C 27/46

kohtuasi T-740/19: 31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Laird versus komisjon

38

2020/C 27/47

kohtuasi T-741/19: 31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Sedgwick Overseas versus komisjon

39

2020/C 27/48

kohtuasi T-742/19: 31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Chemring Group ja CHG Overseas versus komisjon

41

2020/C 27/49

kohtuasi T-743/19: 31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Hyperion Insurance Group ja HIG Finance versus komisjon

43

2020/C 27/50

kohtuasi T-745/19: 31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Spirax-Sarco Engineering ja Spirax-Sarco Overseas versus komisjon

44

2020/C 27/51

kohtuasi T-747/19: 31. oktoobril 2019 esitatud hagi – DS Smith ja DS Smith International versus komisjon

46

2020/C 27/52

kohtuasi T-748/19: 1. novembril 2019 esitatud hagi – The Vitec Group versus komisjon

48

2020/C 27/53

kohtuasi T-751/19: 4. novembril 2019 esitatud hagi – Reckitt Benckiser Investments jt versus komisjon

49

2020/C 27/54

kohtuasi T-752/19: 5. novembril 2019 esitatud hagi – Inchcape versus komisjon

51

2020/C 27/55

kohtuasi T-754/19: 7. novembril 2019 esitatud hagi – Stagecoach Group versus komisjon

53

2020/C 27/56

kohtuasi T-755/19: 6. novembril 2019 esitatud hagi – BBA International Investments versus komisjon

54

2020/C 27/57

kohtuasi T-756/19: 7. novembril 2019 esitatud hagi – WPP Jubilee jt versus komisjon

56

2020/C 27/58

kohtuasi T-758/19: 8. novembril 2019 esitatud hagi – W.S. Atkins International versus komisjon

57

2020/C 27/59

kohtuasi T-759/19: 8. novembril 2019 esitatud hagi – Yalwen versus komisjon

59

2020/C 27/60

kohtuasi T-777/19: 12. novembril 2019 esitatud hagi – CAPA jt versus komisjon

61

2020/C 27/61

kohtuasi T-791/19: 15. novembril 2019 esitatud hagi – Sped-Pro S.A. versus komisjon

61

2020/C 27/62

kohtuasi T-801/19: 20. novembril 2019 esitatud hagi – DTE Systems versus EUIPO - Speed-Buster (PedalBox +)

63

2020/C 27/63

kohtuasi T-805/19: 21. novembril 2019 esitatud hagi – Ultrasun versus EUIPO (ultrasun)

64

2020/C 27/64

kohtuasi T-806/19: 21. novembril 2019 esitatud hagi – Govern d’Andorra versus EUIPO (Andorra)

64

2020/C 27/65

kohtuasi T-808/19: 25. novembril 2019 esitatud hagi – Silgan International ja Silgan Closures versus komisjon

65

2020/C 27/66

kohtuasi T-809/19: 22. novembril 2019 esitatud hagi – Liga Nacional de Fútbol Profesional versus EUIPO (El Clásico)

66

2020/C 27/67

kohtuasi T-814/19: 22. novembril 2019 esitatud hagi – Nutravita versus EUIPO – Pegaso (nutravita Healthy Mind, Body & Soul.)

67

2020/C 27/68

kohtuasi T-817/19: 27. novembril 2019 esitatud hagi – Olimp Laboratories versus EUIPO - OmniVision (Hydrovision)

68

2020/C 27/69

kohtuasi T-818/19: 27. novembril 2019 esitatud hagi – Dvectis CZ versus EUIPO – Yado (tugipadjad)

69

2020/C 27/70

kohtuasi T-819/19: 2. detsembril 2019 esitatud hagi – Man and Machine versus EUIPO – Bim Freelance (bim ready)

70

2020/C 27/71

kohtuasi T-821/19: 2. detsembril 2019 esitatud hagi – Herlin ja Beck versus EUIPO - Brillux (B.home)

70

2020/C 27/72

kohtuasi T-822/19: 3. detsembril 2019 esitatud hagi – Asoliva ja Anierac versus komisjon

71

2020/C 27/73

kohtuasi T-189/19: Üldkohtu 25. novembri 2019. aasta määrus – Lipitalia 2000 ja Assograssi versus komisjon

72

2020/C 27/74

kohtuasi T-290/19: Üldkohtu 26. novembri 2019. aasta määrus – Stada Arzneimittel versus EUIPO (kahe üksteise alla paigutatud kaardus punase joone kujutis)

72

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2020/C 27/01)

Viimane väljaanne

ELT C 19, 20.1.2020

Eelmised väljaanded

ELT C 10, 13.1.2020

ELT C 432, 23.12.2019

ELT C 423, 16.12.2019

ELT C 413, 9.12.2019

ELT C 406, 2.12.2019

ELT C 399, 25.11.2019

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/2

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 19. novembri 2019. aasta otsus (Työtuomioistuini eelotsusetaotlus – Soome) – Terveys- ja sosiaalialan neuvottelujärjestö (TSN) ry versus Hyvinvointialan liitto ry (C-609/17) ja Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry versus Satamaoperaattorit ry (C-610/17)

(liidetud kohtuasjad C-609/17 ja C-610/17) (1)

(Eelotsusetaotlus - Sotsiaalpoliitika - ELTL artikkel 153 - Tööaja korralduse minimaalsed ohutus- ja tervishoiunõuded - Direktiiv 2003/88/EÜ - Artikkel 7 - Õigus vähemalt neljanädalasele tasustatud põhipuhkusele - Artikkel 15 - Töötajate ohutuse ja tervise kaitse seisukohast soodsamad riigisisesed õigusnormid ja kollektiivlepingud - Töötajad, kes on tasustatud põhipuhkuse ajal haiguse tõttu töövõimetud - Selle puhkuse üleviimisest keeldumine, kui üle viimata jätmise tulemusena ei ole tasustatud põhipuhkuse tegelik kestus lühem kui neli nädalat - Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõige 2 - Kohaldamatus, kui puudub liidu õiguse kohaldamise olukord põhiõiguste harta artikli 51 lõike 1 tähenduses)

(2020/C 27/02)

Kohtumenetluse keel: soome

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Työtuomioistuin

Põhikohtuasja pooled

(kohtuasi C-609/17)

Hageja: Terveys- ja sosiaalialan neuvottelujärjestö (TSN) ry

Kostja: Hyvinvointialan liitto ry

menetluses osales: Fimlab Laboratoriot Oy (C-609/17)

(kohtuasi C-610/17)

Hageja: Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry

Kostja: Satamaoperaattorit ry

menetluses osales: Kemi Shipping Oy

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid ja kollektiivlepingud, mis näevad ette suurema arvu tasustatud põhipuhkuse päevi kui nimetatud sättes ette nähtud neljanädalane miinimumperiood, kuid mis välistavad nende puhkusepäevade üleviimise haiguse korral. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid ja kollektiivlepingud, mis näevad ette suurema arvu tasustatud põhipuhkuse päevi kui nimetatud sättes ette nähtud neljanädalane miinimumperiood, kuid mis välistavad nende puhkusepäevade üleviimise haiguse korral.

| 2. | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõiget 2 koostoimes harta artikli 51 lõikega 1 tuleb tõlgendada nii, et see ei ole niisuguste riigisiseste õigusnormide ja kollektiivlepingute puhul kohaldatav. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõiget 2 koostoimes harta artikli 51 lõikega 1 tuleb tõlgendada nii, et see ei ole niisuguste riigisiseste õigusnormide ja kollektiivlepingute puhul kohaldatav.

---

(1)  ELT C 13, 15.1.2018.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/3

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 21. novembri 2019. aasta otsus (Högsta domstoleni eelotsusetaotlus – Rootsi) – CeDe Group AB versus KAN Sp. z o.o. (pankrotis)

(kohtuasi C-198/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Määrus (EÜ) nr 1346/2000 - Artiklid 4 ja 6 - Maksejõuetusmenetlus - Kohaldatav õigus - Euroopa maksekäsu menetlus - Lepingulise võlgnevuse tasumata jätmine enne maksejõuetuks muutumist - Tasaarvestamise nõue, mis põhineb enne maksejõuetust tekkinud lepingulisel võlgnevusel)

(2020/C 27/03)

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Högsta domstolen

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: CeDe Group AB

Vastustaja: KAN Sp. z o.o. (pankrotis)

Resolutsioon

Nõukogu 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta, mida on muudetud nõukogu 24. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 788/2008, artiklit 4 tuleb tõlgendada nii, et see säte ei kuulu kohaldamisele hagi suhtes, mille on esitanud esimeses liikmesriigis asuva maksejõuetu äriühingu pankrotihaldur teises liikmesriigis asuva lepingupooleks oleva äriühingu vastu ning milles nõutakse tasumist kauba eest, mis tarniti enne esimese äriühingu maksejõuetusmenetluse algatamist sõlmitud lepingu alusel.

---

(1)  ELT C 190, 4.6.2018.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/4

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 21. novembri 2019. aasta otsus (Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfaleni, Landgericht Kölni eelotsusetaotlus - Saksamaa) – Deutsche Post AG, Klaus Leymann versus Land Nordrhein-Westfalen (C-203/18) ja UPS Deutschland Inc. & Co. OHG, DPD Dynamic Parcel Distribution GmbH & Co. KG, Bundesverband Paket & Expresslogistik e.V. versus Deutsche Post AG (C-374/18)

(liidetud kohtuasjas C-203/18 ja C-374/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Määrus (EÜ) nr 561/2006 - Maanteevedu - Sotsiaalõigusnormid - Universaalse postiteenuse raames saadetiste kohaletoimetamiseks kasutatavad sõidukid - Erandid - Selliseks kohaletoimetamiseks osaliselt kasutatavad sõidukid - Direktiiv 97/67/EÜ - Artikli 3 lõige 1 - Universaalteenus - Mõiste)

(2020/C 27/04)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohtud

Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen, Landgericht Köln

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: Deutsche Post AG, Klaus Leymann (C-203/18), UPS Deutschland Inc. & Co. OHG, DPD Dynamic Parcel Distribution GmbH & Co. KG, Bundesverband Paket & Expresslogistik e.V. (C-374/18)

Vastustajad: Land Nordrhein-Westfalen (C-203/18), Deutsche Post AG (C-374/18)

Resolutsioon

| 1. | Sellist liikmesriigi õigusnormi, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis võtab sõna-sõnalt üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrusega (EL) nr 165/2014), artikli 13 lõike 1 punkti d osas, milles seda kohaldatakse sõidukitele, mille lubatud täismass on üle 2,8 tonni, kuid alla 3,5 tonni, ja mis seetõttu ei kuulu määruse nr 561/2006, mida on muudetud määrusega nr 165/2014, kohaldamisalasse, tuleb tõlgendada eranditult liidu õiguse alusel, nii nagu Euroopa Kohus on seda tõlgendanud, kui need sätted on selliste sõidukite suhtes riigisisese õigusega vahetult ja tingimusteta kohaldatavaks muudetud. |
| --- | --- |

1.

Sellist liikmesriigi õigusnormi, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis võtab sõna-sõnalt üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrusega (EL) nr 165/2014), artikli 13 lõike 1 punkti d osas, milles seda kohaldatakse sõidukitele, mille lubatud täismass on üle 2,8 tonni, kuid alla 3,5 tonni, ja mis seetõttu ei kuulu määruse nr 561/2006, mida on muudetud määrusega nr 165/2014, kohaldamisalasse, tuleb tõlgendada eranditult liidu õiguse alusel, nii nagu Euroopa Kohus on seda tõlgendanud, kui need sätted on selliste sõidukite suhtes riigisisese õigusega vahetult ja tingimusteta kohaldatavaks muudetud.

| 2. | Määruse nr 561/2006, mida on muudetud määrusega nr 165/2014, artikli 13 lõike 1 punkti d tuleb tõlgendada nii, et selles ette nähtud erand hõlmab üksnes sõidukeid või sõidukite kombinatsioone, mida kasutatakse eranditult konkreetse veo ajal saadetiste kohaletoimetamiseks universaalse postiteenuse raames. |
| --- | --- |

2.

Määruse nr 561/2006, mida on muudetud määrusega nr 165/2014, artikli 13 lõike 1 punkti d tuleb tõlgendada nii, et selles ette nähtud erand hõlmab üksnes sõidukeid või sõidukite kombinatsioone, mida kasutatakse eranditult konkreetse veo ajal saadetiste kohaletoimetamiseks universaalse postiteenuse raames.

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta direktiiviga 2008/6/EÜ, artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, et koos postisaadetisega osutatakse selliseid lisateenuseid nagu kogumine ajavahemikku kokku leppimata või selles kokku leppides, vanuse kontroll, lunatasu, kuni 31,5 kilogrammi kaaluva saadetise saatmine saaja kulul, järelesaatmise teenus, korraldused kohaletoimetamise ebaõnnestumise korral ning saadetise kohaletoimetamine soovitud päeval ja ajal, takistab järeldamast, et tegemist on selle sätte kohaselt saadetisega „universaalteenuse“ raames ning seega saadetisega, mis määruse nr 561/2006, mida on muudetud määrusega nr 165/2014, artikli 13 lõike 1 punktis d ette nähtud erandi kohaldamiseks toimetatakse kohale „universaalse postiteenuse raames“. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta direktiiviga 2008/6/EÜ, artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, et koos postisaadetisega osutatakse selliseid lisateenuseid nagu kogumine ajavahemikku kokku leppimata või selles kokku leppides, vanuse kontroll, lunatasu, kuni 31,5 kilogrammi kaaluva saadetise saatmine saaja kulul, järelesaatmise teenus, korraldused kohaletoimetamise ebaõnnestumise korral ning saadetise kohaletoimetamine soovitud päeval ja ajal, takistab järeldamast, et tegemist on selle sätte kohaselt saadetisega „universaalteenuse“ raames ning seega saadetisega, mis määruse nr 561/2006, mida on muudetud määrusega nr 165/2014, artikli 13 lõike 1 punktis d ette nähtud erandi kohaldamiseks toimetatakse kohale „universaalse postiteenuse raames“.

---

(1)  ELT C 231, 2.7.2018.

ELT C 328, 17.9.2018.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/5

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 21. novembri 2019. aasta otsus (Bundesverwaltungsgerichti eelotsusetaotlus - Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus Land Berlin

(kohtuasi C-379/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Lennutransport - Direktiiv 2009/12/EÜ - Artiklid 3 ja 6 - Artikli 11 lõiked 1 ja 7 - Lennujaamatasud - Lennujaama kasutajate õiguste kaitse - Lennujaama juhtorgani võimalus leppida kokku madalamates tasudes kui need, mille on heaks kiitnud sõltumatu järelevalveasutus - Lennujaama kasutaja õiguskaitsevahendid - Täiendav vaidlustamisvõimalus kohtuasja õiglaselt lahendavas tsiviilkohtus)

(2020/C 27/05)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesverwaltungsgericht

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja ja kassatsioonkaebuse esitaja: Deutsche Lufthansa AG

Vastustaja ja vastustaja kassatsioonimenetluses: Land Berlin

Menetluses osalesid: Berliner Flughafen GmbH, Vertreter des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiivi 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta ja eelkõige selle artiklit 3, artikli 6 lõike 5 punkti a ning artikli 11 lõikeid 1 ja 7 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugune riigisisene õigusnorm, mis lubab lennujaama juhtorganil määrata lennujaama kasutajaga kindlaks lennujaamatasud, mis erinevad selle juhtorgani koostatud ja sõltumatu järelevalveasutuse heaks kiidetud lennujaamatasudest selle direktiivi tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiivi 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta ja eelkõige selle artiklit 3, artikli 6 lõike 5 punkti a ning artikli 11 lõikeid 1 ja 7 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugune riigisisene õigusnorm, mis lubab lennujaama juhtorganil määrata lennujaama kasutajaga kindlaks lennujaamatasud, mis erinevad selle juhtorgani koostatud ja sõltumatu järelevalveasutuse heaks kiidetud lennujaamatasudest selle direktiivi tähenduses.

| 2. | Direktiivi 2009/12 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õiguse selline tõlgendus, mille kohaselt ei saa lennujaama kasutaja otse vaidlustada otsust, millega sõltumatu järelevalveasutus kiitis heaks lennujaamatasude süsteemi, aga ta saab esitada tsiviilkohtusse hagi lennujaama juhtorgani vastu ja väita sellega seoses üksnes seda, et sellelt kasutajalt nõutav lennujaamatasude süsteemiga kehtestatud tasumäär ei ole õiglane. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 2009/12 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õiguse selline tõlgendus, mille kohaselt ei saa lennujaama kasutaja otse vaidlustada otsust, millega sõltumatu järelevalveasutus kiitis heaks lennujaamatasude süsteemi, aga ta saab esitada tsiviilkohtusse hagi lennujaama juhtorgani vastu ja väita sellega seoses üksnes seda, et sellelt kasutajalt nõutav lennujaamatasude süsteemiga kehtestatud tasumäär ei ole õiglane.

---

(1)  ELT C 276, 6.8.2018.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/5

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 20. novembri 2019. aasta otsus (Hof van Cassatie eelotsusetaotlus - Belgia) – Infohos versus Belgische Staat

(kohtuasi C-400/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Maksustamine - Käibemaks - Kuues direktiiv 77/388/EMÜ - Artikli 13 A osa lõike 1 punkt f - Maksuvabastused - Teenused, mida osutavad isikute sõltumatud ühendused - Teenused, mida osutatakse liikmetele ja isikutele, kes ei ole liikmed)

(2020/C 27/06)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hof van Cassatie

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Infohos

Vastustaja kassatsioonimenetluses: Belgische Staat

Resolutsioon

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas artikli 13 A osa lõike 1 punkti f tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune riigisisene õigusnorm, mis on kõne all põhikohtuasjas ja milles seatakse käibemaksuvabastuse saamine sõltuvusse tingimusest, et isikute sõltumatu ühendus osutab teenuseid üksnes oma liikmetele, mille tõttu peab selline ühendus, mis osutab teenuseid ka isikutele, kes ei ole tema liikmed, tasuma täies ulatuses käibemaksu ka teenustelt, mida ta osutab oma liikmetele.

---

(1)  ELT C 301, 27.8.2018.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/6

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 19. novembri 2019. aasta otsus (Sąd Najwyższy eelotsusetaotlus – Poola) – A. K. versus Krajowa Rada Sądownictwa (C-585/18) ja CP (C-624/18), DO (C-625/18) versus Sąd Najwyższy

(liidetud kohtuasjad C-585/18, C-624/18 ja C-625/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Direktiiv 2000/78/EÜ - Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel - Vanuse alusel diskrimineerimise keeld - Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) kohtunike pensioniea alandamine - Artikli 9 lõige 1 - Kaebeõigus - Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 - Tõhus kohtulik kaitse - Kohtunike sõltumatuse põhimõte - Sąd Najwyższys (kõrgeim kohus) uue kolleegiumi loomine, mille pädevusse kuuluvad muu hulgas selle kohtu kohtunike pensionile saatmisega seotud asjad - Kolleegium, mis koosneb kohtunikest, kelle on äsja ametisse nimetanud Poola Vabariigi president riikliku kohtute nõukoja ettepanekul - Selle nõukoja sõltumatus - Pädevus jätta kohaldamata riigisisesed õigusnormid, mis on liidu õigusega vastuolus - Liidu õiguse esimus)

(2020/C 27/07)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Najwyższy

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: A. K. (C-585/18), CP (C-624/18), DO (C-625/18)

Vastustajad: Krajowa Rada Sądownictwa (C-585/18), Sąd Najwyższy, (C-624/18), (C-625/18)

menetluses osales: Prokurator Generalny, keda esindab Prokuratura Krajowa

Resolutsioon

| 1. | Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) Izba Pracy i Ubezpieczeń Społecznychi (töö- ja sotsiaalkindlustusasjade kolleegium) poolt kohtuasjas C-585/18 esitatud küsimustele ning tema esimesele küsimusele kohtuasjades C-624/18 ja C-625/18 ei ole vaja enam vastata. |
| --- | --- |

1.

Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) Izba Pracy i Ubezpieczeń Społecznychi (töö- ja sotsiaalkindlustusasjade kolleegium) poolt kohtuasjas C-585/18 esitatud küsimustele ning tema esimesele küsimusele kohtuasjades C-624/18 ja C-625/18 ei ole vaja enam vastata.

| 2. | Nimetatud kohtu teisele ja kolmandale küsimusele kohtuasjades C-624/18 ja C-625/18 tuleb vastata järgmiselt. | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 9 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus olukord, kus liidu õiguse kohaldamist puudutavad vaidlused võivad kuuluda sellise organi ainupädevusse, kes ei ole sõltumatu ja erapooletu kohus nendest sätetest esimese tähenduses. Nii on see juhul, kui objektiivsed tingimused, milles asjaomane organ loodi, tema tunnused ja liikmete ametisse nimetamise viis on sellised, et võivad tekitada õigussubjektidel põhjendatud kahtlusi selles suhtes, kas see organ on väljaspool väliste tegurite, eelkõige seadusandliku ja täitevvõimu otsese või kaudse mõju haardeulatust, ja kas ta on vastanduvaid huvisid arvestades neutraalne, ning need tingimused võivad järelikult viia selleni, et nimetatud organ ei tundu enam sõltumatu või erapooletu, mis võib nõrgendada usaldust, mida demokraatliku ühiskonna kohtud peavad õigussubjektidele sisendama. Eelotsusetaotluse esitanud kohtul tuleb kogu tema käsutuses olevat asjakohast teavet arvestades kindlaks teha, kas sellega on tegemist niisuguse organi puhul nagu Sąd Najwyższy (kõrgeim kohus) distsiplinaarkolleegium. |
| --- | --- | --- |

2.

Nimetatud kohtu teisele ja kolmandale küsimusele kohtuasjades C-624/18 ja C-625/18 tuleb vastata järgmiselt.

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 9 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus olukord, kus liidu õiguse kohaldamist puudutavad vaidlused võivad kuuluda sellise organi ainupädevusse, kes ei ole sõltumatu ja erapooletu kohus nendest sätetest esimese tähenduses. Nii on see juhul, kui objektiivsed tingimused, milles asjaomane organ loodi, tema tunnused ja liikmete ametisse nimetamise viis on sellised, et võivad tekitada õigussubjektidel põhjendatud kahtlusi selles suhtes, kas see organ on väljaspool väliste tegurite, eelkõige seadusandliku ja täitevvõimu otsese või kaudse mõju haardeulatust, ja kas ta on vastanduvaid huvisid arvestades neutraalne, ning need tingimused võivad järelikult viia selleni, et nimetatud organ ei tundu enam sõltumatu või erapooletu, mis võib nõrgendada usaldust, mida demokraatliku ühiskonna kohtud peavad õigussubjektidele sisendama. Eelotsusetaotluse esitanud kohtul tuleb kogu tema käsutuses olevat asjakohast teavet arvestades kindlaks teha, kas sellega on tegemist niisuguse organi puhul nagu Sąd Najwyższy (kõrgeim kohus) distsiplinaarkolleegium.

| | Niisugusel juhul tuleb liidu õiguse esimuse põhimõtet tõlgendada nii, et see kohustab eelotsusetaotluse esitanud kohut jätma sätte, mis annab põhikohtuasjade lahendamise pädevuse üksnes sellele organile, kohaldamata, selleks et need asjad saaks lahendada eespool mainitud sõltumatuse ja erapooletuse nõuetele vastav kohus, kes oleks asjaomases valdkonnas pädev, kui kõnealune säte seda ei välistaks. |
| --- | --- |

Niisugusel juhul tuleb liidu õiguse esimuse põhimõtet tõlgendada nii, et see kohustab eelotsusetaotluse esitanud kohut jätma sätte, mis annab põhikohtuasjade lahendamise pädevuse üksnes sellele organile, kohaldamata, selleks et need asjad saaks lahendada eespool mainitud sõltumatuse ja erapooletuse nõuetele vastav kohus, kes oleks asjaomases valdkonnas pädev, kui kõnealune säte seda ei välistaks.

---

(1)  ELT C 44, 4.2.2019.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/7

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 21. novembri 2019. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni eelotsusetaotlus - Madalmaad) – Procureur-Generaal bij de Hoge Raad der Nederlanden

(kohtuasi C-678/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Disainilahendused - Määrus (EÜ) nr 6/2002 - Artikli 90 lõige 1 - Ajutised meetmed ja kaitsemeetmed - Liikmesriigi esimese astme kohtute pädevus - Selles sättes osutatud kohtute ainupädevus)

(2020/C 27/08)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pool

Kassatsioonkaebuse esitaja: Procureur-Generaal bij de Hoge Raad der Nederlanden

Resolutsioon

Nõukogu 12. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta artikli 90 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see näeb ette, et liikmesriikide kohtud, kes on pädevad määrama ajutisi meetmeid ja kaitsemeetmeid seoses riigisisese disainilahendusega, on samuti pädevad määrama selliseid meetmeid seoses ühenduse disainilahendusega.

---

(1)  ELT C 25, 21.1.2019.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/8

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 20. novembri 2019. aasta otsus (Raad voor Vreemdelingenbetwistingeni eelotsusetaotlus – Belgia) – X versus Belgische Staat

(kohtuasi C-706/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala - Sisserändepoliitika - Perekonna taasühinemise õigus - Direktiiv 2003/86/EÜ - Artikli 5 lõige 4 - Perekonna taasühinemise taotlust puudutav otsus - Otsuse tegemise tähtaja järgimata jätmise tagajärjed - Elamisloa automaatne väljastamine)

(2020/C 27/09)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Raad voor Vreemdelingenbetwistingen

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: X

Vastustaja: Belgische Staat

Resolutsioon

Nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mille kohaselt siis, kui alates perekonna taasühinemise taotluse esitamise kuupäevast kuuekuulise tähtaja jooksul ei ole otsust tehtud, peavad liikmesriigi pädevad asutused taotlejale väljastama automaatselt elamisloa, ilma et nad peaksid tingimata eelnevalt tuvastama, kas see isik vastvõtvas liikmesriigis elamise tingimustele liidu õiguse kohaselt tegelikult vastab.

---

(1)  ELT C 35, 28.1.2019.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/9

---

Euroopa Kohtu (üheksas koda) 20. novembri 2019. aasta otsus – Portugali Vabariik versus Euroopa Komisjon

(kohtuasi C-737/18 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) - Kulutused, mida Euroopa Liit ei rahasta - Portugali Vabariigi tehtud kulutused)

(2020/C 27/10)

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Apellant: Portugali Vabariik (esindajad: L. Inez Fernandes, J. Saraiva de Almeida, P. Barros da Costa ja P. Estêvão)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Sauka ja B. Rechena)

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 35, 28.1.2019.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/9

---

WB 28. märtsil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 23. jaanuari 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-579/18: WB versus komisjon

(kohtuasi C-270/19 P)

(2020/C 27/11)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Pooled

Apellant: WB (esindaja: advokaat N. Ciocea)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Euroopa Kohus (seitsmes koda) jättis 3. detsembri 2019. aasta kohtumäärusega apellatsioonkaebuse ilmselgelt põhjendamatuna rahuldamata.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/10

---

WB 28. märtsil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 23. jaanuari 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-329/18: WB versus komisjon

(kohtuasi C-271/19 P)

(2020/C 27/12)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Pooled

Apellant: WB (esindaja: advokaat N. Ciocea)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Euroopa Kohus (seitsmes koda) jättis 3. detsembri 2019. aasta kohtumäärusega apellatsioonkaebuse ilmselgelt põhjendamatuna rahuldamata.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 13. mail 2019 – Finanzamt München Abteilung III versus Dubrovin & Tröger GbR - Aquatics

(kohtuasi C-373/19)

(2020/C 27/13)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzhof

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Finanzamt München Abteilung III

Vastustaja kassatsioonimenetluses: Dubrovin & Tröger GbR - Aquatics

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) (1), artikli 132 lõike 1 punktides i ja j sisalduv mõiste „kooli- või ülikooliharidus“ hõlmab ka ujumisõpet? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) (1), artikli 132 lõike 1 punktides i ja j sisalduv mõiste „kooli- või ülikooliharidus“ hõlmab ka ujumisõpet?

| 2. | Kas organisatsiooni tunnustamine käibemaksudirektiivi artikli 132 lõike 1 punktis i viidatud sarnastel eesmärkidel tegutseva organisatsioonina, nagu seda on avalik-õiguslikud organisatsioonid, kes täidavad laste ja noorte hariduse, kooli- või ülikoolihariduse, kutseõppe või ümberõppega seotud ülesandeid, võib tuleneda sellest, et kõnealuse organisatsiooni õpe on ette nähtud elementaarse põhioskuse (käesolevas asjas ujumisoskus) omandamiseks? |
| --- | --- |

2.

Kas organisatsiooni tunnustamine käibemaksudirektiivi artikli 132 lõike 1 punktis i viidatud sarnastel eesmärkidel tegutseva organisatsioonina, nagu seda on avalik-õiguslikud organisatsioonid, kes täidavad laste ja noorte hariduse, kooli- või ülikoolihariduse, kutseõppe või ümberõppega seotud ülesandeid, võib tuleneda sellest, et kõnealuse organisatsiooni õpe on ette nähtud elementaarse põhioskuse (käesolevas asjas ujumisoskus) omandamiseks?

| 3. | Kui vastus teisele küsimusele on eitav: Kas käibemaksudirektiivi artikli 132 lõike 1 punkti j kohase maksuvabastuse kasutamiseks peab maksukohustuslane olema füüsilisest isikust ettevõtja? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus teisele küsimusele on eitav: Kas käibemaksudirektiivi artikli 132 lõike 1 punkti j kohase maksuvabastuse kasutamiseks peab maksukohustuslane olema füüsilisest isikust ettevõtja?

---

(1)  ELT 2006, L 347, lk 1.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzgericht (Außenstelle Graz) (Austria) 5. augustil 2019 – SK Telekom Co. Ltd.

(kohtuasi C-593/19)

(2020/C 27/14)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzgericht (Außenstelle Graz)

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: SK Telekom Co. Ltd.

Vastustaja: Finanzamt Graz-Stadt

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2006/112/EÜ (1) artikli 59a punkti b direktiivi 2008/8/EÜ (2) artikliga 2 muudetud redaktsioonis tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigis rändlusteenuse kasutamine, mis seisneb selles, et ajutiselt liikmesriigis viibival „mittemaksukohustuslasest lõpptarbijal“ võimaldatakse liikmesriigi mobiilsidevõrgu vahendusel sissetulevate ja väljaminevate ühenduste loomist, on selline „kasutamine ja kasusaamine“ liikmesriigis, mis õigustab käsitada teenuse osutamise kohana kolmanda riigi asemel asjaomast liikmesriiki, kuigi mobiilsideoperaatori ega lõpptarbija asukoht ei ole liidus ning lõpptarbija alaline elu- või asukoht või peamine elukoht ei ole liidu territooriumil? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2006/112/EÜ (1) artikli 59a punkti b direktiivi 2008/8/EÜ (2) artikliga 2 muudetud redaktsioonis tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigis rändlusteenuse kasutamine, mis seisneb selles, et ajutiselt liikmesriigis viibival „mittemaksukohustuslasest lõpptarbijal“ võimaldatakse liikmesriigi mobiilsidevõrgu vahendusel sissetulevate ja väljaminevate ühenduste loomist, on selline „kasutamine ja kasusaamine“ liikmesriigis, mis õigustab käsitada teenuse osutamise kohana kolmanda riigi asemel asjaomast liikmesriiki, kuigi mobiilsideoperaatori ega lõpptarbija asukoht ei ole liidus ning lõpptarbija alaline elu- või asukoht või peamine elukoht ei ole liidu territooriumil?

| 2. | Kas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 59a punkti b direktiivi 2008/8/EÜ artikliga 2 muudetud redaktsioonis tuleb tõlgendada nii, et ainult seetõttu, et sideteenused ei ole kolmandas riigis maksustatud liidu õigusega ette nähtud käibemaksuga samaväärse maksuga, saab esimeses küsimuses kirjeldatud sideteenuse osutamise kohana, mis direktiivi 2006/112/EÜ artikli 59 (direktiivi 2008/8/EÜ artikliga 2 muudetud redaktsioonis) kohaselt on väljaspool liitu, käsitada liikmesriiki, kuigi mobiilsideoperaatori ega lõpptarbija asukoht ei ole liidus ning lõpptarbija alaline elu- või asukoht või peamine elukoht ei ole liidu territooriumil? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 59a punkti b direktiivi 2008/8/EÜ artikliga 2 muudetud redaktsioonis tuleb tõlgendada nii, et ainult seetõttu, et sideteenused ei ole kolmandas riigis maksustatud liidu õigusega ette nähtud käibemaksuga samaväärse maksuga, saab esimeses küsimuses kirjeldatud sideteenuse osutamise kohana, mis direktiivi 2006/112/EÜ artikli 59 (direktiivi 2008/8/EÜ artikliga 2 muudetud redaktsioonis) kohaselt on väljaspool liitu, käsitada liikmesriiki, kuigi mobiilsideoperaatori ega lõpptarbija asukoht ei ole liidus ning lõpptarbija alaline elu- või asukoht või peamine elukoht ei ole liidu territooriumil?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347 lk 1).

(2)  Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/8/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses teenuste osutamise kohaga (ELT 2008, L 44, lk 11).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 12. augustil 2019 – Husqvarna AB versus Lidl E-Commerce International GmbH & Co. KG

(kohtuasi C-607/19)

(2020/C 27/15)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Husqvarna AB

Kostja: Lidl E-Commerce International GmbH & Co. KG

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas juhul, kui vastuhagi ELi kaubamärgist tulenevate õiguste tühistamiseks on esitatud enne kaubamärgi viieaastase kasutamata jätmise ajavahemiku lõppu, tuleb selle kuupäeva kindlaksmääramisel, millest lähtutakse määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti a (1) ja määruse 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a (2) kohase kasutamata jätmise ajavahemiku arvutamisel, järgida määruse nr 207/2009 ja määruse 2017/1001 sätteid? |
| --- | --- |

1.

Kas juhul, kui vastuhagi ELi kaubamärgist tulenevate õiguste tühistamiseks on esitatud enne kaubamärgi viieaastase kasutamata jätmise ajavahemiku lõppu, tuleb selle kuupäeva kindlaksmääramisel, millest lähtutakse määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti a (1) ja määruse 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a (2) kohase kasutamata jätmise ajavahemiku arvutamisel, järgida määruse nr 207/2009 ja määruse 2017/1001 sätteid?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt: kas määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti a ja määruse 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a kohase viieaastase kasutamata jätmise ajavahemiku arvutamisel tuleb juhul, kui vastuhagi ELi kaubamärgist tulenevate õiguste tühistamiseks on esitatud enne kaubamärgi viieaastase kasutamata jätmise ajavahemiku lõppu, lähtuda vastuhagi esitamise kuupäevast või asja apellatsiooniastmes menetleva kohtu viimase istungi kuupäevast? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt: kas määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti a ja määruse 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a kohase viieaastase kasutamata jätmise ajavahemiku arvutamisel tuleb juhul, kui vastuhagi ELi kaubamärgist tulenevate õiguste tühistamiseks on esitatud enne kaubamärgi viieaastase kasutamata jätmise ajavahemiku lõppu, lähtuda vastuhagi esitamise kuupäevast või asja apellatsiooniastmes menetleva kohtu viimase istungi kuupäevast?

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT 2009, L 78, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1001 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (ELT 2017, L 154, lk 1).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Hamburg (Saksamaa) 30. augustil 2019 – EU versus PE Digital GmbH

(kohtuasi C-641/19)

(2020/C 27/16)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Amtsgericht Hamburg

Põhikohtuasja pooled

Hageja: EU

Kostja: PE Digital GmbH

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi (EL) 2011/83/EL (1) (edaspidi „direktiiv 2011/83“) artikli 14 lõiget 3 tuleb sama direktiivi põhjendust 50 arvestades tõlgendada nii, et tarbija makstav „summa, mis on proportsionaalne tarnitud osaga ajani, mil tarbija teatas kauplejale taganemisõiguse kasutamisest, võrreldes lepingu kogumahuga“, tuleb sellise sisuga lepingu puhul, mis ei näe ette ühtse soorituse tegemist, vaid mitmest osasooritusest koosneva kogusoorituse tegemist, arvutada puhtproportsionaalselt ajaga, kui tarbija tasub kogusoorituse eest küll ajaliselt proportsionaalselt, kuid osasooritused tehakse eri aegadel? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi (EL) 2011/83/EL (1) (edaspidi „direktiiv 2011/83“) artikli 14 lõiget 3 tuleb sama direktiivi põhjendust 50 arvestades tõlgendada nii, et tarbija makstav „summa, mis on proportsionaalne tarnitud osaga ajani, mil tarbija teatas kauplejale taganemisõiguse kasutamisest, võrreldes lepingu kogumahuga“, tuleb sellise sisuga lepingu puhul, mis ei näe ette ühtse soorituse tegemist, vaid mitmest osasooritusest koosneva kogusoorituse tegemist, arvutada puhtproportsionaalselt ajaga, kui tarbija tasub kogusoorituse eest küll ajaliselt proportsionaalselt, kuid osasooritused tehakse eri aegadel?

| 2. | Kas direktiivi 2011/83 artikli 14 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et tarbija makstav „summa, mis on proportsionaalne tarnitud osaga ajani, mil tarbija teatas kauplejale taganemisõiguse kasutamisest, võrreldes lepingu kogumahuga“, tuleb puhtproportsionaalselt ajaga arvutada ka siis, kui (osa)sooritust tehakse küll järjepidevalt, kuid lepingu alguses on see tarbija jaoks suurema või väiksema väärtusega? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2011/83 artikli 14 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et tarbija makstav „summa, mis on proportsionaalne tarnitud osaga ajani, mil tarbija teatas kauplejale taganemisõiguse kasutamisest, võrreldes lepingu kogumahuga“, tuleb puhtproportsionaalselt ajaga arvutada ka siis, kui (osa)sooritust tehakse küll järjepidevalt, kuid lepingu alguses on see tarbija jaoks suurema või väiksema väärtusega?

| 3. | Kas direktiivi 2011/83 artikli 2 punkti 11 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/770 (2) (edaspidi „direktiiv 2019/770“) artikli 2 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et „digisisu“ direktiivi 2011/83 artikli 2 punkti 11 ja direktiivi 2019/770 artikli 2 punkti 1 tähenduses võivad endast kujutada ka sellised failid, mis antakse üle peamiselt „digiteenusena“ direktiivi 2019/770 artikli 2 punkti 2 tähenduses tehtava kogusoorituse osasooritusena, mille tagajärjel saaks kaupleja tugineda selle osasoorituse puhul kooskõlas direktiivi 2011/83 artikli 16 punktiga m sellele, et tarbija on oma taganemisõiguse kaotanud, tarbija saaks aga juhul, kui kauplejal see ei õnnestu, lepingust tervikuna taganeda ja direktiivi 2011/83 artikli 14 lõike 4 punkti b alapunkti ii alusel ei peaks ta maksma selle osasoorituse eest hüvitist? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2011/83 artikli 2 punkti 11 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/770 (2) (edaspidi „direktiiv 2019/770“) artikli 2 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et „digisisu“ direktiivi 2011/83 artikli 2 punkti 11 ja direktiivi 2019/770 artikli 2 punkti 1 tähenduses võivad endast kujutada ka sellised failid, mis antakse üle peamiselt „digiteenusena“ direktiivi 2019/770 artikli 2 punkti 2 tähenduses tehtava kogusoorituse osasooritusena, mille tagajärjel saaks kaupleja tugineda selle osasoorituse puhul kooskõlas direktiivi 2011/83 artikli 16 punktiga m sellele, et tarbija on oma taganemisõiguse kaotanud, tarbija saaks aga juhul, kui kauplejal see ei õnnestu, lepingust tervikuna taganeda ja direktiivi 2011/83 artikli 14 lõike 4 punkti b alapunkti ii alusel ei peaks ta maksma selle osasoorituse eest hüvitist?

| 4. | Kas direktiivi 2011/83 artikli 14 lõiget 3 tuleb sama direktiivi põhjendust 50 arvestades tõlgendada nii, et teenuse kohta lepingus kokku lepitud koguhind on direktiivi 2011/83 artikli 14 lõike 3 kolmanda lause tähenduses „ülemäära suur“, kui see on tunduvalt suurem kui koguhind, mille on sama kaupleja sama pika kehtivusajaga ja ka muus osas samade raamtingimustega lepingu alusel osutatava sisuliselt identse teenuse puhul kokku leppinud mõne teise tarbijaga? |
| --- | --- |

4.

Kas direktiivi 2011/83 artikli 14 lõiget 3 tuleb sama direktiivi põhjendust 50 arvestades tõlgendada nii, et teenuse kohta lepingus kokku lepitud koguhind on direktiivi 2011/83 artikli 14 lõike 3 kolmanda lause tähenduses „ülemäära suur“, kui see on tunduvalt suurem kui koguhind, mille on sama kaupleja sama pika kehtivusajaga ja ka muus osas samade raamtingimustega lepingu alusel osutatava sisuliselt identse teenuse puhul kokku leppinud mõne teise tarbijaga?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (ELT 2011, L 304, lk 64).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/770 digisisu üleandmise ja digiteenuste osutamise lepingute teatavate aspektide kohta (ELT 2019, L 136, lk 1).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Frankenthal (Saksamaa) 17. septembril 2019 – OK versus Daimler AG

(kohtuasi C-685/19)

(2020/C 27/17)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Frankenthal

Põhikohtuasja pooled

Hageja: OK

Kostja: Daimler AG

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (1) artikli 5 lõike 2 teise lause punkti a tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et vajadus kasutada katkestusseadmeid nimetatud sätte tähenduses esineb ainult juhul, kui ka olukorras, kus kasutati konkreetse sõidukimudeli tüübikinnituse saamise ajal olemasolevat kõrgtehnoloogiat, ei olnud võimalik kaitsta mootorit kahju või õnnetusjuhtumi eest ja sõidukit ohutult kasutada? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (1) artikli 5 lõike 2 teise lause punkti a tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et vajadus kasutada katkestusseadmeid nimetatud sätte tähenduses esineb ainult juhul, kui ka olukorras, kus kasutati konkreetse sõidukimudeli tüübikinnituse saamise ajal olemasolevat kõrgtehnoloogiat, ei olnud võimalik kaitsta mootorit kahju või õnnetusjuhtumi eest ja sõidukit ohutult kasutada?

| 2. | Teine küsimus juhuks, kui vastus esimesele küsimusele on jaatav | Kas muudel põhjustel – näiteks pikaajalise kogemuse puudumine, kõrgtehnoloogia ebaproportsionaalselt suur kulu võrreldes teiste müügihinda oluliselt mõjutavate tehnoloogiatega – on lubatud teha erandeid põhimõttelisest kohustusest kasutada tüübikinnituse andmise ajal olemasolevat kõrgtehnoloogiat? |
| --- | --- | --- |

2.

Teine küsimus juhuks, kui vastus esimesele küsimusele on jaatav

Kas muudel põhjustel – näiteks pikaajalise kogemuse puudumine, kõrgtehnoloogia ebaproportsionaalselt suur kulu võrreldes teiste müügihinda oluliselt mõjutavate tehnoloogiatega – on lubatud teha erandeid põhimõttelisest kohustusest kasutada tüübikinnituse andmise ajal olemasolevat kõrgtehnoloogiat?

Teine küsimus juhuks, kui vastus esimesele küsimusele on eitav

| | Kas ka olukorras, kus kasutatakse põhimõtteliselt lubatud tehnoloogilisi komponente, on tegemist lubamatu katkestusseadmega nn „temperatuuriakna“ (temperatuurivahemiku) kujul, kui mootori juhtimisseadesse salvestatud parameetrid on valitud selliselt, et heitgaaside puhastamine ei ole aktiveeritud või on ainult osaliselt aktiveeritud |
| --- | --- |

Kas ka olukorras, kus kasutatakse põhimõtteliselt lubatud tehnoloogilisi komponente, on tegemist lubamatu katkestusseadmega nn „temperatuuriakna“ (temperatuurivahemiku) kujul, kui mootori juhtimisseadesse salvestatud parameetrid on valitud selliselt, et heitgaaside puhastamine ei ole aktiveeritud või on ainult osaliselt aktiveeritud

| a) | valitud temperatuuride tõttu, lähtudes suurema osa aasta jooksul tavaliselt eeldatavatest temperatuuridest; |
| --- | --- |

a)

valitud temperatuuride tõttu, lähtudes suurema osa aasta jooksul tavaliselt eeldatavatest temperatuuridest;

| b) | muude parameetrite tõttu – näiteks selle tõttu, et sõiduk asub teataval kõrgusel üle merepinna – Saksamaa asjaomastes piirkondades või Euroopa siseturul? |
| --- | --- |

b)

muude parameetrite tõttu – näiteks selle tõttu, et sõiduk asub teataval kõrgusel üle merepinna – Saksamaa asjaomastes piirkondades või Euroopa siseturul?

---

(1)  ELT 2007, L 171, lk 1.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/14

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 24. septembril 2019 – J.K. versus Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach

(kohtuasi C-703/19)

(2020/C 27/18)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Naczelny Sąd Administracyjny

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: J.K.

Vastustaja: Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas mõiste „restoraniteenus“, mille suhtes kohaldatakse vähendatud käibemaksumäära [nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 98 lõige 2 koostoimes III lisa punktiga 12a ning nõukogu 15. märtsi 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 282/2011, millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed (2), artikliga 6], hõlmab valmistoidu müüki sellistel tingimustel, nagu liikmesriigi kohtus pooleli olevas vaidluses, st olukorras, kus müüja:






  — | teeb ostjale kättesaadavaks taristu, mis võimaldab ostetud toitu kohapeal tarbida (tarbimiseks ette nähtud eraldatud ruum, juurdepääs tualettruumidele); |
| --- | --- | --- |

1.

Kas mõiste „restoraniteenus“, mille suhtes kohaldatakse vähendatud käibemaksumäära [nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 98 lõige 2 koostoimes III lisa punktiga 12a ning nõukogu 15. märtsi 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 282/2011, millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed (2), artikliga 6], hõlmab valmistoidu müüki sellistel tingimustel, nagu liikmesriigi kohtus pooleli olevas vaidluses, st olukorras, kus müüja:

—

teeb ostjale kättesaadavaks taristu, mis võimaldab ostetud toitu kohapeal tarbida (tarbimiseks ette nähtud eraldatud ruum, juurdepääs tualettruumidele);

| — | puudub spetsiaalne kelneriteenus; |
| --- | --- |

—

puudub spetsiaalne kelneriteenus;

| — | puudub teenindus kitsas tähenduses; |
| --- | --- |

—

puudub teenindus kitsas tähenduses;

| — | tellimisprotsess on lihtsustatud ja osaliselt automatiseeritud; |
| --- | --- |

—

tellimisprotsess on lihtsustatud ja osaliselt automatiseeritud;

| — | kliendil on piiratud võimalused tellimuse isikupärastamiseks. |
| --- | --- |

—

kliendil on piiratud võimalused tellimuse isikupärastamiseks.

| 2. | Kas esimesele küsimusele vastamiseks on oluline toitude valmistamise viis, mis seisneb eelkõige pooltoodete kuumtöötlemises ja pooltoodetest valmistoitude komplekteerimises? |
| --- | --- |

2.

Kas esimesele küsimusele vastamiseks on oluline toitude valmistamise viis, mis seisneb eelkõige pooltoodete kuumtöötlemises ja pooltoodetest valmistoitude komplekteerimises?

| 3. | Kas esimesele küsimusele vastamiseks on piisav, et kliendil oleks potentsiaalne võimalus pakutavat taristut kasutada, või on vaja tingimata kindlaks teha, et keskmise kliendi seisukohast moodustab see element teenuse olulise osa? |
| --- | --- |

3.

Kas esimesele küsimusele vastamiseks on piisav, et kliendil oleks potentsiaalne võimalus pakutavat taristut kasutada, või on vaja tingimata kindlaks teha, et keskmise kliendi seisukohast moodustab see element teenuse olulise osa?

---

(1)  ELT 2006, L 347, lk 1.

(2)  ELT 2011, L 77, lk 1.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Łodzi (Poola) 23. septembril 2019 – K.S. versus A.B.

(kohtuasi C-707/19)

(2020/C 27/19)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Rejonowy dla Łodzi

Põhikohtuasja pooled

Hageja: K.S.

Kostja: A.B.

Eelotsuse küsimused

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi [...] 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta (1) artiklit 3 tuleks tõlgendada nii, et „kõigi vastavate meetmete“ raames peab iga liikmesriik hõlmama kindlustusseltsi vastutusega tsiviilvastutuskindlustuse raames kahjude hüvitamise kogu ulatuses, seal hulgas kahjujuhtumi tagajärjed, nagu kahjustatud sõiduki kodumaale pukseerimise vajadus ja sõidukite vajaliku parkimise kulud?

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas liikmesriigid võivad oma seadustes seda vastutust mingil viisil piirata?

---

(1)  ELT 2009, L 263, lk 11.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/16

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgaaria) 21. oktoobril 2019 – kriminaalasi järgmiste isikute suhtes: UC ja TD

(kohtuasi C-769/19)

(2020/C 27/20)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Spetsializiran nakazatelen sad

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pooled

UC ja TD

Eelotsuse küsimus

Kas riigisisene seadus, mis ei näe puudusi sisaldava (ebaselge, puuduliku või vastuolulise sisuga) süüdistusakti korral üldse ette võimalust, et prokurör need puudused eelistungil, kus puudused tuvastatakse, kõrvaldab, ja seab selle asemel alati kohtule kohustuseks kohtumenetlus peatada ja asi uue süüdistusakti koostamiseks prokuratuurile tagasi saata, on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta direktiivi 2012/13/EL, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet (ELT 2012, L 142, lk 1), artikliga 6, asja mõistliku aja jooksul arutamise põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teises lõigus, liidu õiguse esimuse põhimõttega ja väärikuse austamise põhimõttega, kui see põhjustab kriminaalmenetluse märkimisväärse viivituse ja puudusi saaks viivitamata kõrvaldada kohtuistungil?

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/16

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Nürnberg (Saksamaa) 21. oktoobril 2019 – Myflyright GmbH versus SunExpressGünes Ekspres Havacilik A

(kohtuasi C-770/19)

(2020/C 27/21)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Amtsgericht Nürnberg

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Myflyright GmbH

Kostja: SunExpressGünes Ekspres Havacilik A

Eelotsuse küsimused

Kohtuasi kustutati Euroopa Kohtu presidendi 11. novembri 2019. aasta määruse alusel Euroopa Kohtu registrist.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/17

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 22. oktoobril 2019 – Bartosch Airport Supply Services

(kohtuasi C-772/19)

(2020/C 27/22)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Bartosch Airport Supply Services GmbH

Vastustaja: Zollamt Wien

Eelotsuse küsimus

Kas kombineeritud nomenklatuuri (1) rubriiki 8705 tuleb tõlgendada nii, et sellesse kuuluvad jäiga ühenduslülita mootorsõidukid, mis on varustatud rihmaga tõmbevintsiga, mis võimaldab lennukeid vedada, ja elektrohüdraulilise tõstukiga, mis võimaldab lennukeid lükata?

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT 1987, L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisa.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/17

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Baden-Württemberg (Saksamaa) 22. oktoobril 2019 – 5th AVENUE Products Trading GmbH versus Hauptzollamt Singen

(kohtuasi C-775/19)

(2020/C 27/23)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Baden-Württemberg

Põhikohtuasja pooled

Hageja: 5th AVENUE Products Trading GmbH

Kostja: Hauptzollamt Singen

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas maksete puhul, mille teeb kauba ostja lisaks ostuhinnale tema müügitulust sõltuvalt nelja aasta jooksul kord aastas selle eest, et ta võib kauba






  — | teatud territooriumil, |
| --- | --- | --- |

1.

Kas maksete puhul, mille teeb kauba ostja lisaks ostuhinnale tema müügitulust sõltuvalt nelja aasta jooksul kord aastas selle eest, et ta võib kauba

—

teatud territooriumil,

| — | üldse esimest korda, |
| --- | --- |

—

üldse esimest korda,

| — | ainuõigusena ja |
| --- | --- |

—

ainuõigusena ja

| — | kestvalt |
| --- | --- |

—

kestvalt

müüa, on tegemist autori- ja litsentsitasuga nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (1) (edaspidi „tolliseadustik“), artikli 32 lõike 1 punkti c tähenduses, mis tuleb vastavalt tolliseadustiku artikli 32 lõike 5 punktile b koostoimes komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse tolliseadustiku rakendussätted (2) (edaspidi „rakendusmäärus“), artikli 157 lõikega 2 arvata imporditud kaupade eest tegelikult makstud või makstava hinna sisse?

| 2. | Kas sellised tasud tuleb vastaval juhul üksnes proportsionaalselt arvata imporditud kaupade eest tegelikult makstud või makstava hinna sisse, ja kui see on nii, siis millise kriteeriumi alusel? |
| --- | --- |

2.

Kas sellised tasud tuleb vastaval juhul üksnes proportsionaalselt arvata imporditud kaupade eest tegelikult makstud või makstava hinna sisse, ja kui see on nii, siis millise kriteeriumi alusel?

---

(1)  EÜT 1992, L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307.

(2)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT 1993, L 253, lk 1; ELT eriväljaanne 02/06, lk 3).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/18

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Varna (Bulgaaria) 22. oktoobril 2019 – „TEAM POWER EUROPE“ EOOD versus Direktor na Teritorialna direktsia na Natsionalna agentsia za prihodite – Varna

(kohtuasi C-784/19)

(2020/C 27/24)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen sad Varna

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja:„TEAM POWER EUROPE“ EOOD

Vastustaja: Direktor na Teritorialna direktsia na Natsionalna agentsia za prihodite – Varna

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 987/2009 (1), milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord, artikli 14 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selleks, et saaks eeldada, et ajutist tööjõudu vahendav ettevõtja tegutseb tavaliselt liikmesriigis, kus ta on asutatud, peab ta olulise osa tööjõu vahendamisest teostama selliste kasutajaettevõtjate jaoks, kes on asutatud samas liikmesriigis?

---

(1)  ELT 2009, L 284, lk 1.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/19

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Saarbrücken (Saksamaa) 23. oktoobril 2019 – Koch Media GmbH versus HC

(kohtuasi C-785/19)

(2020/C 27/25)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Saarbrücken

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Koch Media GmbH

Kostja: HC

Eelotsuse küsimused

| 1. | a) | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (1) (edaspidi „jõustamisdirektiiv“) artiklit 14 tuleb tõlgendada nii, et vajalikud advokaadikulud, mis tekivad jõustamisdirektiivi artiklis 2 viidatud intellektuaalomandi õiguste omajal, kes esitab hoiatuse tegemise kaudu kõnealuste õiguste rikkuja vastu kohtuväliselt rikkumisest hoidumise nõude, on liigitatavad selles artiklis viidatud „kohtukuludeks“ või „muudeks kuludeks“? |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (1) (edaspidi „jõustamisdirektiiv“) artiklit 14 tuleb tõlgendada nii, et vajalikud advokaadikulud, mis tekivad jõustamisdirektiivi artiklis 2 viidatud intellektuaalomandi õiguste omajal, kes esitab hoiatuse tegemise kaudu kõnealuste õiguste rikkuja vastu kohtuväliselt rikkumisest hoidumise nõude, on liigitatavad selles artiklis viidatud „kohtukuludeks“ või „muudeks kuludeks“?

| b) | Kui esimese küsimuse alaküsimusele a vastatakse eitavalt: Kas jõustamisdirektiivi artiklit 13 tuleb tõlgendada nii, et alaküsimuses a nimetatud advokaadikulud on liigitatavad selles artiklis viidatud kahjuhüvitiseks? |
| --- | --- |

b)

Kui esimese küsimuse alaküsimusele a vastatakse eitavalt: Kas jõustamisdirektiivi artiklit 13 tuleb tõlgendada nii, et alaküsimuses a nimetatud advokaadikulud on liigitatavad selles artiklis viidatud kahjuhüvitiseks?

| 2. | a) | Kas liidu õigust, eelkõige






  — | jõustamisdirektiivi artikleid 3, 13 ja 14, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Kas liidu õigust, eelkõige

—

jõustamisdirektiivi artikleid 3, 13 ja 14,

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (2) (edaspidi „autoriõiguse direktiiv“) artiklit 8 ja |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (2) (edaspidi „autoriõiguse direktiiv“) artiklit 8 ja

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/24/EÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (3) (edaspidi „arvutiprogrammide direktiiv“) artiklit 7, |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/24/EÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (3) (edaspidi „arvutiprogrammide direktiiv“) artiklit 7,

| — | tuleb tõlgendada nii, et jõustamisdirektiivi artiklis 2 viidatud intellektuaalomandi õiguste omajal on põhimõtteliselt õigus nõuda esimese küsimuse alaküsimuses a nimetatud advokaadikulude täielikku hüvitamist, vähemasti nende proportsionaalse ja olulise osa hüvitamist, isegi kui |
| --- | --- |

—

tuleb tõlgendada nii, et jõustamisdirektiivi artiklis 2 viidatud intellektuaalomandi õiguste omajal on põhimõtteliselt õigus nõuda esimese küsimuse alaküsimuses a nimetatud advokaadikulude täielikku hüvitamist, vähemasti nende proportsionaalse ja olulise osa hüvitamist, isegi kui

| — | nõude aluseks olnud rikkumise on toime pannud füüsiline isik väljaspool oma kutse- või majandustegevust ja |
| --- | --- |

—

nõude aluseks olnud rikkumise on toime pannud füüsiline isik väljaspool oma kutse- või majandustegevust ja

| — | liikmesriigi õigusnormid näevad sellisel juhul ette, et kõnealuste advokaadikulude hüvitamisel tuleb üldjuhul aluseks võtta vähendatud hagihind? |
| --- | --- |

—

liikmesriigi õigusnormid näevad sellisel juhul ette, et kõnealuste advokaadikulude hüvitamisel tuleb üldjuhul aluseks võtta vähendatud hagihind?

| b) | Kui teise küsimuse alaküsimusele a vastatakse jaatavalt: Kas teise küsimuse alaküsimuses a viidatud liidu õigusnorme tuleb tõlgendada nii, et võimalik on kohaldada erandit teise küsimuse alaküsimuses a viidatud põhimõttest, mille kohaselt tuleb esimese küsimuse alaküsimuses a nimetatud advokaadikulud hüvitada täielikult või vähemasti proportsionaalses ja olulises osas,
  võttes arvesse teisi tegureid (näiteks teose ajakohasus, avaldamise kestus ja rikkumise toimepanek füüsilise isiku poolt väljaspool tema majandus- või kutsetegevusega seotud huve),
  isegi kui jõustamisdirektiivi artiklis 2 viidatud intellektuaalomandi õiguste rikkumine seisneb failide jagamises (filesharing), mis tähendab teose üldsusele kättesaadavaks tegemist selle kaudu, et teost pakutakse vabalt ligipääsetaval failijagamisplatvormil ilma autoriõiguse digitaalkaitseta (Digital Rights Management) kõikidele osalejatele tasuta allalaadimiseks? |
| --- | --- |

b)

Kui teise küsimuse alaküsimusele a vastatakse jaatavalt: Kas teise küsimuse alaküsimuses a viidatud liidu õigusnorme tuleb tõlgendada nii, et võimalik on kohaldada erandit teise küsimuse alaküsimuses a viidatud põhimõttest, mille kohaselt tuleb esimese küsimuse alaküsimuses a nimetatud advokaadikulud hüvitada täielikult või vähemasti proportsionaalses ja olulises osas,

võttes arvesse teisi tegureid (näiteks teose ajakohasus, avaldamise kestus ja rikkumise toimepanek füüsilise isiku poolt väljaspool tema majandus- või kutsetegevusega seotud huve),

isegi kui jõustamisdirektiivi artiklis 2 viidatud intellektuaalomandi õiguste rikkumine seisneb failide jagamises (filesharing), mis tähendab teose üldsusele kättesaadavaks tegemist selle kaudu, et teost pakutakse vabalt ligipääsetaval failijagamisplatvormil ilma autoriõiguse digitaalkaitseta (Digital Rights Management) kõikidele osalejatele tasuta allalaadimiseks?

---

(1)  ELT 2004, L 157, lk 45.

(2)  EÜT 2001, L 167, lk 10; ELT eriväljaanne 17/01, lk 230.

(3)  ELT 2009, L 111, lk 16.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/20

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Köln (Saksamaa) 28. oktoobril 2019 – TUIfly GmbH versus EUflight.de GmbH

(kohtuasi C-792/19)

(2020/C 27/26)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Köln

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: TUIfly GmbH

Vastustaja apellatsioonimenetluses: EUflight.de GmbH

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas streigi korral on lennu tühistamise või saabumisel pikaajalise hilinemise põhjuseks erakorralised asjaolud määruse (EÜ) nr 261/2004 (1) artikli 5 lõike 3 tähenduses ka juhul, kui streik vaidluse esemeks olevat lendu vahetult ei puudutanud ja see lend oleks saanud toimuda plaanipäraselt, kuid kuna lennuettevõtja võttis streigi tõttu meetmeid lennuplaani ümberkorraldamiseks (käesoleval juhul kasutas kõnealuse lennu jaoks ette nähtud lennukit streigi tagajärgede kõrvaldamiseks), siis lend tühistati või hilines? |
| --- | --- |

1.

Kas streigi korral on lennu tühistamise või saabumisel pikaajalise hilinemise põhjuseks erakorralised asjaolud määruse (EÜ) nr 261/2004 (1) artikli 5 lõike 3 tähenduses ka juhul, kui streik vaidluse esemeks olevat lendu vahetult ei puudutanud ja see lend oleks saanud toimuda plaanipäraselt, kuid kuna lennuettevõtja võttis streigi tõttu meetmeid lennuplaani ümberkorraldamiseks (käesoleval juhul kasutas kõnealuse lennu jaoks ette nähtud lennukit streigi tagajärgede kõrvaldamiseks), siis lend tühistati või hilines?

| 2. | Juhul kui lennuettevõtja võib hüvitise maksmise kohustusest vabaneda ka ümberkorraldusmeetme võtmise korral:
  Kas määrav on see, et ümberkorraldusmeedet rakendati juba enne streigi algust, mil ei olnud veel teada, millist lendu streik lõpuks puudutab, või tuleb hüvitise maksmise kohustusest vabanemine kõne alla ka juhul, kui lennuplaan korraldati ümber alles streigi ajal või pärast streiki, mil oli juba teada, et vaidluse esemeks olevat lendu streik vahetult ei puudutanud? |
| --- | --- |

2.

Juhul kui lennuettevõtja võib hüvitise maksmise kohustusest vabaneda ka ümberkorraldusmeetme võtmise korral:

Kas määrav on see, et ümberkorraldusmeedet rakendati juba enne streigi algust, mil ei olnud veel teada, millist lendu streik lõpuks puudutab, või tuleb hüvitise maksmise kohustusest vabanemine kõne alla ka juhul, kui lennuplaan korraldati ümber alles streigi ajal või pärast streiki, mil oli juba teada, et vaidluse esemeks olevat lendu streik vahetult ei puudutanud?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT 2004, L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/21

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 24. oktoobril 2019 – B-GmbH versus Finanzamt D

(kohtuasi C-797/19)

(2020/C 27/27)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzhof

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: B-GmbH

Vastustaja: Finanzamt D

Eelotsuse küsimus

Kas ELTL artikli 107 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et tegemist on selle sätte kohaldamisalasse kuuluva riigiabiga, kui riigisiseste õigusnormide kohaselt tuleb (pidevat) kahjumit, mis äriühingul tekib majandustegevusest, mille käigus saadav tasu ei kata kulusid, küll põhimõtteliselt käsitada varjatud kasumieraldistena, mis järelikult ei või vähendada äriühingu kasumit, kuid äriühingute puhul, milles häälteenamus kuulub otseselt või kaudselt avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele, ei teki kõnealused õiguslikud tagajärjed pidevalt kahjumliku majandustegevuse puhul siis, kui kõnealused äriühingud teostavad seda transpordi-, keskkonna-, sotsiaal-, kultuuri-, haridus- või tervishoiupoliitika eesmärkidel?

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/22

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Warszawie (Poola) 30. oktoobril 2019 – SM versus Mittelbayerischer Verlag KG

(kohtuasi C-800/19)

(2020/C 27/28)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Apelacyjny w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Apellant: SM

Vastustaja: Mittelbayerischer Verlag KG

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1) artikli 7 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et huvide keskmel põhinevat kohtualluvust kohaldatakse füüsilise isiku isikuõiguste kaitseks esitatud hagi asjas juhul, kui neid õigusi rikkuvaks tegevuseks on veebiartikkel, mis ei sisalda otseselt või kaudselt selle isikuga seotud teavet, ent sisaldab teavet või väiteid sellise kogukonna (konkreetselt selle kohtuasja asjaolude puhul rahva) väidetavalt taunitava tegevuse kohta, millesse hageja kuulub, mida hageja käsitleb oma isikuõiguste rikkumisena? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1) artikli 7 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et huvide keskmel põhinevat kohtualluvust kohaldatakse füüsilise isiku isikuõiguste kaitseks esitatud hagi asjas juhul, kui neid õigusi rikkuvaks tegevuseks on veebiartikkel, mis ei sisalda otseselt või kaudselt selle isikuga seotud teavet, ent sisaldab teavet või väiteid sellise kogukonna (konkreetselt selle kohtuasja asjaolude puhul rahva) väidetavalt taunitava tegevuse kohta, millesse hageja kuulub, mida hageja käsitleb oma isikuõiguste rikkumisena?

| 2. | Kas kohtuasjas, mille ese on varaliste ja mittevaraliste isikuõiguste kaitse internetis toimuvate rikkumiste eest, tuleb määruse nr 1215/2012 artikli 7 punktis 2 määratletud kohtualluvuse aluste hindamisel ehk selle hindamisel, kas liikmesriigi kohus on selle koha kohus, kus toimus või võib toimuda kahju tekitav sündmus, tuleb arvesse võtta järgmisi asjaolusid:






  — | selle veebisaidi peamine sihtrühm, millel rikkumine toimus; |
| --- | --- | --- |

2.

Kas kohtuasjas, mille ese on varaliste ja mittevaraliste isikuõiguste kaitse internetis toimuvate rikkumiste eest, tuleb määruse nr 1215/2012 artikli 7 punktis 2 määratletud kohtualluvuse aluste hindamisel ehk selle hindamisel, kas liikmesriigi kohus on selle koha kohus, kus toimus või võib toimuda kahju tekitav sündmus, tuleb arvesse võtta järgmisi asjaolusid:

—

selle veebisaidi peamine sihtrühm, millel rikkumine toimus;

| — | sellel veebisaidil ja vaidlusaluses artiklis kasutatav keel; |
| --- | --- |

—

sellel veebisaidil ja vaidlusaluses artiklis kasutatav keel;

| — | aeg, mille jooksul vaidlusalune info oli internetikasutajatele kättesaadav; |
| --- | --- |

—

aeg, mille jooksul vaidlusalune info oli internetikasutajatele kättesaadav;

| — | hagejale eriomased asjaolud, nagu tema kaotused sõjas ja praegune ühiskondlik tegevus, millele käesolevas asjas viidatakse kui põhjusele, mis annab hagejale erandliku õiguse astuda kohtu kaudu vastu laimu levitamisele selle kogukonna vastu, mille liige hageja on? |
| --- | --- |

—

hagejale eriomased asjaolud, nagu tema kaotused sõjas ja praegune ühiskondlik tegevus, millele käesolevas asjas viidatakse kui põhjusele, mis annab hagejale erandliku õiguse astuda kohtu kaudu vastu laimu levitamisele selle kogukonna vastu, mille liige hageja on?

---

(1)  ELT 2012, L 351, lk 1.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/23

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Upravni sud u Zagrebu (Horvaatia) 31. oktoobril 2019 – FRANCK d.d., Zagreb versus Ministarstvo financija Republike Hrvatske, Samostalni sektor za drugostupanjski upravni postupak, Zagreb

(kohtuasi C-801/19)

(2020/C 27/29)

Kohtumenetluse keel: horvaadi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Upravni sud u Zagrebu

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: FRANCK d.d., Zagreb

Vastustaja: Ministarstvo financija Republike Hrvatske, Samostalni sektor za drugostupanjski upravni postupak, Zagreb

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas teenus, millega tehakse kaebajale, mis ei ole finantsasutus, kättesaadavaks rahalised vahendid ühekordse tasu eest, mis on 1 % konkreetsest summast, on käsitatav kui „krediidi andmine ja läbirääkimine ning krediidi haldamine krediidiandja poolt“ käibemaksudirektiivi (1) artikli 135 lõike 1 punkti b tähenduses, olgugi et lepingus ei ole kaebaja ametlikult laenuvõtjana märgitud? |
| --- | --- |

1.

Kas teenus, millega tehakse kaebajale, mis ei ole finantsasutus, kättesaadavaks rahalised vahendid ühekordse tasu eest, mis on 1 % konkreetsest summast, on käsitatav kui „krediidi andmine ja läbirääkimine ning krediidi haldamine krediidiandja poolt“ käibemaksudirektiivi (1) artikli 135 lõike 1 punkti b tähenduses, olgugi et lepingus ei ole kaebaja ametlikult laenuvõtjana märgitud?

| 2. | Kas veksel, see tähendab väärtpaber, mis sisaldab selle väljastaja jaoks kohustust tasuda teatav rahasumma isikule, kes on kõnealusel väärtpaberil märgitud võlausaldajaks, või isikule, kes on seaduses sätestatud viisil väärtpaberi hiljem omandanud, on muu vabalt kaubeldav maksevahend käibemaksudirektiivi artikli 135 lõike 1 punkti d tähenduses? |
| --- | --- |

2.

Kas veksel, see tähendab väärtpaber, mis sisaldab selle väljastaja jaoks kohustust tasuda teatav rahasumma isikule, kes on kõnealusel väärtpaberil märgitud võlausaldajaks, või isikule, kes on seaduses sätestatud viisil väärtpaberi hiljem omandanud, on muu vabalt kaubeldav maksevahend käibemaksudirektiivi artikli 135 lõike 1 punkti d tähenduses?

| 3. | Kas kaebaja teenus, millega ta saatis veksli väärtusest 1 % tasu eest, mida võetakse veksli väljastajalt, veksli edasi faktooringettevõtjale ja kandis viimaselt saadud summa üle veksli väljastajale ja garanteeris faktooringettevõtjale, et veksli väljastaja tasub vekslist tuleneva võlanõude, kui see muutub sissenõutavaks, kujutab endast:






  a) | käibemaksust vabastatud teenust käibemaksudirektiivi artikli 135 lõike 1 punkti b tähenduses; |
| --- | --- | --- |

3.

Kas kaebaja teenus, millega ta saatis veksli väärtusest 1 % tasu eest, mida võetakse veksli väljastajalt, veksli edasi faktooringettevõtjale ja kandis viimaselt saadud summa üle veksli väljastajale ja garanteeris faktooringettevõtjale, et veksli väljastaja tasub vekslist tuleneva võlanõude, kui see muutub sissenõutavaks, kujutab endast:

a)

käibemaksust vabastatud teenust käibemaksudirektiivi artikli 135 lõike 1 punkti b tähenduses;

| b) | käibemaksust vabastatud teenust käibemaksudirektiivi artikli 135 lõike 1 punkti d tähenduses? |
| --- | --- |

b)

käibemaksust vabastatud teenust käibemaksudirektiivi artikli 135 lõike 1 punkti d tähenduses?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/24

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 4. novembril 2019 – „DSK Bank“ EAD ja „FrontEx International“ EAD

(kohtuasi C-807/19)

(2020/C 27/30)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sofiyski rayonen sad

Põhikohtuasja pooled

Avaldajad maksekäsumenetluses:„DSK Bank“ EAD ja „FrontEx International“ EAD

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas sellega, et liikmesriigi kohtul on tunduvalt suurem töökoormus kui teistel sama astme kohtutel, mistõttu ei saa selle kohtu kohtunikud korraga läbi vaadata neile esitatud dokumente, mille alusel tuleb esialgselt täitmisele pööramine ette näha või saab seda teha, ja neil ei ole võimalik teha oma otsuseid mõistliku tähtaja jooksul, rikutakse tarbijakaitset reguleerivaid liidu õigusnorme või muid põhiõigusi? |
| --- | --- |

1.

Kas sellega, et liikmesriigi kohtul on tunduvalt suurem töökoormus kui teistel sama astme kohtutel, mistõttu ei saa selle kohtu kohtunikud korraga läbi vaadata neile esitatud dokumente, mille alusel tuleb esialgselt täitmisele pööramine ette näha või saab seda teha, ja neil ei ole võimalik teha oma otsuseid mõistliku tähtaja jooksul, rikutakse tarbijakaitset reguleerivaid liidu õigusnorme või muid põhiõigusi?

| 2. | Kas liikmesriigi kohus peab keelduma otsuste tegemisest, mis võivad juhul, kui tarbija ei esita vastuväidet, kaasa tuua täitmisele pööramise, kui kohtul on tõsised kahtlused, et avaldus põhineb ebaõiglasel tingimusel tarbijalepingus, olgugi et menetlustoimik selle kohta siduvaid tõendeid ei sisalda? |
| --- | --- |

2.

Kas liikmesriigi kohus peab keelduma otsuste tegemisest, mis võivad juhul, kui tarbija ei esita vastuväidet, kaasa tuua täitmisele pööramise, kui kohtul on tõsised kahtlused, et avaldus põhineb ebaõiglasel tingimusel tarbijalepingus, olgugi et menetlustoimik selle kohta siduvaid tõendeid ei sisalda?

| 3. | Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse eitavalt, on lubatav, et kõnealuste kahtluste korral nõuab liikmesriigi kohus ettevõtjast lepingupoolelt lisatõendeid, kuigi riigisisese õiguse kohaselt ei ole kohtul sellises menetluses, milles võidakse teha täitmisele pööratav otsus, asjaomast pädevust, kui võlgnik vastuväidet ei esita? |
| --- | --- |

3.

Kas juhul, kui teisele küsimusele vastatakse eitavalt, on lubatav, et kõnealuste kahtluste korral nõuab liikmesriigi kohus ettevõtjast lepingupoolelt lisatõendeid, kuigi riigisisese õiguse kohaselt ei ole kohtul sellises menetluses, milles võidakse teha täitmisele pööratav otsus, asjaomast pädevust, kui võlgnik vastuväidet ei esita?

| 4. | Kas nõuded, mis on liidu õiguses seoses tarbijakaitseõiguse ühtlustamist reguleerivate direktiividega kehtestatud liikmesriigi kohtule, kes peab omal algatusel tuvastama teatavate asjaolude olemasolu, on kohaldatavad ka juhtudel, mil liikmesriigi seadusandja pakub tarbijatele lisakaitset (lisaõigusi) riigisisese seadusega, mis võtab üle direktiivi teatava sätte, mille alusel on sellise suurema kaitse andmine lubatud? |
| --- | --- |

4.

Kas nõuded, mis on liidu õiguses seoses tarbijakaitseõiguse ühtlustamist reguleerivate direktiividega kehtestatud liikmesriigi kohtule, kes peab omal algatusel tuvastama teatavate asjaolude olemasolu, on kohaldatavad ka juhtudel, mil liikmesriigi seadusandja pakub tarbijatele lisakaitset (lisaõigusi) riigisisese seadusega, mis võtab üle direktiivi teatava sätte, mille alusel on sellise suurema kaitse andmine lubatud?

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/24

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 12. novembril 2019 – TC, UB versus Komisia za zashtita ot diskriminatsia, VA

(kohtuasi C-824/19)

(2020/C 27/31)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Varhoven administrativen sad

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitajad: TC, UB

Vastustajad kassatsioonimenetluses: Komisia za zashtita ot diskriminatsia, VA

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 5 lõike 2 ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (1), artikli [2] lõigete 1, 2 ja 3 ning artikli 4 lõike 1 tõlgendamise põhjal saab teha järelduse, et nägemisvõime kaotanud isikul on lubatud tegutseda vandekohtunikuna ja osaleda kriminaalasjades toimuvates kohtumenetlustes, või: |
| --- | --- |

1.

Kas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 5 lõike 2 ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (1), artikli [2] lõigete 1, 2 ja 3 ning artikli 4 lõike 1 tõlgendamise põhjal saab teha järelduse, et nägemisvõime kaotanud isikul on lubatud tegutseda vandekohtunikuna ja osaleda kriminaalasjades toimuvates kohtumenetlustes, või:

| 2. | Kas püsivalt pimedaks jäänud isiku konkreetne puue on vandekohtuniku tegevuse puhul oluline ja määrav nõue, mille olemasolu tõttu on erinev kohtlemine põhjendatud ega too kaasa diskrimineerimist puude alusel? |
| --- | --- |

2.

Kas püsivalt pimedaks jäänud isiku konkreetne puue on vandekohtuniku tegevuse puhul oluline ja määrav nõue, mille olemasolu tõttu on erinev kohtlemine põhjendatud ega too kaasa diskrimineerimist puude alusel?

---

(1)  ELT 2000, L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/25

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal de première instance de Namur (Belgia) 15. novembril 2019 – C.J. versus Région wallonne

(kohtuasi C-830/19)

(2020/C 27/32)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal de première instance de Namur

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: C.J.

Vastustaja: Région wallonne

Eelotsuse küsimused

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (1) artiklitega 2, 5 ja 19 – koostoimes komisjoni 11. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 807/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja kehtestatakse üleminekusätted (2), artikliga 2 – on vastuolus, et liikmesriigid võtavad nende sätete rakendamisel alumiste ja ülemiste lävendite kindlaksmääramiseks arvesse kogu ettevõtet, mitte üksnes noore põllumajandustootja osa ettevõttes ja/või tööühikutest, kui põllumajandusettevõte on korraldatud juriidilise isiku staatuseta ühenduse vormis, millest noor põllumajandustootja omandab mõttelise osa, saades ettevõtte juhiks, kuid mitte ainsaks juhiks?

---

(1)  ELT 2013, L 347, lk 487.

(2)  ELT 2014, L 227, lk 1.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/26

---

Saksamaa Liitvabariigi 20. novembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene laiendatud koda) 10. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-883/16: Poola Vabariik versus Euroopa Komisjon

(kohtuasi C-848/19 P)

(2020/C 27/33)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Apellant: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller, D. Klebs, keda abistasid advokaadid H. Haller, T. Heitling, L. Reiser, V. Vacha)

Teised menetlusosalised: Poola Vabariik, Euroopa Komisjon, Läti Vabariik ja Leedu Vabariik

Apellandi nõuded

| — | tühistada Üldkohtu 10. septembri 2019. aasta otsus kohtuasjas T-883/16; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 10. septembri 2019. aasta otsus kohtuasjas T-883/16;

| — | saata kohtuasi T-883/16 Euroopa Kohtule tagasi; |
| --- | --- |

—

saata kohtuasi T-883/16 Euroopa Kohtule tagasi;

| — | otsustada kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

—

otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant viis väidet:

| 1. | Esimene väide: energiasolidaarsuse põhimõte ei ole õiguslik kriteerium ja sellest ei tulene täitevvõimule kohustust tegutseda

  ELTL artikli 194 kohane energiasolidaarsuse põhimõte on üldise juhtpõhimõttena puhtalt poliitiline mõiste ja see ei ole õiguslik kriteerium.
  Esmasest õigusest tulenevast energiasolidaarsuse põhimõttest ei saa liidule ja/liikmesriikidele tekkida konkreetseid õigusi ja kohustusi. Täpsemalt, sellest abstraktsest juhtpõhimõttest ei tulene täitevõimule sellist kohustust nagu Euroopa Komisjoni otsuste tegemisel kontrolli läbiviimise kohustus.
  Energiasolidaarsuse põhimõtte abstraktsuse ja määratlematuse tõttu ei saa selle järgimise suhtes teostada kohtulikku järelevalvet. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: energiasolidaarsuse põhimõte ei ole õiguslik kriteerium ja sellest ei tulene täitevvõimule kohustust tegutseda

ELTL artikli 194 kohane energiasolidaarsuse põhimõte on üldise juhtpõhimõttena puhtalt poliitiline mõiste ja see ei ole õiguslik kriteerium.

Esmasest õigusest tulenevast energiasolidaarsuse põhimõttest ei saa liidule ja/liikmesriikidele tekkida konkreetseid õigusi ja kohustusi. Täpsemalt, sellest abstraktsest juhtpõhimõttest ei tulene täitevõimule sellist kohustust nagu Euroopa Komisjoni otsuste tegemisel kontrolli läbiviimise kohustus.

Energiasolidaarsuse põhimõtte abstraktsuse ja määratlematuse tõttu ei saa selle järgimise suhtes teostada kohtulikku järelevalvet.

| 2. | Teine väide: energiasolidaarsuse põhimõte ei olnud kõnealuses asjas kohaldatav

  Energiasolidaarsuse põhimõtte puhul on tegemist puhtalt eriolukorra mehhanismiga, mida kohaldatakse üksnes erandjuhtudel ja seda ei pea iga Euroopa Komisjoni otsuse puhul arvesse võtma.
  Eriolukorra mehhanismi kohaldamise eeldusi Euroopa Komisjoni vaidlusaluse otsuse 2016 C(2016)6950 puhul ei esinenud. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: energiasolidaarsuse põhimõte ei olnud kõnealuses asjas kohaldatav

Energiasolidaarsuse põhimõtte puhul on tegemist puhtalt eriolukorra mehhanismiga, mida kohaldatakse üksnes erandjuhtudel ja seda ei pea iga Euroopa Komisjoni otsuse puhul arvesse võtma.

Eriolukorra mehhanismi kohaldamise eeldusi Euroopa Komisjoni vaidlusaluse otsuse 2016 C(2016)6950 puhul ei esinenud.

| 3. | Kolmas väide: Euroopa Komisjon järgis energiasolidaarsuse põhimõtet

  Kui energiasolidaarsuse põhimõtet siiski kohaldatakse Euroopa Komisjoni vaidlusaluse otsuse 2016 C(2016)6950 suhtes, siis tuleb asuda seisukohale, et Euroopa Komisjon on seda põhimõtet järginud:
  Euroopa Komisjon võttis otsuse tegemisel arvesse nii Poola kui ka Euroopa gaasiturule ilmnevat mõju.
  Direktiivi 2009/73/EÜ artikli 36 lõike 1 punktis a nimetatud eelduste kontrollimisel tuli arvesse võtta üksnes energiasolidaarsuse põhimõttest tuleneva varustuskindluse tagamine.
  Poola varustuskindlus oli tagatud ning see ei ole ohus. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: Euroopa Komisjon järgis energiasolidaarsuse põhimõtet

Kui energiasolidaarsuse põhimõtet siiski kohaldatakse Euroopa Komisjoni vaidlusaluse otsuse 2016 C(2016)6950 suhtes, siis tuleb asuda seisukohale, et Euroopa Komisjon on seda põhimõtet järginud:

Euroopa Komisjon võttis otsuse tegemisel arvesse nii Poola kui ka Euroopa gaasiturule ilmnevat mõju.

Direktiivi 2009/73/EÜ artikli 36 lõike 1 punktis a nimetatud eelduste kontrollimisel tuli arvesse võtta üksnes energiasolidaarsuse põhimõttest tuleneva varustuskindluse tagamine.

Poola varustuskindlus oli tagatud ning see ei ole ohus.

| 4. | Neljas väide: energiasolidaarsuse põhimõttele ei olnud vaidlusaluses otsuses vaja otsesõnu viidata

  Euroopa Komisjoni otsuses 2016 C(2016)6950 ei olnud otsesõnu vaja välja tuua kõiki põhjendusi. Menetlusõiguses ei ole sätestatud, millises ulatuses peab Euroopa haldusorgan oma otsuseid põhjendama.
  Haldusmeetmete põhjendamisel tuleb üksnes esile tuua meetme eesmärk, kuid mitte kõiki asjaomaseid faktilisi ja õiguslikke kaalutlusi.
  Euroopa Komisjoni otsuste õiguspärasust ei saa seada sõltuvusse sellest, kas sellest esinevad konkreetsed mõisted. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: energiasolidaarsuse põhimõttele ei olnud vaidlusaluses otsuses vaja otsesõnu viidata

Euroopa Komisjoni otsuses 2016 C(2016)6950 ei olnud otsesõnu vaja välja tuua kõiki põhjendusi. Menetlusõiguses ei ole sätestatud, millises ulatuses peab Euroopa haldusorgan oma otsuseid põhjendama.

Haldusmeetmete põhjendamisel tuleb üksnes esile tuua meetme eesmärk, kuid mitte kõiki asjaomaseid faktilisi ja õiguslikke kaalutlusi.

Euroopa Komisjoni otsuste õiguspärasust ei saa seada sõltuvusse sellest, kas sellest esinevad konkreetsed mõisted.

| 5. | Viies väide: vaidlusalust otsust 2016 C(2016)6950 ei saa tühistada üksnes vormivigade tõttu

  Isegi kui vaidlusalune otsus 2016 C(2016)6950 oleks õigusvastane vormiliste vigade tõttu (quod non), ei saa see kaasa tuua selle otsuse tühistamist, kuna põhimõtteliselt ei saa materiaalselt õiguspärased otsuseid ELTL artikli 263 lõike 2 alusel tühistada üksnes mõne võimaliku vormivea tõttu. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: vaidlusalust otsust 2016 C(2016)6950 ei saa tühistada üksnes vormivigade tõttu

Isegi kui vaidlusalune otsus 2016 C(2016)6950 oleks õigusvastane vormiliste vigade tõttu (quod non), ei saa see kaasa tuua selle otsuse tühistamist, kuna põhimõtteliselt ei saa materiaalselt õiguspärased otsuseid ELTL artikli 263 lõike 2 alusel tühistada üksnes mõne võimaliku vormivea tõttu.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/27

---

Tšehhi Vabariigi 26. novembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 12. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-629/17: Tšehhi Vabariik versus komisjon

(kohtuasi C-826/19 P)

(2020/C 27/34)

Kohtumenetluse keel: tšehhi

Pooled

Apellant: Tšehhi Vabariik (esindajad: M. Smolek, O. Serdula, I. Gavrilová, J. Vláčil)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon, Poola Vabariik

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Üldkohtu otsus kohtuasjas T-629/17; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu otsus kohtuasjas T-629/17;

| — | tühistada komisjoni rakendusotsus C (2017) 4682; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni rakendusotsus C (2017) 4682;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse toetuseks esitab apellant üheainsa väite, mis käsitleb direktiivi 2004/18 (1) artikli 16 punkti b rikkumist.

Üldkohtu otsus tuleb tühistada, kuna Üldkohus on teinud õigusliku hinnangu andmisel vea, otsustades, et direktiivi 2004/18 artikli 16 punktis b ette nähtud erand hõlmab programme puudutavaid riigihankeid üksnes siis, kui hankija on ringhäälinguorganisatsioon. Asjaomase sätte sõnastusest, eesmärgist, ülesehitusest ja arengust nähtub siiski, et seda erandit saab kohaldada ka siis, kui ringhäälinguorganisatsioon on lepingupool, kes on programmi tootja, millega on tegemist vaidlusaluste hangete puhul Tšehhi Vabariigis.

Võttes arvesse seda, et komisjoni rakendusotsusega C (2017) 4682 kohaldatud finantskorrektsioon põhines ainult asjaolul, et hankija ei ole ringhäälinguorganisatsioon, tuleb tühistada nii see otsus kui ka Üldkohtu otsus.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT 2004, L 134, lk 114; ELT eriväljaanne 06/07, lk 132).

---

Üldkohus

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/29

---

Üldkohtu 3. detsembri 2019. aasta otsus – Yieh United Steel versus komisjon

(kohtuasi T-607/15) (1)

(Dumping - Hiinast ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali import - Lõplik dumpinguvastane tollimaks - Rakendusmäärus (EL) 2015/1429 - Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 2 lõiked 3 ja 5 (nüüd määruse (EL) 2016/1036 artikli 2 lõiked 3 ja 5) - Määruse nr 1225/2009 artikli 2 lõiked 1 ja 2 (nüüd määruse 2016/1036 artikli 2 lõiked 1 ja 2) - Normaalväärtuse arvutamine - Tootmiskulu arvutamine - Samasuguse toote müük, mis on suunatud ekspordiriigi siseturul tarbimiseks)

(2020/C 27/35)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Yieh United Steel Corp. (Kaohsiung, Taiwan) (esindaja: advokaat D. Luff)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J.-F. Brakeland ja A. Demeneix)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Eurofer, Association Européenne de l’Acier, ASBL (Luxembourg, Luksemburg) (esindajad: advokaadid J. Killick, G. Forwood ja C. Van Haute)

Ese

ELTL artiklil 263 põhinev nõue tühistada komisjoni 26. augusti 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1429, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes (ELT 2015, L 224, lk 10).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Yieh United Steel Corp-i kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni ja Eurofer, Association européenne de l’acier, ASBLi kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Yieh United Steel Corp-i kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni ja Eurofer, Association européenne de l’acier, ASBLi kohtukulud.

---

(1)  ELT C 38, 1.2.2016.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/30

---

Üldkohtu 3. detsembri 2019. aasta otsus – Pethke versus EUIPO

(kohtuasi T-808/17) (1)

(Avalik teenistus - Ametnikud - Hindamisaruanne - Hindamismenetluse ja hindamismenetluse edasikaebemenetluse õiguspärasus - Edasikaebuse hindaja erapooletuskohustus)

(2020/C 27/36)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Ralph Pethke (Alicante, Hispaania) (esindaja: avocat H. Tettenborn)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (esindaja: A. Lukošiūtė, keda abistas avocat B. Wägenbaur)

Ese

ELTL artikli 270 alusel esitatud nõue, milles palutakse tühistada hageja 2016. aastat käsitlev hindamisaruanne ja vajalikus ulatuses ka EUIPO juhatuse 18. oktoobri 2017. aasta otsus, millega jäeti hageja edasikaebus rahuldamata.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Ralph Pethke 2016. aasta hindamisaruanne ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) haldusnõukogu 18. oktoobri 2017. aasta otsus, millega jäeti Ralph Pethke esitatud kaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Ralph Pethke 2016. aasta hindamisaruanne ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) haldusnõukogu 18. oktoobri 2017. aasta otsus, millega jäeti Ralph Pethke esitatud kaebus rahuldamata.

| 2. | Jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Ralph Pethke kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Ralph Pethke kohtukulud.

---

(1)  ELT C 42, 5.2.2018.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/30

---

Üldkohtu 28. novembri 2019. aasta otsus – August Wolff/EUIPO – Faes Farma (DermoFaes Atopiderm)

(kohtuasi T-644/18) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu sõnamärgi DermoFaes Atopiderm taotlus - Varasem Euroopa Liidu sõnamärk Dermowas - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

(2020/C 27/37)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Dr. August Wolff GmbH & Co. KG Arzneimittel (Bielefeld, Saksamaa) (esindaja: advokaat A. Thünken)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: J. Ivanauskas ja H. O’Neill)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Faes Farma, SA (Lamiaco-Leioa, Hispaania) (esindajad: advokaadid A. Vela Ballesteros ja S. Fernandez Malvar)

Ese

Hagi EUIPO teise apellatsioonikoja 11. juuli 2018. aasta otsuse (asi R 1305/2017-2) peale, mis käsitleb Dr. August Wolffi ja Faes Farma vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Dr. August Wolff GmbH & Co. KG Arzneimittel kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) kohtukulud ja Faes Farma, SA kohtukulud ning EUIPO apellatsioonikoja menetlusega seoses kantud vältimatud kulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Dr. August Wolff GmbH & Co. KG Arzneimittel kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) kohtukulud ja Faes Farma, SA kohtukulud ning EUIPO apellatsioonikoja menetlusega seoses kantud vältimatud kulud.

---

(1)  ELT C 4, 7.1.2019.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/31

---

Üldkohtu 3. detsembri 2019. aasta otsus – Hästens Sängar versus EUIPO (ruutude motiivi kujutis)

(kohtuasi T-658/18) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering - Ruutude motiivi kujutav kujutismärk - Absoluutne keeldumispõhjus - Eristusvõime puudumine - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b)

(2020/C 27/38)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Hästens Sängar AB (Köping, Rootsi) (esindajad: advokaadid M. Johansson ja R. Wessman)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: A. Söder, H. O’Neill ja D. Gája)

Ese

Hagi EUIPO teise apellatsioonikoja 8. augusti 2018. aasta otsuse (asi R 442/2018-2) peale, mis käsitleb ruutude motiivi kujutava kujutismärgi ELi nimetavat rahvusvahelist registreeringut.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Hästens Sängar AB-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Hästens Sängar AB-lt.

---

(1)  ELT C 25, 21.1.2019.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/32

---

Üldkohtu 28. novembri 2019. aasta otsus – Soundio versus EUIPO – Telefónica Germany (Vibble)

(kohtuasi T-665/18) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering - Sõnamärk Vibble - Varasem Saksa sõnamärk vybe - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

(2020/C 27/39)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Soundio A/S (Drammen, Norra) (esindaja: advokaadid N. Köster ja J. Albers)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: D. Gája ja H. O’Neill)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Telefónica Germany GmbH & Co. OHG (Düsseldorf, Saksamaa) (esindaja: advokaat P. Neuwald)

Ese

Hagi EUIPO viienda apellatsioonikoja 4. septembri 2018. aasta otsuse (asi R 721/2018-5) peale, mis käsitleb E-Plus Mobilfunk GmbH ja Soundio vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Soundio A/S-ilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Soundio A/S-ilt.

---

(1)  ELT C 16, 14.1.2019.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/32

---

Üldkohtu 28. novembri 2019. aasta otsus – Mélin versus parlament

(kohtuasi T-726/18) (1)

(Institutsiooniõigus - Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri - Parlamendiliikmete assistentide hüvitised - Alusetult makstud summade sissenõudmine - Põhjendamiskohustus - Sissenõudmisotsuse lisa teatavaks tegemata jätmine)

(2020/C 27/40)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Joëlle Mélin (Aubagne, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat F. Wagner)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: S. Seyr ja M. Ecker)

Ese

ELTL artiklil 263 põhinev nõue tühistada parlamendi peasekretäri 4. oktoobri 2018. aasta otsus, mis käsitleb hagejalt talle parlamendiliikme assisteerimise kuludeks alusetult välja makstud 130 339,35 euro sissenõudmist, ja sellega seonduv 10. oktoobri 2018. aasta võlateade.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada parlamendi peasekretäri 4. oktoobri 2018. aasta otsus, mis käsitleb Joëlle Mélinilt talle parlamendiliikme assisteerimise kuludeks alusetult välja makstud 130 339,35 euro sissenõudmist, ja sellega seonduv 10. oktoobri 2018. aasta võlateade. |
| --- | --- |

1.

Tühistada parlamendi peasekretäri 4. oktoobri 2018. aasta otsus, mis käsitleb Joëlle Mélinilt talle parlamendiliikme assisteerimise kuludeks alusetult välja makstud 130 339,35 euro sissenõudmist, ja sellega seonduv 10. oktoobri 2018. aasta võlateade.

| 2. | Mõista kohtukulud välja parlamendilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja parlamendilt.

---

(1)  ELT C 65, 18.2.2019.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/33

---

Üldkohtu 28. novembri 2019. aasta otsus – Runnebaum Invest versus EUIPO – Berg Toys Beheer (Bergsteiger)

(kohtuasi T-736/18) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu sõnamärgi Bergsteiger taotlus - Varasem Beneluxi sõnamärk ning varasemad Euroopa Liidu kujutis- ja sõnamärk BERG - Suhteline keeldumispõhjus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 47 lõiked 1 ja 2 - Tegeliku kasutamise tõendamise nõude vastuvõetavus - Segiajamise tõenäosuse puudumine - Määruse 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

(2020/C 27/41)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Runnebaum Invest GmbH (Diepholz, Saksamaa) (esindaja: advokaat W. Prinz)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (esindajad: J. Crespo Carrillo ja H. O’Neill)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Berg Toys Beheer BV (Ede, Madalmaad) (esindaja: advokaat E. van Gelderen)

Ese

Hagi EUIPO neljanda apellatsioonikoja 22. oktoobri 2018. aasta otsuse (asi R 572/2018-4) peale, mis käsitleb Berg Toys Beheeri ja Runnebaum Investi vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 22. oktoobri 2018. aasta otsus (asi R 572/2018-4). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 22. oktoobri 2018. aasta otsus (asi R 572/2018-4).

| 2. | Jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Runnebaum Invest GmbH kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Runnebaum Invest GmbH kohtukulud.

| 3. | Jätta Berg Toys Beheer BV kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Berg Toys Beheer BV kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 65, 18.2.2019.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/34

---

Üldkohtu 22. novembri 2019. aasta määrus – Pyke versus EUIPO – Paglieri (CLIOMAKEUP)

(kohtuasi T-672/18) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Vastulause tagasivõtmine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

(2020/C 27/42)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Pyke Srl (Milano, Itaalia) (esindajad: advokaadid P. Roncaglia, F. Rossi, N. Parrotta ja R. Perotti)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (esindaja: L. Rampini)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Paglieri SpA (Alessandria, Itaalia) (esindajad: advokaadid A. Perani ja G. Ghisletti)

Ese

Hagi EUIPO viienda apellatsioonikoja 28. augusti 2018. aasta otsuse (asi R 2675/2017-5) peale, mis käsitleb Paglieri ja Pyke’i vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Otsuse tegemise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Otsuse tegemise vajadus on ära langenud.

| 2. | Jätta Pyke Srl-i ja Paglieri SpA kohtukulud nende endi kanda ning mõista neilt kummaltki välja pool Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukuludest. |
| --- | --- |

2.

Jätta Pyke Srl-i ja Paglieri SpA kohtukulud nende endi kanda ning mõista neilt kummaltki välja pool Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukuludest.

---

(1)  ELT C 25, 21.1.2019.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/35

---

Üldkohtu presidendi 11. novembri 2019. aasta määrus – Intering jt versus komisjon

(kohtuasi T-525/19 RII)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Programm „Puhas õhk Kosovole — ELi tugi“ - Hankemenetlus EuropeAid/140043/DH/WKS/XK - Otsus, millega jäetakse rahuldamata taotlus peatada selle otsuse täitmine, millega hageja jäeti hankemenetlusest kõrvale - Uus ajutiste meetmete taotlus - Kodukorra artikkel 159 - Vastuvõetamatus)

(2020/C 27/43)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Intering Sh.p.k (Obiliq, Kosovo), Steinmüller Engineering GmbH (Gummersbach, Saksamaa), Deling d.o.o. za proizvodnju, promet i usluge (Tuzla, Bosnia ja Hertsegoviina), ZM-Vikom d.o.o. za proizvodnju, konstruckcije i montažu (Šibenik, Horvaatia) (esindaja: advokaat R. Spielhofen)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: B. Bertelmann, J. Estrada de Solà ja M. Kellerbauer)

Ese

Üldkohtu kodukorra artikli 159 alusel esitatud taotlus peatada Euroopa Komisjoni 29. juuli 2019. aasta otsuse – millega hageja jäetakse hankemenetlusest kõrvale ja kandmata kvalifitseerimise tingimustele vastavate pakkujate nimekirja riigihankemenetluses programmi nimetusega „Puhas õhk Kosovole – ELi tugi“, mille ese on Kosovo B soojuselektrijaama B1 ja B2 ploki tolmu ja lämmastikoksiidi heite vähendamine (EuropeAid/140043/DH/WKS/XK) – täitmine.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/35

---

25. oktoobril 2019 esitatud hagi – PNB Banka jt versus EKP

(kohtuasi T-730/19)

(2020/C 27/44)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: PNB Banka AS (Riia, Läti) ja veel 10 hagejat (esindaja: advokaat O. Behrends)

Kostja: Euroopa Keskpank

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Keskpanga 15. augusti 2019. aasta otsus, et pank X on maksujõuetu või tõenäoliselt maksujõuetuks jäämas; ja |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Keskpanga 15. augusti 2019. aasta otsus, et pank X on maksujõuetu või tõenäoliselt maksujõuetuks jäämas; ja

| — | mõista kohtukulud välja hagejalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja hagejalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad 13 väidet.

| 1. | Esimene väide, et Euroopa Keskpangal (EKP) puudus vaidlustatud otsuse vastuvõtmise pädevus. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et Euroopa Keskpangal (EKP) puudus vaidlustatud otsuse vastuvõtmise pädevus.

| 2. | Teine väide, et vaidlustatud otsus kuulub lubamatute otsuste hulka. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlustatud otsus kuulub lubamatute otsuste hulka.

| 3. | Kolmas väide, et EKP moonutas juhtumi faktilisi asjaolusid ja rikkus oma kohustust hinnata kõiki asjakohaseid fakte erapooletult ja objektiivselt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et EKP moonutas juhtumi faktilisi asjaolusid ja rikkus oma kohustust hinnata kõiki asjakohaseid fakte erapooletult ja objektiivselt.

| 4. | Neljas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud menetlusnormi, sest see põhineb õigusvastase kohapealse kontrolli läbiviimisel. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud menetlusnormi, sest see põhineb õigusvastase kohapealse kontrolli läbiviimisel.

| 5. | Viies väide, et vaidlustatud otsusega on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et vaidlustatud otsusega on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet.

| 6. | Kuues väide, et vaidlustatud otsus ei ole piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et vaidlustatud otsus ei ole piisavalt põhjendatud.

| 7. | Seitsmes väide, et vaidlustatud otsusega on rikutud hagejate õigust olla ära kuulatud. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et vaidlustatud otsusega on rikutud hagejate õigust olla ära kuulatud.

| 8. | Kaheksas väide, et vaidlustatud otsus põhineb EKP õigusvastasel vastuväitel pank X omandamise kohta. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et vaidlustatud otsus põhineb EKP õigusvastasel vastuväitel pank X omandamise kohta.

| 9. | Üheksas väide, et vaidlustatud otsus rikub võrdse kohtlemise põhimõtet. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et vaidlustatud otsus rikub võrdse kohtlemise põhimõtet.

| 10. | Kümnes väide, et vaidlustatud otsus rikub õiguskindluse põhimõtet ja õiguspärase ootuse põhimõtet. |
| --- | --- |

10.

Kümnes väide, et vaidlustatud otsus rikub õiguskindluse põhimõtet ja õiguspärase ootuse põhimõtet.

| 11. | Üheteistkümnes väide, et vaidlustatud otsus rikub nemo auditor põhimõtet. |
| --- | --- |

11.

Üheteistkümnes väide, et vaidlustatud otsus rikub nemo auditor põhimõtet.

| 12. | Kaheteistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud menetlusnormi, sest EKP ei võtnud sobivaid meetmeid, et kõrvaldada huvide konfliktiga ametnike mõju. |
| --- | --- |

12.

Kaheteistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud menetlusnormi, sest EKP ei võtnud sobivaid meetmeid, et kõrvaldada huvide konfliktiga ametnike mõju.

| 13. | Kolmeteistkümnes väide, et EKP kuritarvitas võimu. |
| --- | --- |

13.

Kolmeteistkümnes väide, et EKP kuritarvitas võimu.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/36

---

25. oktoobril 2019 esitatud hagi – PNB Banka jt versus SRB

(kohtuasi T-732/19)

(2020/C 27/45)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: PNB Banka AS (Riia, Läti) ja veel 10 hagejat (esindaja: advokaat O. Behrends)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 15. augusti 2019. aasta otsus pank X-i kohta, millest anti avalikult teada pressiteate ja sama kuupäevaga otsuse kokkuvõtte vahendusel; |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 15. augusti 2019. aasta otsus pank X-i kohta, millest anti avalikult teada pressiteate ja sama kuupäevaga otsuse kokkuvõtte vahendusel;

| — | mõista kohtukulud välja hagejalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja hagejalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad 14 väidet.

| 1. | Esimene väide, et Ühtsel Kriisilahendusnõukogul (SRB) puudus vaidlustatud otsuse vastuvõtmise pädevus. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et Ühtsel Kriisilahendusnõukogul (SRB) puudus vaidlustatud otsuse vastuvõtmise pädevus.

| 2. | Teine väide, et vaidlustatud otsus kuulub lubamatute otsuste hulka. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlustatud otsus kuulub lubamatute otsuste hulka.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud otsus sisaldab mitut viga seoses Euroopa Keskpanga poolt läbi viidud „maksujõuetuse või tõenäoliselt maksujõuetuks jäämise“ hindamisega. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud otsus sisaldab mitut viga seoses Euroopa Keskpanga poolt läbi viidud „maksujõuetuse või tõenäoliselt maksujõuetuks jäämise“ hindamisega.

| 4. | Neljas väide, et vaidlustatud otsus sisaldab mitut viga, mis on seotud SRB järgnevate otsustega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et vaidlustatud otsus sisaldab mitut viga, mis on seotud SRB järgnevate otsustega.

| 5. | Viies väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud menetlusnormi, sest see põhineb õigusvastase kohapealse kontrolli läbiviimisel. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud menetlusnormi, sest see põhineb õigusvastase kohapealse kontrolli läbiviimisel.

| 6. | Kuues väide, et vaidlustatud otsusega on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et vaidlustatud otsusega on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet.

| 7. | Seitsmes väide, et vaidlustatud otsus ei ole piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et vaidlustatud otsus ei ole piisavalt põhjendatud.

| 8. | Kaheksas väide, et vaidlustatud otsusega on rikutud hagejate õigust olla ära kuulatud. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et vaidlustatud otsusega on rikutud hagejate õigust olla ära kuulatud.

| 9. | Üheksas väide, et vaidlustatud otsus põhineb EKP õigusvastasel vastuväitel pank X omandamise kohta. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et vaidlustatud otsus põhineb EKP õigusvastasel vastuväitel pank X omandamise kohta.

| 10. | Kümnes väide, et vaidlustatud otsus rikub võrdse kohtlemise põhimõtet. |
| --- | --- |

10.

Kümnes väide, et vaidlustatud otsus rikub võrdse kohtlemise põhimõtet.

| 11. | Üheteistkümnes väide, et vaidlustatud otsus rikub õiguskindluse põhimõtet ja õiguspärase ootuse põhimõtet. |
| --- | --- |

11.

Üheteistkümnes väide, et vaidlustatud otsus rikub õiguskindluse põhimõtet ja õiguspärase ootuse põhimõtet.

| 12. | Kaheteistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses ei ole arvesse võetud asjaolu, et hageja olukord on suurel määral tingitud Euroopa Keskpanga väärast käitumisest. |
| --- | --- |

12.

Kaheteistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses ei ole arvesse võetud asjaolu, et hageja olukord on suurel määral tingitud Euroopa Keskpanga väärast käitumisest.

| 13. | Kolmeteistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud menetlusnormi, sest see põhineb EKP läbiviidud hindamisel ning EKP ei võtnud sobivaid meetmeid, et kõrvaldada huvide konfliktiga ametnike mõju. |
| --- | --- |

13.

Kolmeteistkümnes väide, et vaidlustatud otsuses on rikutud menetlusnormi, sest see põhineb EKP läbiviidud hindamisel ning EKP ei võtnud sobivaid meetmeid, et kõrvaldada huvide konfliktiga ametnike mõju.

| 14. | Neljateistkümnes väide, et SRB kuritarvitas võimu. |
| --- | --- |

14.

Neljateistkümnes väide, et SRB kuritarvitas võimu.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/38

---

31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Laird versus komisjon

(kohtuasi T-740/19)

(2020/C 27/46)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Laird Ltd (London, Ühendkuningriik) (esindajad: barrister C. Quigley ja solicitor D. Gillespie)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 final riigiabi SA.44896 kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 final riigiabi SA.44896 kohta;

| — | teise võimalusena tühistada nimetatud otsuse artikkel 2 hagejat puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada nimetatud otsuse artikkel 2 hagejat puudutavas osas;

| — | kolmanda võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 2 hagejat puudutavas osas seoses abiga, mida anti enne 24. novembrit 2017; |
| --- | --- |

—

kolmanda võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 2 hagejat puudutavas osas seoses abiga, mida anti enne 24. novembrit 2017;

| — | mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et vaidlustatud otsuse artikkel 1 on õigusvastane järgmistel põhjustel osas, milles see puudutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse määratlemist (majandusliku) eelisena ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, eelkõige kuna:






  i. | komisjon ei võtnud arvesse: Ühendkuningriigi äriühingumaksu süsteemis välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) regulatsiooni kehtestamise ajaloolist tausta; Ühendkuningriigile läbi ELi õiguse kohaldamise kehtestatud piiranguid, eelkõige asutamisvabadust, territoriaalsust ja muid Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) sätestatud CFC eeskirjade ülesehitust käsitleva korraga seotud põhjuseid; ning liikmesriikide, seal hulgas Ühendkuningriigi maksualase pädevuse ulatust CFC normide koostamisel. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et vaidlustatud otsuse artikkel 1 on õigusvastane järgmistel põhjustel osas, milles see puudutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse määratlemist (majandusliku) eelisena ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, eelkõige kuna:

i.

komisjon ei võtnud arvesse: Ühendkuningriigi äriühingumaksu süsteemis välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) regulatsiooni kehtestamise ajaloolist tausta; Ühendkuningriigile läbi ELi õiguse kohaldamise kehtestatud piiranguid, eelkõige asutamisvabadust, territoriaalsust ja muid Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) sätestatud CFC eeskirjade ülesehitust käsitleva korraga seotud põhjuseid; ning liikmesriikide, seal hulgas Ühendkuningriigi maksualase pädevuse ulatust CFC normide koostamisel.

| ii. | komisjon kinnitas, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatüki valikuline olemus kujutab endast sooduskohtlemist, mille tulemuseks on eelise andmine. |
| --- | --- |

ii.

komisjon kinnitas, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatüki valikuline olemus kujutab endast sooduskohtlemist, mille tulemuseks on eelise andmine.

| 2. | Teine väide, et vaidlustatud otsuse artikkel 1 on õigusvastane järgmistel põhjustel osas, milles see puudutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse määratlemist valikulise eelisena ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, eelkõige järgmiste asjaolude tõttu:






  i. | Asjaomase võrdlussüsteemi osas:






  a. | Komisjon on vääralt tuvastanud, et võrdlussüsteemi moodustasid üksnes Taxation (International and Other Provisions) Acti CFC eeskirjad ja/või osa 9A 9. peatükk. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlustatud otsuse artikkel 1 on õigusvastane järgmistel põhjustel osas, milles see puudutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse määratlemist valikulise eelisena ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, eelkõige järgmiste asjaolude tõttu:

i.

Asjaomase võrdlussüsteemi osas:

a.

Komisjon on vääralt tuvastanud, et võrdlussüsteemi moodustasid üksnes Taxation (International and Other Provisions) Acti CFC eeskirjad ja/või osa 9A 9. peatükk.

| b. | Komisjon on vääralt leidnud, et võrdlussüsteemi eesmärk on üksnes maksutulu, mis saadakse Ühendkuningriigis toimuvast tegevusest ja varadest, mida on kunstlikult Ühendkuningriigist välja suunatud, jättes nõuetekohaselt uurimata, kas asjaomaste tehingutega võib ka tegelikult kaasneda Ühendkuningriigi maksubaasi vähenemise oht. |
| --- | --- |

b.

Komisjon on vääralt leidnud, et võrdlussüsteemi eesmärk on üksnes maksutulu, mis saadakse Ühendkuningriigis toimuvast tegevusest ja varadest, mida on kunstlikult Ühendkuningriigist välja suunatud, jättes nõuetekohaselt uurimata, kas asjaomaste tehingutega võib ka tegelikult kaasneda Ühendkuningriigi maksubaasi vähenemise oht.

| ii. | Võrdlussüsteemist erandi kindlaks määramise osas:






  a. | Komisjon on vääralt hinnanud võtmeisikute funktsiooni asjakohasust ja olulisust; |
| --- | --- | --- |

ii.

Võrdlussüsteemist erandi kindlaks määramise osas:

a.

Komisjon on vääralt hinnanud võtmeisikute funktsiooni asjakohasust ja olulisust;

| b. | Komisjon on vääralt hinnanud kvalifitseeruvate laenusuhete võrreldavust esiteks Ühendkuningriigi residendiga seotud isikutele antavate laenudega ja teiseks kolmandatele isikute antavate laenudega; |
| --- | --- |

b.

Komisjon on vääralt hinnanud kvalifitseeruvate laenusuhete võrreldavust esiteks Ühendkuningriigi residendiga seotud isikutele antavate laenudega ja teiseks kolmandatele isikute antavate laenudega;

| c. | Komisjon on õigusvastaselt tuginenud nõukogu direktiivile (EL) 2016/1164; (1) |
| --- | --- |

c.

Komisjon on õigusvastaselt tuginenud nõukogu direktiivile (EL) 2016/1164; (1)

| d. | Asjaolu, et komisjoni antud võrreldavate riskide hinnang asutamisvabaduse rikkumisele maksust vabastatud ja maksustatavate CFC kategooria puhul oli ekslik. |
| --- | --- |

d.

Asjaolu, et komisjoni antud võrreldavate riskide hinnang asutamisvabaduse rikkumisele maksust vabastatud ja maksustatavate CFC kategooria puhul oli ekslik.

| iii. | Väidetava erandi põhjendamise osas:






  a. | Komisjoni väär otsus, et süsteemi juhtimise ja hallatavuse vajadusega seotud põhjendus ei laiene võtmeisikute funktsioonile; |
| --- | --- | --- |

iii.

Väidetava erandi põhjendamise osas:

a.

Komisjoni väär otsus, et süsteemi juhtimise ja hallatavuse vajadusega seotud põhjendus ei laiene võtmeisikute funktsioonile;

| b. | Komisjoni väär otsus, et kontserni rahastamise maksuvabastus ei ole põhjendatav sellega, et see on asutamisvabadusega kooskõlas. |
| --- | --- |

b.

Komisjoni väär otsus, et kontserni rahastamise maksuvabastus ei ole põhjendatav sellega, et see on asutamisvabadusega kooskõlas.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud otsuse artikkel 2 on õigusvastane, kuna rikutud on õiguspärase ootuse ja õiguskindluse ning proportsionaalsuse põhimõtteid. Teise võimalusena väidetakse, et tagasimaksmist ei saa määrata selle abi puhul, mida anti kontserni rahastamise maksuvabastuse kaudu enne 24. novembrit 2017, mil komisjon avaldas menetluse algatamise otsuse. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud otsuse artikkel 2 on õigusvastane, kuna rikutud on õiguspärase ootuse ja õiguskindluse ning proportsionaalsuse põhimõtteid. Teise võimalusena väidetakse, et tagasimaksmist ei saa määrata selle abi puhul, mida anti kontserni rahastamise maksuvabastuse kaudu enne 24. novembrit 2017, mil komisjon avaldas menetluse algatamise otsuse.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/39

---

31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Sedgwick Overseas versus komisjon

(kohtuasi T-741/19)

(2020/C 27/47)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Sedgwick Overseas Ltd (London, Ühendkuningriik) (esindaja: solicitor M. Anderson)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada hagejat puudutavas osas täielikult komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 final, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas täielikult komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 final, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega;

| — | teise võimalusena anda korraldus, et tagasinõutava abisumma kindlaksmääramisel tuleks kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi, millele hagejal oli õigus (kas automaatselt või taotluse esitamise või valiku tegemise teel) ajal, mil ta taotles kontsernisisese rahastamise maksuvabastust, või millele hagejal oleks olnud sel ajal (kontsernisisese maksuvähenduse või muul teel) õigus, kui ta ei oleks kontsernisisese rahastamise maksuvabastust taotlenud, kummalgi juhul arvesse võtta, isegi kui hagejal ei ole käesoleva hetkel enam õigus kasutada seda kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi, kuna nende taotlemise või kasutamise õigus on Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud; ja |
| --- | --- |

—

teise võimalusena anda korraldus, et tagasinõutava abisumma kindlaksmääramisel tuleks kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi, millele hagejal oli õigus (kas automaatselt või taotluse esitamise või valiku tegemise teel) ajal, mil ta taotles kontsernisisese rahastamise maksuvabastust, või millele hagejal oleks olnud sel ajal (kontsernisisese maksuvähenduse või muul teel) õigus, kui ta ei oleks kontsernisisese rahastamise maksuvabastust taotlenud, kummalgi juhul arvesse võtta, isegi kui hagejal ei ole käesoleva hetkel enam õigus kasutada seda kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi, kuna nende taotlemise või kasutamise õigus on Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud; ja

| — | mõista hageja kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et kostja ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus kujutab endast eelist. Hageja väidab, et kostja ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus kujutab endast eelist iga kord, mil seda taotletakse. Lisaks leiab hageja, et ta otsustas taotleda kontsernisisese rahastamise maksuvabastust arvestamata seda, kas tema tasumisele kuuluv osa oleks võinud olla väiksem, kui ta oleks analüüsi läbi viinud Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (Ühendkuningriigi 2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 5. peatüki paragrahvis 371EB ette nähtud võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi alusel. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et kostja ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus kujutab endast eelist. Hageja väidab, et kostja ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus kujutab endast eelist iga kord, mil seda taotletakse. Lisaks leiab hageja, et ta otsustas taotleda kontsernisisese rahastamise maksuvabastust arvestamata seda, kas tema tasumisele kuuluv osa oleks võinud olla väiksem, kui ta oleks analüüsi läbi viinud Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (Ühendkuningriigi 2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 5. peatüki paragrahvis 371EB ette nähtud võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi alusel.

| 2. | Teine väide, et puudus igasugune sekkumine riigi poolt või riigi ressursside kaudu. Hageja väidab, et kostja ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et puudus igasugune sekkumine riigi poolt või riigi ressursside kaudu. Hageja väidab, et kostja ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise.

| 3. | Kolmas väide, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus ei anna eelist teatavatele ettevõtjatele ega soodusta teatavate kaupade tootmist. Hageja sõnul on kostja teinud vea, kuna ta:






  (i) | määratles võrdlussüsteemi liiga kitsalt, piirdudes Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A sätetega, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt; |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus ei anna eelist teatavatele ettevõtjatele ega soodusta teatavate kaupade tootmist. Hageja sõnul on kostja teinud vea, kuna ta:

(i)

määratles võrdlussüsteemi liiga kitsalt, piirdudes Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A sätetega, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt;

| (ii) | ei mõistnud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükk ei ole erand selle seaduse 5. peatükist; |
| --- | --- |

(ii)

ei mõistnud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatükk ei ole erand selle seaduse 5. peatükist;

| (iii) | ei nõustunud, et isegi kui Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9. peatükk on erand selle seaduse 5. peatükist, siis on see põhjendatud nimetatud seaduse osa 9A olemuse või üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

(iii)

ei nõustunud, et isegi kui Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9. peatükk on erand selle seaduse 5. peatükist, siis on see põhjendatud nimetatud seaduse osa 9A olemuse või üldise ülesehitusega.

| 4. | Neljas väide, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust. Hageja leiab, et kostja on vääralt järeldanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus võib mõjutada rahvusvaheliste kontsernide valikut oma kontserni rahastamisfunktsioonide ja peakorteri asukoha osas ELis. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust. Hageja leiab, et kostja on vääralt järeldanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus võib mõjutada rahvusvaheliste kontsernide valikut oma kontserni rahastamisfunktsioonide ja peakorteri asukoha osas ELis.

| 5. | Viies väide, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi. Hageja leiab, et kostja ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse taotlemine tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi. Hageja leiab, et kostja ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse taotlemine tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise.

| 6. | Kuues väide, et väidetava abi tagasinõudmine oleks vastuolus EL õiguse üldpõhimõtetega. Hageja leiab, et võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi puhul puudub õiguskindlus, et Ühendkuningriigil oli hindamisruum selle ebakindluse kõrvaldamiseks ning et kostja on rikkunud kohustust põhjalikult analüüsida kõiki asjakohaseid tegureid. Kostja on abi tagastamist nõudes tegutsenud vastuolus nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (1) artikli 16 lõikega 1, mis keelab abi tagasinõudmise, kui see on vastuolus liidu õiguse üldpõhimõttega. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et väidetava abi tagasinõudmine oleks vastuolus EL õiguse üldpõhimõtetega. Hageja leiab, et võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi puhul puudub õiguskindlus, et Ühendkuningriigil oli hindamisruum selle ebakindluse kõrvaldamiseks ning et kostja on rikkunud kohustust põhjalikult analüüsida kõiki asjakohaseid tegureid. Kostja on abi tagastamist nõudes tegutsenud vastuolus nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (1) artikli 16 lõikega 1, mis keelab abi tagasinõudmise, kui see on vastuolus liidu õiguse üldpõhimõttega.

| 7. | Seitsmes väide, et valikuline eelis on kõrvaldatud ning tagastamine ei ole nõutav, kui Ühendkuningriik peaks tagasiulatuvalt laiendama kontsernisisese rahastamise maksuvabastust eelnevatele laenutehingutele ja laenutehingutele kolmandate isikutega. Hageja väidab, et niisugune tegevus kõrvaldaks mis tahes valikulise eelise (eeldades hetkeks, et selline eelis eksisteerib) ja niisugusel juhul ei esineks ebaseaduslikku riigiabi, mis kuulub liidu õiguse alusel tagastamisele. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et valikuline eelis on kõrvaldatud ning tagastamine ei ole nõutav, kui Ühendkuningriik peaks tagasiulatuvalt laiendama kontsernisisese rahastamise maksuvabastust eelnevatele laenutehingutele ja laenutehingutele kolmandate isikutega. Hageja väidab, et niisugune tegevus kõrvaldaks mis tahes valikulise eelise (eeldades hetkeks, et selline eelis eksisteerib) ja niisugusel juhul ei esineks ebaseaduslikku riigiabi, mis kuulub liidu õiguse alusel tagastamisele.

| 8. | Kaheksas väide, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel oleks tulnud arvesse võtta kahjumit, maksuvähendusi- või vabastusi, millele hagejal oli õigus (kas taotluse esitamise või valiku tegemise teel või automaatselt) ajal, mil ta kontsernisisese rahastamise maksuvabastust taotles, või millele tal oleks olnud sel ajal õigus, kui ta ei oleks seda taotlenud, isegi kui õigus kasutada sellist kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud. Hageja väidab, et just selliselt on vaidlustatud otsuse põhjendust 203 õige tõlgendada, ent kuivõrd seda nii ei tehtud, on vaidlustatud otsus väär, kuna kahjumi, maksuvähenduste või -vabastuste arvesse võtmata jätmine toob kaasa abisumma ülehindamise, mis tekitab siseturul konkurentsimoonutuse. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel oleks tulnud arvesse võtta kahjumit, maksuvähendusi- või vabastusi, millele hagejal oli õigus (kas taotluse esitamise või valiku tegemise teel või automaatselt) ajal, mil ta kontsernisisese rahastamise maksuvabastust taotles, või millele tal oleks olnud sel ajal õigus, kui ta ei oleks seda taotlenud, isegi kui õigus kasutada sellist kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud. Hageja väidab, et just selliselt on vaidlustatud otsuse põhjendust 203 õige tõlgendada, ent kuivõrd seda nii ei tehtud, on vaidlustatud otsus väär, kuna kahjumi, maksuvähenduste või -vabastuste arvesse võtmata jätmine toob kaasa abisumma ülehindamise, mis tekitab siseturul konkurentsimoonutuse.

| 9. | Üheksas väide, et kostja ei ole põhjendanud oma seisukohti seoses kvalifitseeruvate vahendite maksuvabastusega ja vastavusse viidud intresside maksuvabastusega ega viinud läbi kõikide asjakohaste tegurite põhjalikku analüüsi. Hageja leiab, et kostja ei ole teinud vahet Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9. peatükis ette nähtud kolmel erineval maksuvabastusel, mis toimivad sõltumatult, ega mõistnud, et kvalifitseeruvate vahendite maksuvabastus ja vastavusse viidud intresside maksuvabastus ei ole võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi vahendajad ning et vastavusse viidud intresside maksuvabastuse esinemine 9. peatükis näitab, et kostja on vääralt määratlenud võrdlussüsteemi liiga kitsalt, piirdudes Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa eeskirjadega, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et kostja ei ole põhjendanud oma seisukohti seoses kvalifitseeruvate vahendite maksuvabastusega ja vastavusse viidud intresside maksuvabastusega ega viinud läbi kõikide asjakohaste tegurite põhjalikku analüüsi. Hageja leiab, et kostja ei ole teinud vahet Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9. peatükis ette nähtud kolmel erineval maksuvabastusel, mis toimivad sõltumatult, ega mõistnud, et kvalifitseeruvate vahendite maksuvabastus ja vastavusse viidud intresside maksuvabastus ei ole võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi vahendajad ning et vastavusse viidud intresside maksuvabastuse esinemine 9. peatükis näitab, et kostja on vääralt määratlenud võrdlussüsteemi liiga kitsalt, piirdudes Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa eeskirjadega, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt.

---

(1)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT 2015, L 248, lk 9).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/41

---

31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Chemring Group ja CHG Overseas versus komisjon

(kohtuasi T-742/19)

(2020/C 27/48)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Chemring Group plc (Romsey, Ühendkuningriik) ja CHG Overseas Ltd (Romsey) (esindajad: barrister C. McDonnell, solicitor B. Goren, advokaat M. Peristeraki ja solicitor K. Desai)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga, tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 final, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välimaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega, artikkel 1 osas, milles sedastatakse ebaseadusliku riigiabi esinemine ning tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb tagasi nõuda väidetavalt ebaseaduslik riigiabi, mida hagejad on selle raames saanud (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3); |
| --- | --- |

—

otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga, tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 final, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välimaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega, artikkel 1 osas, milles sedastatakse ebaseadusliku riigiabi esinemine ning tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb tagasi nõuda väidetavalt ebaseaduslik riigiabi, mida hagejad on selle raames saanud (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3);

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, milles kohustatakse Ühendkuningriiki väidetavat riigiabi tagasi nõudma; ja |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, milles kohustatakse Ühendkuningriiki väidetavat riigiabi tagasi nõudma; ja

| — | igal juhul mõista kõik hagejate kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista kõik hagejate kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt aru saanud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade kontekstist, eesmärgist ja toimimisest kauplemisega mitteseotud finantstulu käsitlemisel. Komisjoni järeldused vaidlustatud otsuses põhinevad ilmsetel kumulatiivsetel vigadel. Eelkõige on komisjon teinud ilmseid vigu Ühendkuningriigi maksusüsteemi kui terviku ja välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade eesmärkide mõistmisel, kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastuse täpse ulatuse osas ning kvalifitseeruvate laenusuhete määratlemisel. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt aru saanud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade kontekstist, eesmärgist ja toimimisest kauplemisega mitteseotud finantstulu käsitlemisel. Komisjoni järeldused vaidlustatud otsuses põhinevad ilmsetel kumulatiivsetel vigadel. Eelkõige on komisjon teinud ilmseid vigu Ühendkuningriigi maksusüsteemi kui terviku ja välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade eesmärkide mõistmisel, kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastuse täpse ulatuse osas ning kvalifitseeruvate laenusuhete määratlemisel.

| 2. | Teine väide, et komisjon on vääralt tõlgendanud kontsernisisese rahastamise maksuvabastust maksuvabastusena ja seetõttu eelisena. Kauplemisega mitteseotud finantstulu puhul kujutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastus endast maksustamissätet ja osa välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade piirangute määratlusest, mitte valikulist eelist. Komisjon ei ole esitanud ühtki kvantitatiivset analüüsi, mis näitaks, et tegu on eelisega ning kuna puuduvad veenvad tõendid selle kohta, et kõnealune meede kujutab endast eelist, on vaidlustatud otsus alusetu. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on vääralt tõlgendanud kontsernisisese rahastamise maksuvabastust maksuvabastusena ja seetõttu eelisena. Kauplemisega mitteseotud finantstulu puhul kujutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastus endast maksustamissätet ja osa välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade piirangute määratlusest, mitte valikulist eelist. Komisjon ei ole esitanud ühtki kvantitatiivset analüüsi, mis näitaks, et tegu on eelisega ning kuna puuduvad veenvad tõendid selle kohta, et kõnealune meede kujutab endast eelist, on vaidlustatud otsus alusetu.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade mõju hindamiseks vääralt teinud kindlaks võrdlussüsteemi ning on vääralt käsitanud välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid eeskirju eraldiseisvate eeskirjade kogumina Ühendkuningriigi üldisest äriühingute maksu süsteemist. Komisjon ei ole õigesti aru saanud välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade eesmärgist ega ole arvestanud Ühendkuningriigi kaalutlusruumi. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade mõju hindamiseks vääralt teinud kindlaks võrdlussüsteemi ning on vääralt käsitanud välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid eeskirju eraldiseisvate eeskirjade kogumina Ühendkuningriigi üldisest äriühingute maksu süsteemist. Komisjon ei ole õigesti aru saanud välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade eesmärgist ega ole arvestanud Ühendkuningriigi kaalutlusruumi.

| 4. | Neljas väide, et komisjon on näidanud oma riigiabi analüüsis ilmseid vigu ning on võrreldavuse küsimuse käsitlemisel kohaldanud väärasid kriteeriume. Komisjon ei ole tunnistanud erinevat ohutaset Ühendkuningriigi maksubaasile, kui tegu on laenamisega kontserni üksusele, mis on Ühendkuningriigis maksustatav ja laenamisega sellele kontserni üksusele, mis ei ole Ühendkuningriigis maksustatav, ning on ebamõistlikult järeldanud, et kontsernisisene laenamine on võrreldav laenamisega kolmandale isikule. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon on näidanud oma riigiabi analüüsis ilmseid vigu ning on võrreldavuse küsimuse käsitlemisel kohaldanud väärasid kriteeriume. Komisjon ei ole tunnistanud erinevat ohutaset Ühendkuningriigi maksubaasile, kui tegu on laenamisega kontserni üksusele, mis on Ühendkuningriigis maksustatav ja laenamisega sellele kontserni üksusele, mis ei ole Ühendkuningriigis maksustatav, ning on ebamõistlikult järeldanud, et kontsernisisene laenamine on võrreldav laenamisega kolmandale isikule.

| 5. | Viies väide, et isegi kui oletada, et kõnealused välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad meetmed kujutasid endast esmapilgul riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt esitatud järeldus, et puudub igasugune põhjendus, mida saaks kohaldada kaitsmaks kõnealuste meetmete kokkusobivust ELi riigiabi eeskirjadega. Lisaks ei ole vaidlustatud otsus mõistlikult seletatav ning on vasturääkiv, kuivõrd komisjon on õigesti nõustunud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) 9A. osa 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada välismaiste kontrollitavate äriühingute maksu Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 5. peatüki alusel oleks „Ühendkuningriigiga seotud kapitali“ kriteerium, selle põhjal, et nimetatud kriteeriumi praktiline toimimine võib osutuda ülemäära keeruliseks, kuid samal ajal ja asjakohast põhjendust esitamata väidab komisjon, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmeisikute funktsioonide kriteerium toob Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa 5. peatüki alusel kaasa välismaiste kontrollitavate äriühingute maksu kohaldamise. Nimelt on võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kohaldamine praktikas ülemäära keeruline, mistõttu oleks komisjon pidanud lugema Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa 9. peatüki põhjendatuks ka selle kriteeriumi kontekstis ning seetõttu leidma, et tegemist ei ole riigiabiga. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et isegi kui oletada, et kõnealused välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad meetmed kujutasid endast esmapilgul riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt esitatud järeldus, et puudub igasugune põhjendus, mida saaks kohaldada kaitsmaks kõnealuste meetmete kokkusobivust ELi riigiabi eeskirjadega. Lisaks ei ole vaidlustatud otsus mõistlikult seletatav ning on vasturääkiv, kuivõrd komisjon on õigesti nõustunud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) 9A. osa 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada välismaiste kontrollitavate äriühingute maksu Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 5. peatüki alusel oleks „Ühendkuningriigiga seotud kapitali“ kriteerium, selle põhjal, et nimetatud kriteeriumi praktiline toimimine võib osutuda ülemäära keeruliseks, kuid samal ajal ja asjakohast põhjendust esitamata väidab komisjon, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmeisikute funktsioonide kriteerium toob Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa 5. peatüki alusel kaasa välismaiste kontrollitavate äriühingute maksu kohaldamise. Nimelt on võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kohaldamine praktikas ülemäära keeruline, mistõttu oleks komisjon pidanud lugema Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa 9. peatüki põhjendatuks ka selle kriteeriumi kontekstis ning seetõttu leidma, et tegemist ei ole riigiabiga.

| 6. | Kuues väide, et kui vaidlustatud otsus jääb jõusse, siis selle täitmine väidetava riigiabi hagejatelt tagasinõudmise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, olgu märgitud, et hagejate juhtumi puhul asuvad kõnealused välismaised kontrollitavad äriühingud teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et kui vaidlustatud otsus jääb jõusse, siis selle täitmine väidetava riigiabi hagejatelt tagasinõudmise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, olgu märgitud, et hagejate juhtumi puhul asuvad kõnealused välismaised kontrollitavad äriühingud teistes liikmesriikides.

| 7. | Seitsmes väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasinõudmise korraldus on põhjendamatu ja vastuolus liidu aluspõhimõtetega. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasinõudmise korraldus on põhjendamatu ja vastuolus liidu aluspõhimõtetega.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud vaidlustatud otsuses olulise tähtsusega asjaolusid nagu järeldus, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki kohast välismaiste kontrollitavate äriühingute maksu saab raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta kohaldada võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kasutades. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud vaidlustatud otsuses olulise tähtsusega asjaolusid nagu järeldus, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki kohast välismaiste kontrollitavate äriühingute maksu saab raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta kohaldada võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kasutades.

| 9. | Üheksas väide, et vaidlustatud otsus rikub ka hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Mõistlikuks ei saa aga pidada seda, kui komisjonil võtab aega rohkem kui neli aastat, et teha käesolevas asjas menetluse algatamise otsus ning seda, kui ta teeb lõpliku otsuse rohkem kui kuus aastat pärast vaidlusaluse meetme jõustumist. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et vaidlustatud otsus rikub ka hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Mõistlikuks ei saa aga pidada seda, kui komisjonil võtab aega rohkem kui neli aastat, et teha käesolevas asjas menetluse algatamise otsus ning seda, kui ta teeb lõpliku otsuse rohkem kui kuus aastat pärast vaidlusaluse meetme jõustumist.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/43

---

31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Hyperion Insurance Group ja HIG Finance versus komisjon

(kohtuasi T-743/19)

(2020/C 27/49)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Hyperion Insurance Group Ltd (London, Ühendkuningriik) ja HIG Finance Ltd (London) (esindajad: barrister C. McDonnell, solicitor B. Goren, advokaat M. Peristeraki ja solicitor K. Desai)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga, tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 final riigiabi SA.44896 kohta artikkel 1 osas, milles sedastatakse ebaseadusliku riigiabi esinemine ning tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb tagasi nõuda väidetavalt ebaseaduslik riigiabi, mida hagejad on selle raames saanud (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3); |
| --- | --- |

—

otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga, tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 final riigiabi SA.44896 kohta artikkel 1 osas, milles sedastatakse ebaseadusliku riigiabi esinemine ning tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb tagasi nõuda väidetavalt ebaseaduslik riigiabi, mida hagejad on selle raames saanud (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3);

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, milles kohustatakse Ühendkuningriiki väidetavat riigiabi tagasi nõudma; ja |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, milles kohustatakse Ühendkuningriiki väidetavat riigiabi tagasi nõudma; ja

| — | igal juhul mõista kõik hagejate kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista kõik hagejate kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt aru saanud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid (edaspidi „CFC“) käsitlevate eeskirjade kontekstist, eesmärgist ja toimimisest kauplemisega mitteseotud finantstulu käsitlemisel. Komisjoni järeldused vaidlustatud otsuses põhinevad ilmsetel kumulatiivsetel vigadel. Eelkõige on komisjon teinud ilmseid vigu Ühendkuningriigi maksusüsteemi kui terviku ja CFC eesmärkide mõistmisel, kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse täpse ulatuse osas ning kvalifitseeruvate laenusuhete määratlemisel. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt aru saanud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid (edaspidi „CFC“) käsitlevate eeskirjade kontekstist, eesmärgist ja toimimisest kauplemisega mitteseotud finantstulu käsitlemisel. Komisjoni järeldused vaidlustatud otsuses põhinevad ilmsetel kumulatiivsetel vigadel. Eelkõige on komisjon teinud ilmseid vigu Ühendkuningriigi maksusüsteemi kui terviku ja CFC eesmärkide mõistmisel, kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse täpse ulatuse osas ning kvalifitseeruvate laenusuhete määratlemisel.

| 2. | Teine väide, et komisjon on vääralt tõlgendanud kontsernisisese rahastamise maksuvabastust maksuvabastusena ja seetõttu eelisena. Kauplemisega mitteseotud finantstulu puhul kujutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastus endast maksustamissätet ja osa CFC eeskirjade piirangute määratlusest, mitte valikulist eelist. Komisjon ei ole esitanud ühtki kvantitatiivset analüüsi, mis näitaks, et tegu on eelisega ning kuna puuduvad veenvad tõendid selle kohta, et kõnealune meede kujutab endast eelist, on vaidlustatud otsus alusetu. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on vääralt tõlgendanud kontsernisisese rahastamise maksuvabastust maksuvabastusena ja seetõttu eelisena. Kauplemisega mitteseotud finantstulu puhul kujutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastus endast maksustamissätet ja osa CFC eeskirjade piirangute määratlusest, mitte valikulist eelist. Komisjon ei ole esitanud ühtki kvantitatiivset analüüsi, mis näitaks, et tegu on eelisega ning kuna puuduvad veenvad tõendid selle kohta, et kõnealune meede kujutab endast eelist, on vaidlustatud otsus alusetu.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon CFC eeskirjade mõju hindamiseks vääralt teinud kindlaks võrdlussüsteemi ning on vääralt käsitanud CFC eeskirju eraldiseisvate eeskirjade kogumina Ühendkuningriigi üldisest äriühingute maksu süsteemist. Komisjon ei ole õigesti aru saanud CFC eeskirjade eesmärgist ega ole arvestanud Ühendkuningriigi kaalutlusruumi. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon CFC eeskirjade mõju hindamiseks vääralt teinud kindlaks võrdlussüsteemi ning on vääralt käsitanud CFC eeskirju eraldiseisvate eeskirjade kogumina Ühendkuningriigi üldisest äriühingute maksu süsteemist. Komisjon ei ole õigesti aru saanud CFC eeskirjade eesmärgist ega ole arvestanud Ühendkuningriigi kaalutlusruumi.

| 4. | Neljas väide, et komisjon on näidanud oma riigiabi analüüsis ilmseid vigu ning on võrreldavuse küsimuse käsitlemisel kohaldanud väärasid kriteeriume. Komisjon ei ole tunnistanud erinevat ohutaset Ühendkuningriigi maksubaasile, kui tegu on laenamisega kontserni üksusele, mis on Ühendkuningriigis maksustatav ja laenamisega sellele kontserni üksusele, mis ei ole Ühendkuningriigis maksustatav, ning on ebamõistlikult järeldanud, et kontsernisisene laenamine on võrreldav laenamisega kolmandale isikule. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon on näidanud oma riigiabi analüüsis ilmseid vigu ning on võrreldavuse küsimuse käsitlemisel kohaldanud väärasid kriteeriume. Komisjon ei ole tunnistanud erinevat ohutaset Ühendkuningriigi maksubaasile, kui tegu on laenamisega kontserni üksusele, mis on Ühendkuningriigis maksustatav ja laenamisega sellele kontserni üksusele, mis ei ole Ühendkuningriigis maksustatav, ning on ebamõistlikult järeldanud, et kontsernisisene laenamine on võrreldav laenamisega kolmandale isikule.

| 5. | Viies väide, et isegi kui oletada, et kõnealused CFC meetmed kujutasid endast esmapilgul riigiabi ELTL artikli 107 lõike tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt esitatud järeldus, et puudub igasugune põhjendus, mida saaks kohaldada kaitsmaks kõnealuste meetmete kokkusobivust riigiabi eeskirjadega. Lisaks, vaidlustatud otsus on ebamõistlik ja vasturääkiv, kuivõrd komisjon on õigesti nõustunud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada CFC maksu Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 5. peatüki alusel oleks „Ühendkuningriigiga seotud kapitali“ kriteerium, selle põhjal, et nimetatud kriteeriumi praktiline toimimine võib osutuda ülemäära keeruliseks, kuid samal ajal ja asjakohast põhjendust esitamata väidab komisjon, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmeisikute funktsioonide kriteerium toob Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki alusel kaasa CFC maksu kohaldamise. Nimelt on võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kohaldamine praktikas ülemäära keeruline, mistõttu oleks komisjon pidanud lugema Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatüki põhjendatuks ka selle kriteeriumi kontekstis ning seetõttu leidma, et tegemist ei ole riigiabiga. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et isegi kui oletada, et kõnealused CFC meetmed kujutasid endast esmapilgul riigiabi ELTL artikli 107 lõike tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt esitatud järeldus, et puudub igasugune põhjendus, mida saaks kohaldada kaitsmaks kõnealuste meetmete kokkusobivust riigiabi eeskirjadega. Lisaks, vaidlustatud otsus on ebamõistlik ja vasturääkiv, kuivõrd komisjon on õigesti nõustunud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada CFC maksu Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 5. peatüki alusel oleks „Ühendkuningriigiga seotud kapitali“ kriteerium, selle põhjal, et nimetatud kriteeriumi praktiline toimimine võib osutuda ülemäära keeruliseks, kuid samal ajal ja asjakohast põhjendust esitamata väidab komisjon, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmeisikute funktsioonide kriteerium toob Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki alusel kaasa CFC maksu kohaldamise. Nimelt on võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kohaldamine praktikas ülemäära keeruline, mistõttu oleks komisjon pidanud lugema Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatüki põhjendatuks ka selle kriteeriumi kontekstis ning seetõttu leidma, et tegemist ei ole riigiabiga.

| 6. | Kuues väide, et kui vaidlustatud otsus jääb jõusse, siis selle täitmine väidetava riigiabi hagejatelt tagasinõudmise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, olgu märgitud, et hagejate juhtumi puhul asuvad kõnealused CFCd teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et kui vaidlustatud otsus jääb jõusse, siis selle täitmine väidetava riigiabi hagejatelt tagasinõudmise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, olgu märgitud, et hagejate juhtumi puhul asuvad kõnealused CFCd teistes liikmesriikides.

| 7. | Seitsmes väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasinõudmise korraldus on põhjendamatu ja vastuolus liidu aluspõhimõtetega. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasinõudmise korraldus on põhjendamatu ja vastuolus liidu aluspõhimõtetega.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud vaidlustatud otsuses olulise tähtsusega asjaolusid nagu järeldus, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki kohast CFC maksu saab raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta kohaldada võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kasutades. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud vaidlustatud otsuses olulise tähtsusega asjaolusid nagu järeldus, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki kohast CFC maksu saab raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta kohaldada võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kasutades.

| 9. | Üheksas väide, et vaidlustatud otsus rikub ka hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Mõistlikuks ei saa aga pidada seda, kui komisjonil võtab käesolevas asjas aega rohkem kui neli aastat, et teha menetluse algatamise otsus ning kui ta teeb lõpliku otsuse rohkem kui kuus aastat pärast vaidlusaluse meetme jõustumist. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et vaidlustatud otsus rikub ka hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Mõistlikuks ei saa aga pidada seda, kui komisjonil võtab käesolevas asjas aega rohkem kui neli aastat, et teha menetluse algatamise otsus ning kui ta teeb lõpliku otsuse rohkem kui kuus aastat pärast vaidlusaluse meetme jõustumist.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/44

---

31. oktoobril 2019 esitatud hagi – Spirax-Sarco Engineering ja Spirax-Sarco Overseas versus komisjon

(kohtuasi T-745/19)

(2020/C 27/50)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Spirax-Sarco Engineering plc (Cheltenham, Ühendkuningriik) ja Spirax-Sarco Overseas Ltd (Cheltenham) (esindajad: barrister C. McDonnell, solicitor B. Goren, advokaat M. Peristeraki ja solicitor K. Desai)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga, tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 final riigiabi SA.44896 kohta artikkel 1 osas, milles sedastatakse ebaseadusliku riigiabi esinemine ning tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb tagasi nõuda väidetavalt ebaseaduslik riigiabi, mida hagejad on selle raames saanud (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3); |
| --- | --- |

—

otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga, tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 final riigiabi SA.44896 kohta artikkel 1 osas, milles sedastatakse ebaseadusliku riigiabi esinemine ning tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb tagasi nõuda väidetavalt ebaseaduslik riigiabi, mida hagejad on selle raames saanud (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3);

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, milles kohustatakse Ühendkuningriiki väidetavat riigiabi tagasi nõudma; ja |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, milles kohustatakse Ühendkuningriiki väidetavat riigiabi tagasi nõudma; ja

| — | igal juhul mõista kõik hagejate kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista kõik hagejate kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt aru saanud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid (edaspidi „CFC“) käsitlevate eeskirjade kontekstist, eesmärgist ja toimimisest kauplemisega mitteseotud finantstulu käsitlemisel. Komisjoni järeldused vaidlustatud otsuses põhinevad ilmsetel kumulatiivsetel vigadel. Eelkõige on komisjon teinud ilmseid vigu Ühendkuningriigi maksusüsteemi kui terviku ja CFC eesmärkide mõistmisel, kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse täpse ulatuse osas ning kvalifitseeruvate laenusuhete määratlemisel. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt aru saanud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid (edaspidi „CFC“) käsitlevate eeskirjade kontekstist, eesmärgist ja toimimisest kauplemisega mitteseotud finantstulu käsitlemisel. Komisjoni järeldused vaidlustatud otsuses põhinevad ilmsetel kumulatiivsetel vigadel. Eelkõige on komisjon teinud ilmseid vigu Ühendkuningriigi maksusüsteemi kui terviku ja CFC eesmärkide mõistmisel, kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse täpse ulatuse osas ning kvalifitseeruvate laenusuhete määratlemisel.

| 2. | Teine väide, et komisjon on vääralt tõlgendanud kontsernisisese rahastamise maksuvabastust maksuvabastusena ja seetõttu eelisena. Kauplemisega mitteseotud finantstulu puhul kujutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastus endast maksustamissätet ja osa CFC eeskirjade piirangute määratlusest, mitte valikulist eelist. Komisjon ei ole esitanud ühtki kvantitatiivset analüüsi, mis näitaks, et tegu on eelisega ning kuna puuduvad veenvad tõendid selle kohta, et kõnealune meede kujutab endast eelist, on vaidlustatud otsus alusetu. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on vääralt tõlgendanud kontsernisisese rahastamise maksuvabastust maksuvabastusena ja seetõttu eelisena. Kauplemisega mitteseotud finantstulu puhul kujutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastus endast maksustamissätet ja osa CFC eeskirjade piirangute määratlusest, mitte valikulist eelist. Komisjon ei ole esitanud ühtki kvantitatiivset analüüsi, mis näitaks, et tegu on eelisega ning kuna puuduvad veenvad tõendid selle kohta, et kõnealune meede kujutab endast eelist, on vaidlustatud otsus alusetu.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon CFC eeskirjade mõju hindamiseks vääralt teinud kindlaks võrdlussüsteemi ning on vääralt käsitanud CFC eeskirju eraldiseisvate eeskirjade kogumina Ühendkuningriigi üldisest äriühingute maksu süsteemist. Komisjon ei ole õigesti aru saanud CFC eeskirjade eesmärgist ega ole arvestanud Ühendkuningriigi kaalutlusruumi. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon CFC eeskirjade mõju hindamiseks vääralt teinud kindlaks võrdlussüsteemi ning on vääralt käsitanud CFC eeskirju eraldiseisvate eeskirjade kogumina Ühendkuningriigi üldisest äriühingute maksu süsteemist. Komisjon ei ole õigesti aru saanud CFC eeskirjade eesmärgist ega ole arvestanud Ühendkuningriigi kaalutlusruumi.

| 4. | Neljas väide, et komisjon on näidanud oma riigiabi analüüsis ilmseid vigu ning on võrreldavuse küsimuse käsitlemisel kohaldanud väärasid kriteeriume. Komisjon ei ole tunnistanud erinevat ohutaset Ühendkuningriigi maksubaasile, kui tegu on laenamisega kontserni üksusele, mis on Ühendkuningriigis maksustatav ja laenamisega sellele kontserni üksusele, mis ei ole Ühendkuningriigis maksustatav, ning on ebamõistlikult järeldanud, et kontsernisisene laenamine on võrreldav laenamisega kolmandale isikule. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon on näidanud oma riigiabi analüüsis ilmseid vigu ning on võrreldavuse küsimuse käsitlemisel kohaldanud väärasid kriteeriume. Komisjon ei ole tunnistanud erinevat ohutaset Ühendkuningriigi maksubaasile, kui tegu on laenamisega kontserni üksusele, mis on Ühendkuningriigis maksustatav ja laenamisega sellele kontserni üksusele, mis ei ole Ühendkuningriigis maksustatav, ning on ebamõistlikult järeldanud, et kontsernisisene laenamine on võrreldav laenamisega kolmandale isikule.

| 5. | Viies väide, et isegi kui oletada, et kõnealused CFC meetmed kujutasid endast esmapilgul riigiabi ELTL artikli 107 lõike tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt esitatud järeldus, et puudub igasugune põhjendus, mida saaks kohaldada kaitsmaks kõnealuste meetmete kokkusobivust riigiabi eeskirjadega. Lisaks, vaidlustatud otsus on ebamõistlik ja vasturääkiv, kuivõrd komisjon on õigesti nõustunud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada CFC maksu Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 5. peatüki alusel oleks „Ühendkuningriigiga seotud kapitali“ kriteerium, selle põhjal, et nimetatud kriteeriumi praktiline toimimine võib osutuda ülemäära keeruliseks, kuid samal ajal ja asjakohast põhjendust esitamata väidab komisjon, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmeisikute funktsioonide kriteerium toob Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki alusel kaasa CFC maksu kohaldamise. Nimelt on võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kohaldamine praktikas ülemäära keeruline, mistõttu oleks komisjon pidanud lugema Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatüki põhjendatuks ka selle kriteeriumi kontekstis ning seetõttu leidma, et tegemist ei ole riigiabiga. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et isegi kui oletada, et kõnealused CFC meetmed kujutasid endast esmapilgul riigiabi ELTL artikli 107 lõike tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt esitatud järeldus, et puudub igasugune põhjendus, mida saaks kohaldada kaitsmaks kõnealuste meetmete kokkusobivust riigiabi eeskirjadega. Lisaks, vaidlustatud otsus on ebamõistlik ja vasturääkiv, kuivõrd komisjon on õigesti nõustunud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada CFC maksu Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 5. peatüki alusel oleks „Ühendkuningriigiga seotud kapitali“ kriteerium, selle põhjal, et nimetatud kriteeriumi praktiline toimimine võib osutuda ülemäära keeruliseks, kuid samal ajal ja asjakohast põhjendust esitamata väidab komisjon, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmeisikute funktsioonide kriteerium toob Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki alusel kaasa CFC maksu kohaldamise. Nimelt on võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kohaldamine praktikas ülemäära keeruline, mistõttu oleks komisjon pidanud lugema Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatüki põhjendatuks ka selle kriteeriumi kontekstis ning seetõttu leidma, et tegemist ei ole riigiabiga.

| 6. | Kuues väide, et kui vaidlustatud otsus jääb jõusse, siis selle täitmine väidetava riigiabi hagejatelt tagasinõudmise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, olgu märgitud, et hagejate juhtumi puhul asuvad kõnealused CFCd teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et kui vaidlustatud otsus jääb jõusse, siis selle täitmine väidetava riigiabi hagejatelt tagasinõudmise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, olgu märgitud, et hagejate juhtumi puhul asuvad kõnealused CFCd teistes liikmesriikides.

| 7. | Seitsmes väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasinõudmise korraldus on põhjendamatu ja vastuolus liidu aluspõhimõtetega. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasinõudmise korraldus on põhjendamatu ja vastuolus liidu aluspõhimõtetega.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud vaidlustatud otsuses olulise tähtsusega asjaolusid nagu järeldus, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki kohast CFC maksu saab raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta kohaldada võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kasutades. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud vaidlustatud otsuses olulise tähtsusega asjaolusid nagu järeldus, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki kohast CFC maksu saab raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta kohaldada võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kasutades.

| 9. | Üheksas väide, et vaidlustatud otsus rikub ka hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Mõistlikuks ei saa aga pidada seda, kui komisjonil võtab käesolevas asjas aega rohkem kui neli aastat, et teha menetluse algatamise otsus ning kui ta teeb lõpliku otsuse rohkem kui kuus aastat pärast vaidlusaluse meetme jõustumist. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et vaidlustatud otsus rikub ka hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Mõistlikuks ei saa aga pidada seda, kui komisjonil võtab käesolevas asjas aega rohkem kui neli aastat, et teha menetluse algatamise otsus ning kui ta teeb lõpliku otsuse rohkem kui kuus aastat pärast vaidlusaluse meetme jõustumist.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/46

---

31. oktoobril 2019 esitatud hagi – DS Smith ja DS Smith International versus komisjon

(kohtuasi T-747/19)

(2020/C 27/51)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: DS Smith plc (London, Ühendkuningriik) ja DS Smith International Ltd (London) (esindajad: barrister C. McDonnell, solicitor B. Goren, advokaat M. Peristeraki ja solicitor K. Desai)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga, tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 final riigiabi SA.44896 kohta artikkel 1 osas, milles sedastatakse ebaseadusliku riigiabi esinemine ning tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb tagasi nõuda väidetavalt ebaseaduslik riigiabi, mida hagejad on selle raames saanud (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3); |
| --- | --- |

—

otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga, tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 final riigiabi SA.44896 kohta artikkel 1 osas, milles sedastatakse ebaseadusliku riigiabi esinemine ning tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb tagasi nõuda väidetavalt ebaseaduslik riigiabi, mida hagejad on selle raames saanud (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3);

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, milles kohustatakse Ühendkuningriiki väidetavat riigiabi tagasi nõudma; ja |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, milles kohustatakse Ühendkuningriiki väidetavat riigiabi tagasi nõudma; ja

| — | igal juhul mõista kõik hagejate kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista kõik hagejate kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt aru saanud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid (edaspidi „CFC“) käsitlevate eeskirjade kontekstist, eesmärgist ja toimimisest kauplemisega mitteseotud finantstulu käsitlemisel. Komisjoni järeldused vaidlustatud otsuses põhinevad ilmsetel kumulatiivsetel vigadel. Eelkõige on komisjon teinud ilmseid vigu Ühendkuningriigi maksusüsteemi kui terviku ja CFC eesmärkide mõistmisel, kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse täpse ulatuse osas ning kvalifitseeruvate laenusuhete määratlemisel. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt aru saanud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid (edaspidi „CFC“) käsitlevate eeskirjade kontekstist, eesmärgist ja toimimisest kauplemisega mitteseotud finantstulu käsitlemisel. Komisjoni järeldused vaidlustatud otsuses põhinevad ilmsetel kumulatiivsetel vigadel. Eelkõige on komisjon teinud ilmseid vigu Ühendkuningriigi maksusüsteemi kui terviku ja CFC eesmärkide mõistmisel, kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse täpse ulatuse osas ning kvalifitseeruvate laenusuhete määratlemisel.

| 2. | Teine väide, et komisjon on vääralt tõlgendanud kontsernisisese rahastamise maksuvabastust maksuvabastusena ja seetõttu eelisena. Kauplemisega mitteseotud finantstulu puhul kujutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastus endast maksustamissätet ja osa CFC eeskirjade piirangute määratlusest, mitte valikulist eelist. Komisjon ei ole esitanud ühtki kvantitatiivset analüüsi, mis näitaks, et tegu on eelisega ning kuna puuduvad veenvad tõendid selle kohta, et kõnealune meede kujutab endast eelist, on vaidlustatud otsus alusetu. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on vääralt tõlgendanud kontsernisisese rahastamise maksuvabastust maksuvabastusena ja seetõttu eelisena. Kauplemisega mitteseotud finantstulu puhul kujutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastus endast maksustamissätet ja osa CFC eeskirjade piirangute määratlusest, mitte valikulist eelist. Komisjon ei ole esitanud ühtki kvantitatiivset analüüsi, mis näitaks, et tegu on eelisega ning kuna puuduvad veenvad tõendid selle kohta, et kõnealune meede kujutab endast eelist, on vaidlustatud otsus alusetu.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon CFC eeskirjade mõju hindamiseks vääralt teinud kindlaks võrdlussüsteemi ning on vääralt käsitanud CFC eeskirju eraldiseisvate eeskirjade kogumina Ühendkuningriigi üldisest äriühingute maksu süsteemist. Komisjon ei ole õigesti aru saanud CFC eeskirjade eesmärgist ega ole arvestanud Ühendkuningriigi kaalutlusruumi. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon CFC eeskirjade mõju hindamiseks vääralt teinud kindlaks võrdlussüsteemi ning on vääralt käsitanud CFC eeskirju eraldiseisvate eeskirjade kogumina Ühendkuningriigi üldisest äriühingute maksu süsteemist. Komisjon ei ole õigesti aru saanud CFC eeskirjade eesmärgist ega ole arvestanud Ühendkuningriigi kaalutlusruumi.

| 4. | Neljas väide, et komisjon on näidanud oma riigiabi analüüsis ilmseid vigu ning on võrreldavuse küsimuse käsitlemisel kohaldanud väärasid kriteeriume. Komisjon ei ole tunnistanud erinevat ohutaset Ühendkuningriigi maksubaasile, kui tegu on laenamisega kontserni üksusele, mis on Ühendkuningriigis maksustatav ja laenamisega sellele kontserni üksusele, mis ei ole Ühendkuningriigis maksustatav, ning on ebamõistlikult järeldanud, et kontsernisisene laenamine on võrreldav laenamisega kolmandale isikule. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon on näidanud oma riigiabi analüüsis ilmseid vigu ning on võrreldavuse küsimuse käsitlemisel kohaldanud väärasid kriteeriume. Komisjon ei ole tunnistanud erinevat ohutaset Ühendkuningriigi maksubaasile, kui tegu on laenamisega kontserni üksusele, mis on Ühendkuningriigis maksustatav ja laenamisega sellele kontserni üksusele, mis ei ole Ühendkuningriigis maksustatav, ning on ebamõistlikult järeldanud, et kontsernisisene laenamine on võrreldav laenamisega kolmandale isikule.

| 5. | Viies väide, et isegi kui oletada, et kõnealused CFC meetmed kujutasid endast esmapilgul riigiabi ELTL artikli 107 lõike tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt esitatud järeldus, et puudub igasugune põhjendus, mida saaks kohaldada kaitsmaks kõnealuste meetmete kokkusobivust riigiabi eeskirjadega. Lisaks, vaidlustatud otsus on ebamõistlik ja vasturääkiv, kuivõrd komisjon on õigesti nõustunud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada CFC maksu Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 5. peatüki alusel oleks „Ühendkuningriigiga seotud kapitali“ kriteerium, selle põhjal, et nimetatud kriteeriumi praktiline toimimine võib osutuda ülemäära keeruliseks, kuid samal ajal ja asjakohast põhjendust esitamata väidab komisjon, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmeisikute funktsioonide kriteerium toob Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki alusel kaasa CFC maksu kohaldamise. Nimelt on võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kohaldamine praktikas ülemäära keeruline, mistõttu oleks komisjon pidanud lugema Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatüki põhjendatuks ka selle kriteeriumi kontekstis ning seetõttu leidma, et tegemist ei ole riigiabiga. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et isegi kui oletada, et kõnealused CFC meetmed kujutasid endast esmapilgul riigiabi ELTL artikli 107 lõike tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt esitatud järeldus, et puudub igasugune põhjendus, mida saaks kohaldada kaitsmaks kõnealuste meetmete kokkusobivust riigiabi eeskirjadega. Lisaks, vaidlustatud otsus on ebamõistlik ja vasturääkiv, kuivõrd komisjon on õigesti nõustunud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada CFC maksu Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 5. peatüki alusel oleks „Ühendkuningriigiga seotud kapitali“ kriteerium, selle põhjal, et nimetatud kriteeriumi praktiline toimimine võib osutuda ülemäära keeruliseks, kuid samal ajal ja asjakohast põhjendust esitamata väidab komisjon, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmeisikute funktsioonide kriteerium toob Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki alusel kaasa CFC maksu kohaldamise. Nimelt on võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kohaldamine praktikas ülemäära keeruline, mistõttu oleks komisjon pidanud lugema Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatüki põhjendatuks ka selle kriteeriumi kontekstis ning seetõttu leidma, et tegemist ei ole riigiabiga.

| 6. | Kuues väide, et kui vaidlustatud otsus jääb jõusse, siis selle täitmine väidetava riigiabi hagejatelt tagasinõudmise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, olgu märgitud, et hagejate juhtumi puhul asuvad kõnealused CFCd teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et kui vaidlustatud otsus jääb jõusse, siis selle täitmine väidetava riigiabi hagejatelt tagasinõudmise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, olgu märgitud, et hagejate juhtumi puhul asuvad kõnealused CFCd teistes liikmesriikides.

| 7. | Seitsmes väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasinõudmise korraldus on põhjendamatu ja vastuolus liidu aluspõhimõtetega. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasinõudmise korraldus on põhjendamatu ja vastuolus liidu aluspõhimõtetega.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud vaidlustatud otsuses olulise tähtsusega asjaolusid nagu järeldus, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki kohast CFC maksu saab raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta kohaldada võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kasutades. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud vaidlustatud otsuses olulise tähtsusega asjaolusid nagu järeldus, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki kohast CFC maksu saab raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta kohaldada võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kasutades.

| 9. | Üheksas väide, et vaidlustatud otsus rikub ka hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Mõistlikuks ei saa aga pidada seda, kui komisjonil võtab käesolevas asjas aega rohkem kui neli aastat, et teha menetluse algatamise otsus ning kui ta teeb lõpliku otsuse rohkem kui kuus aastat pärast vaidlusaluse meetme jõustumist. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et vaidlustatud otsus rikub ka hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Mõistlikuks ei saa aga pidada seda, kui komisjonil võtab käesolevas asjas aega rohkem kui neli aastat, et teha menetluse algatamise otsus ning kui ta teeb lõpliku otsuse rohkem kui kuus aastat pärast vaidlusaluse meetme jõustumist.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/48

---

1. novembril 2019 esitatud hagi – The Vitec Group versus komisjon

(kohtuasi T-748/19)

(2020/C 27/52)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: The Vitec Group plc (Richmond, Ühendkuningriik) (esindajad: barrister C. McDonnell, solicitor B. Goren, advokaat M. Peristeraki ja solicitor K. Desai)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga, tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 final riigiabi SA.44896 kohta artikkel 1 osas, milles sedastatakse ebaseadusliku riigiabi esinemine ning tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb tagasi nõuda väidetavalt ebaseaduslik riigiabi, mida hageja on selle raames saanud (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3); |
| --- | --- |

—

otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga, tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 final riigiabi SA.44896 kohta artikkel 1 osas, milles sedastatakse ebaseadusliku riigiabi esinemine ning tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb tagasi nõuda väidetavalt ebaseaduslik riigiabi, mida hageja on selle raames saanud (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3);

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, milles kohustatakse Ühendkuningriiki väidetavat riigiabi tagasi nõudma; ja |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, milles kohustatakse Ühendkuningriiki väidetavat riigiabi tagasi nõudma; ja

| — | igal juhul mõista kõik hageja kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista kõik hageja kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt aru saanud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid (edaspidi „CFC“) käsitlevate eeskirjade kontekstist, eesmärgist ja toimimisest kauplemisega mitteseotud finantstulu käsitlemisel. Komisjoni järeldused vaidlustatud otsuses põhinevad ilmsetel kumulatiivsetel vigadel. Eelkõige on komisjon teinud ilmseid vigu Ühendkuningriigi maksusüsteemi kui terviku ja CFC eesmärkide mõistmisel, kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse täpse ulatuse osas ning kvalifitseeruvate laenusuhete määratlemisel. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt aru saanud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid (edaspidi „CFC“) käsitlevate eeskirjade kontekstist, eesmärgist ja toimimisest kauplemisega mitteseotud finantstulu käsitlemisel. Komisjoni järeldused vaidlustatud otsuses põhinevad ilmsetel kumulatiivsetel vigadel. Eelkõige on komisjon teinud ilmseid vigu Ühendkuningriigi maksusüsteemi kui terviku ja CFC eesmärkide mõistmisel, kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse täpse ulatuse osas ning kvalifitseeruvate laenusuhete määratlemisel.

| 2. | Teine väide, et komisjon on vääralt tõlgendanud kontsernisisese rahastamise maksuvabastust maksuvabastusena ja seetõttu eelisena. Kauplemisega mitteseotud finantstulu puhul kujutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastus endast maksustamissätet ja osa CFC eeskirjade piirangute määratlusest, mitte valikulist eelist. Komisjon ei ole esitanud ühtki kvantitatiivset analüüsi, mis näitaks, et tegu on eelisega ning kuna puuduvad veenvad tõendid selle kohta, et kõnealune meede kujutab endast eelist, on vaidlustatud otsus alusetu. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on vääralt tõlgendanud kontsernisisese rahastamise maksuvabastust maksuvabastusena ja seetõttu eelisena. Kauplemisega mitteseotud finantstulu puhul kujutab kontsernisisese rahastamise maksuvabastus endast maksustamissätet ja osa CFC eeskirjade piirangute määratlusest, mitte valikulist eelist. Komisjon ei ole esitanud ühtki kvantitatiivset analüüsi, mis näitaks, et tegu on eelisega ning kuna puuduvad veenvad tõendid selle kohta, et kõnealune meede kujutab endast eelist, on vaidlustatud otsus alusetu.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon CFC eeskirjade mõju hindamiseks vääralt teinud kindlaks võrdlussüsteemi ning on vääralt käsitanud CFC eeskirju eraldiseisvate eeskirjade kogumina Ühendkuningriigi üldisest äriühingute maksu süsteemist. Komisjon ei ole õigesti aru saanud CFC eeskirjade eesmärgist ega ole arvestanud Ühendkuningriigi kaalutlusruumi. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon CFC eeskirjade mõju hindamiseks vääralt teinud kindlaks võrdlussüsteemi ning on vääralt käsitanud CFC eeskirju eraldiseisvate eeskirjade kogumina Ühendkuningriigi üldisest äriühingute maksu süsteemist. Komisjon ei ole õigesti aru saanud CFC eeskirjade eesmärgist ega ole arvestanud Ühendkuningriigi kaalutlusruumi.

| 4. | Neljas väide, et komisjon on näidanud oma riigiabi analüüsis ilmseid vigu ning on võrreldavuse küsimuse käsitlemisel kohaldanud väärasid kriteeriume. Komisjon ei ole tunnistanud erinevat ohutaset Ühendkuningriigi maksubaasile, kui tegu on laenamisega kontserni üksusele, mis on Ühendkuningriigis maksustatav ja laenamisega sellele kontserni üksusele, mis ei ole Ühendkuningriigis maksustatav, ning on ebamõistlikult järeldanud, et kontsernisisene laenamine on võrreldav laenamisega kolmandale isikule. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon on näidanud oma riigiabi analüüsis ilmseid vigu ning on võrreldavuse küsimuse käsitlemisel kohaldanud väärasid kriteeriume. Komisjon ei ole tunnistanud erinevat ohutaset Ühendkuningriigi maksubaasile, kui tegu on laenamisega kontserni üksusele, mis on Ühendkuningriigis maksustatav ja laenamisega sellele kontserni üksusele, mis ei ole Ühendkuningriigis maksustatav, ning on ebamõistlikult järeldanud, et kontsernisisene laenamine on võrreldav laenamisega kolmandale isikule.

| 5. | Viies väide, et isegi kui oletada, et kõnealused CFC meetmed kujutasid endast esmapilgul riigiabi ELTL artikli 107 lõike tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt esitatud järeldus, et puudub igasugune põhjendus, mida saaks kohaldada kaitsmaks kõnealuste meetmete kokkusobivust riigiabi eeskirjadega. Lisaks, vaidlustatud otsus on ebamõistlik ja vasturääkiv, kuivõrd komisjon on õigesti nõustunud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada CFC maksu Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 5. peatüki alusel oleks „Ühendkuningriigiga seotud kapitali“ kriteerium, selle põhjal, et nimetatud kriteeriumi praktiline toimimine võib osutuda ülemäära keeruliseks, kuid samal ajal ja asjakohast põhjendust esitamata väidab komisjon, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmeisikute funktsioonide kriteerium toob Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki alusel kaasa CFC maksu kohaldamise. Nimelt on võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kohaldamine praktikas ülemäära keeruline, mistõttu oleks komisjon pidanud lugema Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatüki põhjendatuks ka selle kriteeriumi kontekstis ning seetõttu leidma, et tegemist ei ole riigiabiga. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et isegi kui oletada, et kõnealused CFC meetmed kujutasid endast esmapilgul riigiabi ELTL artikli 107 lõike tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt esitatud järeldus, et puudub igasugune põhjendus, mida saaks kohaldada kaitsmaks kõnealuste meetmete kokkusobivust riigiabi eeskirjadega. Lisaks, vaidlustatud otsus on ebamõistlik ja vasturääkiv, kuivõrd komisjon on õigesti nõustunud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) osa 9A 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada CFC maksu Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 5. peatüki alusel oleks „Ühendkuningriigiga seotud kapitali“ kriteerium, selle põhjal, et nimetatud kriteeriumi praktiline toimimine võib osutuda ülemäära keeruliseks, kuid samal ajal ja asjakohast põhjendust esitamata väidab komisjon, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmeisikute funktsioonide kriteerium toob Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki alusel kaasa CFC maksu kohaldamise. Nimelt on võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kohaldamine praktikas ülemäära keeruline, mistõttu oleks komisjon pidanud lugema Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A 9. peatüki põhjendatuks ka selle kriteeriumi kontekstis ning seetõttu leidma, et tegemist ei ole riigiabiga.

| 6. | Kuues väide, et kui vaidlustatud otsus jääb jõusse, siis selle täitmine väidetava riigiabi hagejalt tagasinõudmise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, olgu märgitud, et hageja juhtumi puhul asuvad kõnealused CFCd teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et kui vaidlustatud otsus jääb jõusse, siis selle täitmine väidetava riigiabi hagejalt tagasinõudmise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, olgu märgitud, et hageja juhtumi puhul asuvad kõnealused CFCd teistes liikmesriikides.

| 7. | Seitsmes väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasinõudmise korraldus on põhjendamatu ja vastuolus liidu aluspõhimõtetega. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasinõudmise korraldus on põhjendamatu ja vastuolus liidu aluspõhimõtetega.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud vaidlustatud otsuses olulise tähtsusega asjaolusid nagu järeldus, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki kohast CFC maksu saab raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta kohaldada võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kasutades. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud vaidlustatud otsuses olulise tähtsusega asjaolusid nagu järeldus, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A osa 5. peatüki kohast CFC maksu saab raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta kohaldada võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kasutades.

| 9. | Üheksas väide, et vaidlustatud otsus rikub ka hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Mõistlikuks ei saa aga pidada seda, kui komisjonil võtab käesolevas asjas aega rohkem kui neli aastat, et teha menetluse algatamise otsus ning kui ta teeb lõpliku otsuse rohkem kui kuus aastat pärast vaidlusaluse meetme jõustumist. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et vaidlustatud otsus rikub ka hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Mõistlikuks ei saa aga pidada seda, kui komisjonil võtab käesolevas asjas aega rohkem kui neli aastat, et teha menetluse algatamise otsus ning kui ta teeb lõpliku otsuse rohkem kui kuus aastat pärast vaidlusaluse meetme jõustumist.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/49

---

4. novembril 2019 esitatud hagi – Reckitt Benckiser Investments jt versus komisjon

(kohtuasi T-751/19)

(2020/C 27/53)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Reckitt Benckiser Investments Ltd (Slough, Ühendkuningriik) ja veel viis hagejat (esindajad: barrister C. Quigley, solicitor P. Halford ja solicitor A. Langley)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 final, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus C(2019) 2526 final, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega;

| — | teise võimalusena tühistada nimetatud otsuse artikkel 2 hagejaid puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada nimetatud otsuse artikkel 2 hagejaid puudutavas osas;

| — | kolmanda võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 2 hagejaid puudutavas osas seoses abiga, mida anti kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse alusel enne 24. novembrit 2017; |
| --- | --- |

—

kolmanda võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 2 hagejaid puudutavas osas seoses abiga, mida anti kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse alusel enne 24. novembrit 2017;

| — | igal juhul mõista kõik hagejate kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista kõik hagejate kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et vaidlustatud otsuse artikkel 1 on õigusvastane järgmistel põhjustel:






  a. | komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu selle kindlaks määramisel, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus kujutab endast (majanduslikku) eelist ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, eelkõige kuna ta:






  i. | ei võtnud arvesse: Ühendkuningriigi äriühingumaksu süsteemis CFC eeskirjade kehtestamise ajaloolist tausta; Ühendkuningriigile läbi ELi õiguse kohaldamise kehtestatud piiranguid, eelkõige asutamisvabadust, territoriaalsust ja muid Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) sätestatud CFC eeskirjade ülesehitust käsitleva korraga seotud põhjuseid alates 1. jaanuarist 2013; ning liikmesriikide, seal hulgas Ühendkuningriigi maksualase pädevuse ulatust CFC eeskirjade koostamisel; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et vaidlustatud otsuse artikkel 1 on õigusvastane järgmistel põhjustel:

a.

komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu selle kindlaks määramisel, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus kujutab endast (majanduslikku) eelist ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, eelkõige kuna ta:

i.

ei võtnud arvesse: Ühendkuningriigi äriühingumaksu süsteemis CFC eeskirjade kehtestamise ajaloolist tausta; Ühendkuningriigile läbi ELi õiguse kohaldamise kehtestatud piiranguid, eelkõige asutamisvabadust, territoriaalsust ja muid Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) sätestatud CFC eeskirjade ülesehitust käsitleva korraga seotud põhjuseid alates 1. jaanuarist 2013; ning liikmesriikide, seal hulgas Ühendkuningriigi maksualase pädevuse ulatust CFC eeskirjade koostamisel;

| ii. | kinnitas, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatüki valikuline olemus kujutab endast sooduskohtlemist, mille tulemuseks on eelise andmine. |
| --- | --- |

ii.

kinnitas, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 osa 9A 9. peatüki valikuline olemus kujutab endast sooduskohtlemist, mille tulemuseks on eelise andmine.

| b. | komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu selle kindlaks määramisel, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus kujutab endast valikulist eelist ELTL artikli 107 lõike 1 tähendus, eelkõige kuna ta:






  i. | Asjaomase võrdlussüsteemi osas:






  1. | on vääralt tuvastanud, et võrdlussüsteemi moodustasid üksnes Taxation (International and Other Provisions) Acti CFC eeskirjad ja/või osa 9A 9. peatükk; |
| --- | --- | --- | --- |

b.

komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu selle kindlaks määramisel, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus kujutab endast valikulist eelist ELTL artikli 107 lõike 1 tähendus, eelkõige kuna ta:

i.

Asjaomase võrdlussüsteemi osas:

1.

on vääralt tuvastanud, et võrdlussüsteemi moodustasid üksnes Taxation (International and Other Provisions) Acti CFC eeskirjad ja/või osa 9A 9. peatükk;

| 2. | on vääralt leidnud, et võrdlussüsteemi eesmärk on üksnes maksutulu, mis saadakse Ühendkuningriigis toimuvast tegevusest ja varadest, mida on kunstlikult Ühendkuningriigist välja suunatud, jättes nõuetekohaselt uurimata, kas asjaomaste tehingutega võib ka tegelikult kaasneda Ühendkuningriigi maksubaasi vähenemise oht. |
| --- | --- |

2.

on vääralt leidnud, et võrdlussüsteemi eesmärk on üksnes maksutulu, mis saadakse Ühendkuningriigis toimuvast tegevusest ja varadest, mida on kunstlikult Ühendkuningriigist välja suunatud, jättes nõuetekohaselt uurimata, kas asjaomaste tehingutega võib ka tegelikult kaasneda Ühendkuningriigi maksubaasi vähenemise oht.

| ii. | Võrdlussüsteemist erandi kindlaks määramise osas:






  1. | on vääralt hinnanud võtmeisikute funktsiooni asjakohasust ja olulisust; |
| --- | --- | --- |

ii.

Võrdlussüsteemist erandi kindlaks määramise osas:

1.

on vääralt hinnanud võtmeisikute funktsiooni asjakohasust ja olulisust;

| 2. | on vääralt hinnanud „kvalifitseeruvate laenusuhete“ võrreldavust esiteks Ühendkuningriigi residendiga seotud isikutele antavate laenudega ja teiseks kolmandatele isikute antavate laenudega; |
| --- | --- |

2.

on vääralt hinnanud „kvalifitseeruvate laenusuhete“ võrreldavust esiteks Ühendkuningriigi residendiga seotud isikutele antavate laenudega ja teiseks kolmandatele isikute antavate laenudega;

| 3. | on õigusvastaselt tuginenud nõukogu direktiivile (EL) 2016/1164 (1); |
| --- | --- |

3.

on õigusvastaselt tuginenud nõukogu direktiivile (EL) 2016/1164 (1);

| 4. | on ekslikult hinnanud maksust vabastatud ja maksustatavate CFC kategooria puhul asutamisvabaduse rikkumise võrreldavaid riske. |
| --- | --- |

4.

on ekslikult hinnanud maksust vabastatud ja maksustatavate CFC kategooria puhul asutamisvabaduse rikkumise võrreldavaid riske.

| iii. | Väidetava erandi põhjendamise osas,






  1. | on vääralt otsustanud, et süsteemi juhtimise ja hallatavuse vajadusega seotud põhjendus ei laiene võtmeisikute funktsioonile; |
| --- | --- | --- |

iii.

Väidetava erandi põhjendamise osas,

1.

on vääralt otsustanud, et süsteemi juhtimise ja hallatavuse vajadusega seotud põhjendus ei laiene võtmeisikute funktsioonile;

| 2. | on vääralt otsustanud, et kontserni rahastamise maksuvabastus ei ole põhjendatav sellega, et see on asutamisvabadusega kooskõlas. |
| --- | --- |

2.

on vääralt otsustanud, et kontserni rahastamise maksuvabastus ei ole põhjendatav sellega, et see on asutamisvabadusega kooskõlas.

| 2. | Teine väide, et vaidlustatud otsuse artikkel 2 on õigusvastane, kuna rikutud on õiguspärase ootuse ja õiguskindluse ning proportsionaalsuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlustatud otsuse artikkel 2 on õigusvastane, kuna rikutud on õiguspärase ootuse ja õiguskindluse ning proportsionaalsuse põhimõtteid.

| 3. | Kolmas väide, et tagasimaksmist ei saa määrata selle abi puhul, mida anti kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse kaudu enne 24. novembrit 2017, mil komisjon avaldas menetluse algatamise otsuse. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et tagasimaksmist ei saa määrata selle abi puhul, mida anti kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse kaudu enne 24. novembrit 2017, mil komisjon avaldas menetluse algatamise otsuse.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016 L 193, lk 1).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/51 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/51

---

5. novembril 2019 esitatud hagi – Inchcape versus komisjon

(kohtuasi T-752/19)

(2020/C 27/54)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Inchcape plc (London, Ühendkuningriik) (esindaja: solicitor M. Anderson)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada hagejat puudutavas osas täies ulatuses komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/1352, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega (ELT 2019 L 216, lk 1); |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas täies ulatuses komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/1352, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega (ELT 2019 L 216, lk 1);

| — | teise võimalusena, kui vaidlustatud otsust ei tühistata täies ulatuses, siis anda korraldus, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel tuleks kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi, millele hagejal oli õigus ajal, mil ta taotles kontsernisisese rahastamise maksuvabastust, või millele hagejal oleks olnud sel ajal õigus, kui ta ei oleks kontsernisisese rahastamise maksuvabastust taotlenud, kummalgi juhul arvesse võtta, isegi kui õigus kasutada seda kahjumit, maksuvähendusi või -vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud ja olenemata sellest, kas need on automaatsed või mitte; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena, kui vaidlustatud otsust ei tühistata täies ulatuses, siis anda korraldus, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel tuleks kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi, millele hagejal oli õigus ajal, mil ta taotles kontsernisisese rahastamise maksuvabastust, või millele hagejal oleks olnud sel ajal õigus, kui ta ei oleks kontsernisisese rahastamise maksuvabastust taotlenud, kummalgi juhul arvesse võtta, isegi kui õigus kasutada seda kahjumit, maksuvähendusi või -vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud ja olenemata sellest, kas need on automaatsed või mitte;

| — | igal juhul mõista hageja kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista hageja kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et kostja ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus kujutab endast eelist. Hageja väidab, et kostja ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus kujutab endast eelist iga kord, mil seda taotletakse. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et kostja ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus kujutab endast eelist. Hageja väidab, et kostja ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus kujutab endast eelist iga kord, mil seda taotletakse.

| 2. | Teine väide, et puudus igasugune sekkumine riigi poolt või riigi ressursside kaudu. Komisjon ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et puudus igasugune sekkumine riigi poolt või riigi ressursside kaudu. Komisjon ei ole tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise.

| 3. | Kolmas väide, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus ei anna eelist teatavatele ettevõtjatele ega soodusta teatavate kaupade tootmist. Hageja väidab, et kostja on teinud vea, kuna esiteks määratles ta võrdlussüsteemi liiga kitsalt, piirdudes Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (Ühendkuningriigi 2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) 9A. osa sätetega, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt; teiseks ta ei mõistnud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa 9. peatükk ei ole erand selle osa 5. peatükist, ning kolmandaks ei nõustunud, et isegi kui 9. peatükk on erand 5. peatükist, siis on see põhjendatud nimetatud seaduse 9A. osa olemuse või üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus ei anna eelist teatavatele ettevõtjatele ega soodusta teatavate kaupade tootmist. Hageja väidab, et kostja on teinud vea, kuna esiteks määratles ta võrdlussüsteemi liiga kitsalt, piirdudes Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (Ühendkuningriigi 2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) 9A. osa sätetega, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt; teiseks ta ei mõistnud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa 9. peatükk ei ole erand selle osa 5. peatükist, ning kolmandaks ei nõustunud, et isegi kui 9. peatükk on erand 5. peatükist, siis on see põhjendatud nimetatud seaduse 9A. osa olemuse või üldise ülesehitusega.

| 4. | Neljas väide, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust. Komisjon on hageja sõnul vääralt järeldanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus võib mõjutada rahvusvaheliste kontsernide valikut oma kontserni rahastamisfunktsioonide ja peakorteri asukoha osas ELis. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust. Komisjon on hageja sõnul vääralt järeldanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus võib mõjutada rahvusvaheliste kontsernide valikut oma kontserni rahastamisfunktsioonide ja peakorteri asukoha osas ELis.

| 5. | Viies väide, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi. Komisjon ei ole hageja kinnitusel tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse taotlemine tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastus ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi. Komisjon ei ole hageja kinnitusel tõendanud, et kontsernisisese rahastamise maksuvabastuse taotlemine tõi kindlasti kaasa Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksukohustuse vähendamise.

| 6. | Kuues väide, et väidetava abi tagastamine oleks vastuolus EL õiguse üldpõhimõtetega. Hageja leiab, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa 5. peatüki paragrahvis 371EB sätestatud võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi puhul puudub õiguskindlus, et Ühendkuningriigil oli hindamisruum selle ebakindluse kõrvaldamiseks ning et kostja on rikkunud kohustust põhjalikult analüüsida kõiki asjakohaseid tegureid. Kostja on abi tagastamist nõudes tegutsenud vastuolus nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (1) artikli 16 lõikega 1, mis keelab abi tagastamise, kui see on vastuolus liidu õiguse üldpõhimõttega. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et väidetava abi tagastamine oleks vastuolus EL õiguse üldpõhimõtetega. Hageja leiab, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa 5. peatüki paragrahvis 371EB sätestatud võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi puhul puudub õiguskindlus, et Ühendkuningriigil oli hindamisruum selle ebakindluse kõrvaldamiseks ning et kostja on rikkunud kohustust põhjalikult analüüsida kõiki asjakohaseid tegureid. Kostja on abi tagastamist nõudes tegutsenud vastuolus nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (1) artikli 16 lõikega 1, mis keelab abi tagastamise, kui see on vastuolus liidu õiguse üldpõhimõttega.

| 7. | Seitsmes väide, et valikuline eelis oleks kõrvaldatud ning tagastamine ei oleks nõutav, kui Ühendkuningriik peaks tagasiulatuvalt laiendama kontsernisisese rahastamise maksuvabastust eelnevatele laenutehingutele ja laenutehingutele kolmandate isikutega. Hageja väidab, et niisugune tegevus kõrvaldaks mis tahes valikulise eelise (eeldades hetkeks, et selline eelis eksisteerib) ja niisugusel juhul ei esineks ebaseaduslikku riigiabi, mis kuulub liidu õiguse alusel tagastamisele. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et valikuline eelis oleks kõrvaldatud ning tagastamine ei oleks nõutav, kui Ühendkuningriik peaks tagasiulatuvalt laiendama kontsernisisese rahastamise maksuvabastust eelnevatele laenutehingutele ja laenutehingutele kolmandate isikutega. Hageja väidab, et niisugune tegevus kõrvaldaks mis tahes valikulise eelise (eeldades hetkeks, et selline eelis eksisteerib) ja niisugusel juhul ei esineks ebaseaduslikku riigiabi, mis kuulub liidu õiguse alusel tagastamisele.

| 8. | Kaheksas väide, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel oleks tulnud arvesse võtta kahjumit, maksuvähendusi- või vabastusi, millele hagejal oli õigus ajal, mil ta kontsernisisese rahastamise maksuvabastust taotles, või millele tal oleks olnud sel ajal õigus, kui ta ei oleks seda taotlenud, isegi kui õigus kasutada sellist kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud. Hageja väidab, et just selliselt on vaidlustatud otsuse põhjendust 203 õige tõlgendada, ent kuivõrd seda nii ei tehtud, on vaidlustatud otsus väär, kuna kahjumi, maksuvähenduste või -vabastuste arvesse võtmata jätmine toob kaasa abisumma ülehindamise, mis tekitab siseturul konkurentsimoonutuse. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et tagastamisele kuuluva abisumma kindlaksmääramisel oleks tulnud arvesse võtta kahjumit, maksuvähendusi- või vabastusi, millele hagejal oli õigus ajal, mil ta kontsernisisese rahastamise maksuvabastust taotles, või millele tal oleks olnud sel ajal õigus, kui ta ei oleks seda taotlenud, isegi kui õigus kasutada sellist kahjumit, maksuvähendusi või –vabastusi on käesolevaks hetkeks Ühendkuningriigi õiguse alusel aegunud. Hageja väidab, et just selliselt on vaidlustatud otsuse põhjendust 203 õige tõlgendada, ent kuivõrd seda nii ei tehtud, on vaidlustatud otsus väär, kuna kahjumi, maksuvähenduste või -vabastuste arvesse võtmata jätmine toob kaasa abisumma ülehindamise, mis tekitab siseturul konkurentsimoonutuse.

| 9. | Üheksas väide, et komisjon ei ole oma seisukohti kvalifitseeruvate vahendite maksuvabastusega ja vastavusse viidud intresside maksuvabastusega seoses põhjendanud ega viinud läbi kõikide asjakohaste tegurite põhjalikku analüüsi. Hageja leiab, et kostja ei ole teinud vahet Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa 9. peatükis ette nähtud kolmel erineval maksuvabastusel, mis toimivad sõltumatult, ega mõistnud, et kvalifitseeruvate vahendite maksuvabastus ja vastavusse viidud intresside maksuvabastus ei ole võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi vahendajad ning et vastavusse viidud intresside maksuvabastuse esinemine 9. peatükis näitab, et kostja on vääralt määratlenud võrdlussüsteemi liiga kitsalt, piirdudes Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa eeskirjadega, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjon ei ole oma seisukohti kvalifitseeruvate vahendite maksuvabastusega ja vastavusse viidud intresside maksuvabastusega seoses põhjendanud ega viinud läbi kõikide asjakohaste tegurite põhjalikku analüüsi. Hageja leiab, et kostja ei ole teinud vahet Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa 9. peatükis ette nähtud kolmel erineval maksuvabastusel, mis toimivad sõltumatult, ega mõistnud, et kvalifitseeruvate vahendite maksuvabastus ja vastavusse viidud intresside maksuvabastus ei ole võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi vahendajad ning et vastavusse viidud intresside maksuvabastuse esinemine 9. peatükis näitab, et kostja on vääralt määratlenud võrdlussüsteemi liiga kitsalt, piirdudes Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 9A. osa eeskirjadega, selle asemel, et kasutada Ühendkuningriigi äriühingu maksu süsteemi laiemalt.

---

(1)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT 2015, L 248, lk 9).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/53

---

7. novembril 2019 esitatud hagi – Stagecoach Group versus komisjon

(kohtuasi T-754/19)

(2020/C 27/55)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Stagecoach Group plc (Perth, Ühendkuningriik) (esindajad: solicitor J. Lesar, ja K. Beal, QC)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/1352, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega (ELT 2019, L 216, lk 1); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/1352, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega (ELT 2019, L 216, lk 1);

| — | mõista hageja kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Hageja väitel oleks kostja pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksu korda, mitte pelgalt välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) korda ennast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kohaldanud ELTL artikli 107 lõiget 1 ja/või on maksustamiskorra analüüsimiseks teinud võrdlussüsteemi valikus ilmse hindamisvea. Hageja väitel oleks kostja pidanud võrdlussüsteemina käsitama Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksu korda, mitte pelgalt välismaiste kontrollitavate äriühingute (edaspidi „CFC“) korda ennast.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–126 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) 9A.osa 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ja/või on teinud ilmse hindamisvea, kuna asus CFC korra analüüsi suhtes väärale seisukohale. Komisjon käsitles vaidlustatud otsuse põhjendustes 124–126 Ühendkuningriigi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) 9A.osa 9. peatüki sätteid vääralt kui üht erandi vormi selle seaduse 5. peatükis ette nähtud üldisest maksustamiskorrast.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjendustes 127–151, et valikulisuse kriteerium oli täidetud, mistõttu käsitleti faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras olevaid ettevõtjaid erinevalt.

| 4. | Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et 75 % maksuvabastus Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371ID alusel on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 5. | Viies väide, et selliste CFC-de maksustamine, mis vastavad kategooriana nimetatud 9. peatükis sätestatud maksuvabastuse tingimustele, rikub hagejate asutamisvabadust, mis on ette nähtud ELTL artiklis 49. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et selliste CFC-de maksustamine, mis vastavad kategooriana nimetatud 9. peatükis sätestatud maksuvabastuse tingimustele, rikub hagejate asutamisvabadust, mis on ette nähtud ELTL artiklis 49.

| 6. | Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et 75 % maksuvabastuse ja kindla suhtarvu küsimuse hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga.

| 7. | Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas EL õiguse üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimiskeelu või võrdse kohtlemise põhimõte. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et komisjoni otsus ei ole kooskõlas EL õiguse üldpõhimõtetega nagu diskrimineerimiskeelu või võrdse kohtlemise põhimõte.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), mis ei olnud kohaldatav ratione temporis, sätteid või tugines põhjendamatult neile sätetele.

| 9. | Üheksas väide, et komisjon on ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel rikkunud õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et kasusaajate kategooria oli olemas (kellest üks oli hageja) ning et viimane on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagasi nõuda. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjon on ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisel rikkunud õigusnormi, kui leidis vaidlustatud otsuse põhjenduses 176, et kasusaajate kategooria oli olemas (kellest üks oli hageja) ning et viimane on saanud abi, mis tuleb vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 1 alusel tagasi nõuda.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/54

---

6. novembril 2019 esitatud hagi – BBA International Investments versus komisjon

(kohtuasi T-755/19)

(2020/C 27/56)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: BBA International Investments Sàrl (Luxembourg, Luksemburg) (esindajad: advokaadid N. Niejahr ja B. Hoorelbeke, solicitor A. Stratakis ja solicitor P. O’Gara)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/1352, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega (ELT 2019, L 216, lk 1) osas, milles väidetava abi puhul on tegemist riigiabiga ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses ja milles kohustatakse seda koos intressidega teiste hulgas hagejalt tagasi nõudma; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/1352, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega (ELT 2019, L 216, lk 1) osas, milles väidetava abi puhul on tegemist riigiabiga ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses ja milles kohustatakse seda koos intressidega teiste hulgas hagejalt tagasi nõudma;

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2, 3 ja 4, kuivõrd need näevad ette kohustuse nõuda kokkusobimatu abi koos intressidega tagasi teiste hulgas hagejalt; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2, 3 ja 4, kuivõrd need näevad ette kohustuse nõuda kokkusobimatu abi koos intressidega tagasi teiste hulgas hagejalt;

| — | mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt ja jätta viimase kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt ja jätta viimase kohtukulud tema enda kanda.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõiget 1, kuna ta leidis, et väidetav abimeede annab valikulise eelise:






  a) | äriühingutele, kes kasutavad väikese riskiga kvalifitseeruvate laenusuhete puhul 75 % maksuvabastust, kuna komisjon on:






  — | võrdlussüsteemina vääralt määratlenud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid eeskirju; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõiget 1, kuna ta leidis, et väidetav abimeede annab valikulise eelise:

a)

äriühingutele, kes kasutavad väikese riskiga kvalifitseeruvate laenusuhete puhul 75 % maksuvabastust, kuna komisjon on:

—

võrdlussüsteemina vääralt määratlenud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid eeskirju;

| — | rikkunud õigusnormi, kui leidis, et 75 %-line maksuvabastus kujutab endast erandit võrdlussüsteemist seetõttu, et:






  (i) | erandi tuvastamine põhineb ekslikult seadusandlikul meetodil; |
| --- | --- | --- |

—

rikkunud õigusnormi, kui leidis, et 75 %-line maksuvabastus kujutab endast erandit võrdlussüsteemist seetõttu, et:

(i)

erandi tuvastamine põhineb ekslikult seadusandlikul meetodil;

| (ii) | võtmetöötajate funktsioonide kriteerium ei ole Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade puhul keskne kriteerium; ja |
| --- | --- |

(ii)

võtmetöötajate funktsioonide kriteerium ei ole Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade puhul keskne kriteerium; ja

| (iii) | kvalifitseeruvad ja mittekvalifitseeruvad laenusuhted ei ole samas õiguslikus ja faktilises olukorras, ning igal juhul on rikkunud õigusnormi kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1) tingimusi või tugines neile põhjendamatult. |
| --- | --- |

(iii)

kvalifitseeruvad ja mittekvalifitseeruvad laenusuhted ei ole samas õiguslikus ja faktilises olukorras, ning igal juhul on rikkunud õigusnormi kui kohaldas analoogia alusel nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1) tingimusi või tugines neile põhjendamatult.

| — | hinnanud vääralt asjaolusid ja rikkunud õigusnormi, kui järeldas, et 75 %-line maksuvabastus ei ole põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega samamoodi nagu kontsernisisese rahastamise maksuvabastus, mida kohaldatakse kauplemisega mitteseotud finantstulule, mis kuulub Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) paragrahvi 371EC (Ühendkuningriigist pärinevad kapitaliinvesteeringud) kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

—

hinnanud vääralt asjaolusid ja rikkunud õigusnormi, kui järeldas, et 75 %-line maksuvabastus ei ole põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega samamoodi nagu kontsernisisese rahastamise maksuvabastus, mida kohaldatakse kauplemisega mitteseotud finantstulule, mis kuulub Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) paragrahvi 371EC (Ühendkuningriigist pärinevad kapitaliinvesteeringud) kohaldamisalasse.

| b) | Äriühingutele, mis kasutavad vastavusse viidud intresside ja kvalifitseeruvate ressursside maksuvabastusi, kuna ta on






  — | võrdlussüsteemina vääralt määratlenud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid eeskirju; |
| --- | --- | --- |

b)

Äriühingutele, mis kasutavad vastavusse viidud intresside ja kvalifitseeruvate ressursside maksuvabastusi, kuna ta on

—

võrdlussüsteemina vääralt määratlenud Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid eeskirju;

| — | rikkunud õigusnormi, kui leidis, et vastavusse viidud intresside ja kvalifitseeruvate ressursside maksuvabastused kujutavad endast erandit maksu võrdlussüsteemist seetõttu, et:






  (i) | erandi tuvastamine põhineb ekslikul seadusandlikul meetodil ja võtmetöötajate funktsioonide kriteerium ei ole Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade puhul keskne kriteerium; |
| --- | --- | --- |

—

rikkunud õigusnormi, kui leidis, et vastavusse viidud intresside ja kvalifitseeruvate ressursside maksuvabastused kujutavad endast erandit maksu võrdlussüsteemist seetõttu, et:

(i)

erandi tuvastamine põhineb ekslikul seadusandlikul meetodil ja võtmetöötajate funktsioonide kriteerium ei ole Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade puhul keskne kriteerium;

| (ii) | maksumaksjad, kes kvalifitseeruvad vastavusse viidud intresside ja kvalifitseeruvate ressursside maksuvabastuste saamiseks, ei ole samasuguses faktilises ja õiguslikus olukorras nende maksumaksjatega, kes ei selliselt ei kvalifitseeru. |
| --- | --- |

(ii)

maksumaksjad, kes kvalifitseeruvad vastavusse viidud intresside ja kvalifitseeruvate ressursside maksuvabastuste saamiseks, ei ole samasuguses faktilises ja õiguslikus olukorras nende maksumaksjatega, kes ei selliselt ei kvalifitseeru.

| — | hinnanud vääralt asjaolusid ja rikkunud õigusnormi, kui järeldas, et vastavusse viidud intresside ja kvalifitseeruvate ressursside maksuvabastused ei ole põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. |
| --- | --- |

—

hinnanud vääralt asjaolusid ja rikkunud õigusnormi, kui järeldas, et vastavusse viidud intresside ja kvalifitseeruvate ressursside maksuvabastused ei ole põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõiget 1, kuna ta ei tõendanud, et väidetav abimeede võis mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardas moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud ELTL artikli 107 lõiget 1, kuna ta ei tõendanud, et väidetav abimeede võis mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardas moonutada konkurentsi.

| 3. | Kolmas väide, mis on esitatud teise võimalusena ja mille kohaselt on komisjon rikkunud ELTL artiklit 49, kuna ta kvalifitseeris väidetava abimeetme kokkusobimatuks riigiabiks, mis ei riku ELTL artikliga 49 tagatud asutamisvabadust. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, mis on esitatud teise võimalusena ja mille kohaselt on komisjon rikkunud ELTL artiklit 49, kuna ta kvalifitseeris väidetava abimeetme kokkusobimatuks riigiabiks, mis ei riku ELTL artikliga 49 tagatud asutamisvabadust.

| 4. | Neljas väide, et komisjon on rikkunud võrdse kohtlemise/diskrimineerimiskeelu põhimõtteid, kuna ta:






  — | käsitles kauplemisega mitteseotud finantstulu, mis on saadud kvalifitseeruvatest laenudest, samamoodi nagu kauplemisega mitteseotud finantstulu, mis on saadud mittekvalifitseerivatest laenudest; ja |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon on rikkunud võrdse kohtlemise/diskrimineerimiskeelu põhimõtteid, kuna ta:

—

käsitles kauplemisega mitteseotud finantstulu, mis on saadud kvalifitseeruvatest laenudest, samamoodi nagu kauplemisega mitteseotud finantstulu, mis on saadud mittekvalifitseerivatest laenudest; ja

| — | käsitles kontsernisisese rahastamise maksuvabastust erinevalt olenevalt sellest, kas kauplemisega mitteseotud finantstulu kuulub Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371EB või 371EC kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

—

käsitles kontsernisisese rahastamise maksuvabastust erinevalt olenevalt sellest, kas kauplemisega mitteseotud finantstulu kuulub Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvi 371EB või 371EC kohaldamisalasse.

| 5. | Viies väide, mis on esitatud teise võimalusena ja mille kohaselt on komisjon – isegi kui väidetav abimeede kuulub ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse – rikkunud nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (2) artikli 16 lõiget 1, kui kohustas väidetavalt kokkusobimatu abi summad väidetavast abimeetmest kasusaajatelt tagasi nõudma, kuna niisugune tagasinõudmine rikub EL õiguse üldpõhimõtteid nagu õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõte. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, mis on esitatud teise võimalusena ja mille kohaselt on komisjon – isegi kui väidetav abimeede kuulub ELTL artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse – rikkunud nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (2) artikli 16 lõiget 1, kui kohustas väidetavalt kokkusobimatu abi summad väidetavast abimeetmest kasusaajatelt tagasi nõudma, kuna niisugune tagasinõudmine rikub EL õiguse üldpõhimõtteid nagu õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõte.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

(2)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT 2015, L 248, lk 9).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/56 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/56

---

7. novembril 2019 esitatud hagi – WPP Jubilee jt versus komisjon

(kohtuasi T-756/19)

(2020/C 27/57)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: WPP Jubilee Ltd (London, Ühendkuningriik) ja veel 11 hagejat (esindajad: barrister C. McDonnell, solicitor B. Goren, advokaat M. Peristeraki ja solicitor K. Desai)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga, tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 final, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välimaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega, artikkel 1 osas, milles sedastatakse ebaseadusliku riigiabi esinemine ning tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb tagasi nõuda väidetavalt ebaseaduslik riigiabi, mida hagejad on selle raames saanud (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3); |
| --- | --- |

—

otsustada, et tegemist ei olnud ebaseadusliku riigiabiga, tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsuse C(2019) 2526 final, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välimaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega, artikkel 1 osas, milles sedastatakse ebaseadusliku riigiabi esinemine ning tühistada nõue, et Ühendkuningriigil tuleb tagasi nõuda väidetavalt ebaseaduslik riigiabi, mida hagejad on selle raames saanud (vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3);

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, milles kohustatakse Ühendkuningriiki väidetavat riigiabi tagasi nõudma; ja |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 2 ja 3 osas, milles kohustatakse Ühendkuningriiki väidetavat riigiabi tagasi nõudma; ja

| — | igal juhul mõista kõik hagejate kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista kõik hagejate kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad seitse väidet.

| 1. | Esimene väide, et vaidlustatud otsuses on tehtud ilmseid vigu asjakohaste faktide ja õigusnormide hindamisel. Eelkõige on komisjon vääralt aru saanud sellest, kuidas Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad toimivad kauplemisega mitteseotud finantstulu käsitlemisel. Lisaks väidavad hagejad, et vaidlustatud otsuses on kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastust vääralt tõlgendatud maksuvabastusena. See on iseäranis selge, arvestades et mõningaid käesoleva hagi esemeks olevaid laenusid rahastati kvalifitseeruvatest ressurssidest. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et vaidlustatud otsuses on tehtud ilmseid vigu asjakohaste faktide ja õigusnormide hindamisel. Eelkõige on komisjon vääralt aru saanud sellest, kuidas Ühendkuningriigi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad toimivad kauplemisega mitteseotud finantstulu käsitlemisel. Lisaks väidavad hagejad, et vaidlustatud otsuses on kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastust vääralt tõlgendatud maksuvabastusena. See on iseäranis selge, arvestades et mõningaid käesoleva hagi esemeks olevaid laenusid rahastati kvalifitseeruvatest ressurssidest.

| 2. | Teine väide, et komisjon on vääralt leidnud, et välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad kujutavad endast abimeedet ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses ning et need andsid teatavatele ettevõtjatele valikulise eelise. Täpsemalt öeldes on komisjon väidetavalt vääralt määranud kindlaks võrdlussüsteemi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade mõju hindamiseks ning on vääralt pidanud kahte erinevat olukorda võrreldavaks olukorraga, mille puhul kohaldatakse kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastust. Ühe või mõlema nimetatud vea tulemusel leidis komisjon vääralt, et need eeskirjad andsid teatavatele turuosalistele valikulise eelise. Lisaks väidavad hagejad, et komisjon on vääralt käsitanud välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid eeskirju eraldiseisvate eeskirjade kogumina Ühendkuningriigi üldisest äriühingu tulumaksu süsteemist, jättes arvestamata muud Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksu süsteemi tunnused, mille mõte on toimida koostoimes välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjadega. Seetõttu on komisjon võrreldavuse ja valikulisuse analüüsimisel teinud asjakohaste faktide hindamisel ilmseid vigu ning rikkunud õigusnormi. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on vääralt leidnud, et välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad kujutavad endast abimeedet ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses ning et need andsid teatavatele ettevõtjatele valikulise eelise. Täpsemalt öeldes on komisjon väidetavalt vääralt määranud kindlaks võrdlussüsteemi välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade mõju hindamiseks ning on vääralt pidanud kahte erinevat olukorda võrreldavaks olukorraga, mille puhul kohaldatakse kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastust. Ühe või mõlema nimetatud vea tulemusel leidis komisjon vääralt, et need eeskirjad andsid teatavatele turuosalistele valikulise eelise. Lisaks väidavad hagejad, et komisjon on vääralt käsitanud välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid eeskirju eraldiseisvate eeskirjade kogumina Ühendkuningriigi üldisest äriühingu tulumaksu süsteemist, jättes arvestamata muud Ühendkuningriigi äriühingu tulumaksu süsteemi tunnused, mille mõte on toimida koostoimes välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjadega. Seetõttu on komisjon võrreldavuse ja valikulisuse analüüsimisel teinud asjakohaste faktide hindamisel ilmseid vigu ning rikkunud õigusnormi.

| 3. | Kolmas väide, et isegi kui oletada, et kõnealused välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad meetmed kujutasid endast riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt esitatud järeldus, et puudub igasugune põhjendus, mida saaks kohaldada kaitsmaks kõnealuste meetmete kokkusobivust ELi riigiabi eeskirjadega. Lisaks ei ole vaidlustatud otsus mõistlikult seletatav ning on vasturääkiv, kuivõrd komisjon on õigesti nõustunud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) 9A. osa 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada välismaiste kontrollitavate äriühingute maksu Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 5. peatüki alusel oleks „Ühendkuningriigiga seotud kapitali“ kriteerium, selle põhjal, et nimetatud kriteeriumi praktiline toimimine võib osutuda ülemäära keeruliseks, kuid samal ajal ja asjakohast põhjendust esitamata väidab komisjon, et nimetatud 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmeisikute funktsioonide kriteerium toob kaasa välismaiste kontrollitavate äriühingute maksu kohaldamise. Kuigi tegelikult on hagejate endi asjaolude põhjal seisukoht selge, on võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi üldjuhul praktikas ülemäära keeruline rakendada, mistõttu oleks komisjon pidanud leidma, et nimetatud 9. peatükk on põhjendatud ka nimetatud kriteeriumi kontekstis ja sellest tulenevalt oleks ta pidanud järeldama, et tegu ei olnud riigiabiga. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et isegi kui oletada, et kõnealused välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad meetmed kujutasid endast riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, on vaidlustatud otsuses vääralt esitatud järeldus, et puudub igasugune põhjendus, mida saaks kohaldada kaitsmaks kõnealuste meetmete kokkusobivust ELi riigiabi eeskirjadega. Lisaks ei ole vaidlustatud otsus mõistlikult seletatav ning on vasturääkiv, kuivõrd komisjon on õigesti nõustunud, et Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) 9A. osa 9. peatükk on põhjendatud juhtudel, mil ainus põhjus kohaldada välismaiste kontrollitavate äriühingute maksu Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 5. peatüki alusel oleks „Ühendkuningriigiga seotud kapitali“ kriteerium, selle põhjal, et nimetatud kriteeriumi praktiline toimimine võib osutuda ülemäära keeruliseks, kuid samal ajal ja asjakohast põhjendust esitamata väidab komisjon, et nimetatud 9. peatükk ei ole kunagi põhjendatud juhtudel, mil võtmeisikute funktsioonide kriteerium toob kaasa välismaiste kontrollitavate äriühingute maksu kohaldamise. Kuigi tegelikult on hagejate endi asjaolude põhjal seisukoht selge, on võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi üldjuhul praktikas ülemäära keeruline rakendada, mistõttu oleks komisjon pidanud leidma, et nimetatud 9. peatükk on põhjendatud ka nimetatud kriteeriumi kontekstis ja sellest tulenevalt oleks ta pidanud järeldama, et tegu ei olnud riigiabiga.

| 4. | Neljas väide, et kui vaidlustatud otsus jääb jõusse, siis selle täitmine väidetava riigiabi hagejatelt tagasinõudmise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, olgu märgitud, et hagejate juhtumi puhul asuvad kõnealused välismaised kontrollitavad äriühingud teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et kui vaidlustatud otsus jääb jõusse, siis selle täitmine väidetava riigiabi hagejatelt tagasinõudmise kaudu rikub EL õiguse aluspõhimõtteid, seal hulgas asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, olgu märgitud, et hagejate juhtumi puhul asuvad kõnealused välismaised kontrollitavad äriühingud teistes liikmesriikides.

| 5. | Viies väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasinõudmise korraldus on põhjendamatu ja vastuolus liidu aluspõhimõtetega. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et vaidlustatud otsusest tulenev tagasinõudmise korraldus on põhjendamatu ja vastuolus liidu aluspõhimõtetega.

| 6. | Kuues väide, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud vaidlustatud otsuses olulise tähtsusega asjaolusid. Hagejate väitel ei ole komisjon asjakohasel määral võtnud arvesse „kvalifitseeruvate ressursside“ maksuvabastust ega ole analüüsinud selle ajendeid või põhjendusi. Muud näited hõlmavad järeldust, et eespool nimetatud 5. peatüki kohast välismaiste kontrollitavate äriühingute maksu saab raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta kohaldada ka võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kasutades. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et komisjon ei ole piisavalt põhjendanud vaidlustatud otsuses olulise tähtsusega asjaolusid. Hagejate väitel ei ole komisjon asjakohasel määral võtnud arvesse „kvalifitseeruvate ressursside“ maksuvabastust ega ole analüüsinud selle ajendeid või põhjendusi. Muud näited hõlmavad järeldust, et eespool nimetatud 5. peatüki kohast välismaiste kontrollitavate äriühingute maksu saab raskusteta või ebaproportsionaalse koormuseta kohaldada ka võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi kasutades.

| 7. | Seitsmes väide, et vaidlustatud otsus rikub ka hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Mõistlikuks ei saa aga pidada seda, kui komisjonil võtab aega rohkem kui neli aastat, et teha käesolevas asjas menetluse algatamise otsus ning seda, kui ta teeb lõpliku otsuse rohkem kui kuus aastat pärast vaidlusaluse meetme jõustumist. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et vaidlustatud otsus rikub ka hea halduse põhimõtet, mis nõuab, et komisjon võimaldaks oma haldusmenetluses läbipaistvust ja prognoositavust ning teeks oma otsused mõistliku aja jooksul. Mõistlikuks ei saa aga pidada seda, kui komisjonil võtab aega rohkem kui neli aastat, et teha käesolevas asjas menetluse algatamise otsus ning seda, kui ta teeb lõpliku otsuse rohkem kui kuus aastat pärast vaidlusaluse meetme jõustumist.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/57

---

8. novembril 2019 esitatud hagi – W.S. Atkins International versus komisjon

(kohtuasi T-758/19)

(2020/C 27/58)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: W.S. Atkins International Ltd (Epsom, Ühendkuningriik) (esindajad: solicitor M. Whitehouse ja solicitor P. Halford)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/1352, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega (ELT 2019, L 216, lk 1); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/1352, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega (ELT 2019, L 216, lk 1);

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 2 osas, milles see rikub hageja asutamisvabadust, mis on ette nähtud ELTL artiklis 49; ja |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 2 osas, milles see rikub hageja asutamisvabadust, mis on ette nähtud ELTL artiklis 49; ja

| — | igal juhul mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üksteist väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja/või teinud ilmse hindamisvea, kui järeldas, et kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastuse kava (edaspidi „vaidlustatud meede“) tõi kaasa majandusliku eelise ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses ja ulatuses. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja/või teinud ilmse hindamisvea, kui järeldas, et kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastuse kava (edaspidi „vaidlustatud meede“) tõi kaasa majandusliku eelise ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses ja ulatuses.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja/või teinud ilmse hindamisvea „valikulisuse“ analüüsimise huvides võrdlussüsteemi kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja/või teinud ilmse hindamisvea „valikulisuse“ analüüsimise huvides võrdlussüsteemi kindlaksmääramisel.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu, kui tuvastas vääralt või puudulikult enda valitud võrdlussüsteemi asjaomased eesmärgid, ega saanud neist õigesti aru. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu, kui tuvastas vääralt või puudulikult enda valitud võrdlussüsteemi asjaomased eesmärgid, ega saanud neist õigesti aru.

| 4. | Neljas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja/või teinud ilmseid hindamisvigu, kui tuvastas vaidlustatud meetme sellisena, millega kaasneb erand tema valitud võrdlussüsteemist. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja/või teinud ilmseid hindamisvigu, kui tuvastas vaidlustatud meetme sellisena, millega kaasneb erand tema valitud võrdlussüsteemist.

| 5. | Viies väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu, kui klassifitseeris ekslikult vaidlustatud meetme prima facie valikulisena, kuna ta leidis vääralt, et sellega kaasnes sarnases õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtjate erinev kohtlemine. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu, kui klassifitseeris ekslikult vaidlustatud meetme prima facie valikulisena, kuna ta leidis vääralt, et sellega kaasnes sarnases õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtjate erinev kohtlemine.

| 6. | Kuues väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui võttis vaidlustatud meetme valikulisuse hindamisel arvesse nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), samas kui nimetatud õigusakt jõustus alles pärast selle ajavahemiku lõppemist, mil komisjon otsustas, et vaidlustatud meetmega kaasneb riigiabi. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui võttis vaidlustatud meetme valikulisuse hindamisel arvesse nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), samas kui nimetatud õigusakt jõustus alles pärast selle ajavahemiku lõppemist, mil komisjon otsustas, et vaidlustatud meetmega kaasneb riigiabi.

| 7. | Seitsmes väide, et vaidlustatud otsuse puhul on tegemist komisjoni pädevuse väärtarvitusega, mis on vastuolus Ühendkuningriigi maksustamispädevusega. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et vaidlustatud otsuse puhul on tegemist komisjoni pädevuse väärtarvitusega, mis on vastuolus Ühendkuningriigi maksustamispädevusega.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon on teinud ilmseid hindamisvigu, kui leidis, et väidetav erand ei ole põhjendatud seoses kvalifitseeruvate laenusuhete raames teenitud kauplemisega mitteseotud finantstulu maksustamisega, mis kuulub prima facie Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) paragrahvi 371EB (Ühendkuningriigis ellu viidav tegevus) kohaldamisalasse. „Kvalifitseeruvate ressursside“ ja „vastavusse viidud intressitulude“ maksuvabastuse osas ei ole komisjoni otsuses toodud ühtki selgitust nende põhjendamise või põhjendamise puudumise kohta. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon on teinud ilmseid hindamisvigu, kui leidis, et väidetav erand ei ole põhjendatud seoses kvalifitseeruvate laenusuhete raames teenitud kauplemisega mitteseotud finantstulu maksustamisega, mis kuulub prima facie Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) paragrahvi 371EB (Ühendkuningriigis ellu viidav tegevus) kohaldamisalasse. „Kvalifitseeruvate ressursside“ ja „vastavusse viidud intressitulude“ maksuvabastuse osas ei ole komisjoni otsuses toodud ühtki selgitust nende põhjendamise või põhjendamise puudumise kohta.

| 9. | Üheksas väide, et komisjoni tegevus rikub ELTL artikli 108 lõiget 2, nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (2) artiklit 6 ja põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud hea halduse põhimõtet. Konkreetsemalt ei ole komisjon menetluse algatamise otsuses välja toonud, et tal oli kahtlusi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371ID sätestatud „75%-lise maksuvabastuse“ põhjendatuse osas, et hoida ära praktilisi raskusi võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi analüüsimisel kontsernisisese laenutegevusega seoses, millega anda huvitatud pooltele piisav võimalus esitada selle kohta märkusi; oma menetluse käigus ei andnud ta huvitatud pooltele võimalust esitada selle kohta märkusi; ja ta otsustas vaidlustatud otsuses jätta tähelepanuta niisugused märkused, mida huvitatud pooled selle kohta tegelikult olid esitanud. Kokkuvõttes on vaidlustatud otsus kehtetu. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjoni tegevus rikub ELTL artikli 108 lõiget 2, nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (2) artiklit 6 ja põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud hea halduse põhimõtet. Konkreetsemalt ei ole komisjon menetluse algatamise otsuses välja toonud, et tal oli kahtlusi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371ID sätestatud „75%-lise maksuvabastuse“ põhjendatuse osas, et hoida ära praktilisi raskusi võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi analüüsimisel kontsernisisese laenutegevusega seoses, millega anda huvitatud pooltele piisav võimalus esitada selle kohta märkusi; oma menetluse käigus ei andnud ta huvitatud pooltele võimalust esitada selle kohta märkusi; ja ta otsustas vaidlustatud otsuses jätta tähelepanuta niisugused märkused, mida huvitatud pooled selle kohta tegelikult olid esitanud. Kokkuvõttes on vaidlustatud otsus kehtetu.

| 10. | Kümnes väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui leidis, et Ühendkuningriigi äriühingu välismaiste tütarettevõtjate tulude maksustamine „sel määral, mil need tulud on seostatavad kodumaise vara ja tegevusega“ ei piira asutamisvabadust ning et vaidlustatud meede ei olnud vajalik aluslepingus sätestatud vabaduste tagamiseks.
  Oma hagi põhjendamiseks (teise võimalusena) vaidlustatud otsuse artikli 2 tühistamise eesmärgil esitab hageja järgmise väite: |
| --- | --- |

10.

Kümnes väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui leidis, et Ühendkuningriigi äriühingu välismaiste tütarettevõtjate tulude maksustamine „sel määral, mil need tulud on seostatavad kodumaise vara ja tegevusega“ ei piira asutamisvabadust ning et vaidlustatud meede ei olnud vajalik aluslepingus sätestatud vabaduste tagamiseks.

Oma hagi põhjendamiseks (teise võimalusena) vaidlustatud otsuse artikli 2 tühistamise eesmärgil esitab hageja järgmise väite:

| 11. | Üheteistkümnes väide, et isegi kui vaidlustatud meetmega kaasneb riigiabi kava (mida hageja eitab), on komisjon rikkunud õigusnormi, kui leidis, et abi tagasinõudmine ei riku ELi õiguse aluspõhimõtteid ja kui andis korralduse abi tagasi nõuda hoolimata sellest, kas välismaise kontrollitava äriühingu asutamise ja selle poolt kontserni mitteresidendist äriühingutele laenude andmisega tegelikult kaasnes asutamisvabaduse kasutamine. Konkreetsemalt käesoleva juhtumi puhul rikuks tagasinõudmine hageja asutamisvabadust, mis on sätestatud ELTL artiklis 49. Kuivõrd tegu on sellise rikkumisega, kuulub vaidlustatud otsuse artiklis 2 sätestatud tagasinõudmise korraldus tühistamisele. |
| --- | --- |

11.

Üheteistkümnes väide, et isegi kui vaidlustatud meetmega kaasneb riigiabi kava (mida hageja eitab), on komisjon rikkunud õigusnormi, kui leidis, et abi tagasinõudmine ei riku ELi õiguse aluspõhimõtteid ja kui andis korralduse abi tagasi nõuda hoolimata sellest, kas välismaise kontrollitava äriühingu asutamise ja selle poolt kontserni mitteresidendist äriühingutele laenude andmisega tegelikult kaasnes asutamisvabaduse kasutamine. Konkreetsemalt käesoleva juhtumi puhul rikuks tagasinõudmine hageja asutamisvabadust, mis on sätestatud ELTL artiklis 49. Kuivõrd tegu on sellise rikkumisega, kuulub vaidlustatud otsuse artiklis 2 sätestatud tagasinõudmise korraldus tühistamisele.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

(2)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT 2015, L 248, lk 9).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/59

---

8. novembril 2019 esitatud hagi – Yalwen versus komisjon

(kohtuasi T-759/19)

(2020/C 27/59)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Yalwen Ltd (Birmingham, Ühendkuningriik) (esindajad: solicitor M. Whitehouse ja solicitor P. Halford)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/1352, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega (ELT 2019, L 216, lk 1); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/1352, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega (ELT 2019, L 216, lk 1);

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 2 osas, milles see rikub hageja asutamisvabadust, mis on ette nähtud ELTL artiklis 49; ja |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsuse artikkel 2 osas, milles see rikub hageja asutamisvabadust, mis on ette nähtud ELTL artiklis 49; ja

| — | igal juhul mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üksteist väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja/või teinud ilmse hindamisvea, kui järeldas, et kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastuse kava (edaspidi „vaidlustatud meede“) tõi kaasa majandusliku eelise ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses ja ulatuses. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja/või teinud ilmse hindamisvea, kui järeldas, et kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastuse kava (edaspidi „vaidlustatud meede“) tõi kaasa majandusliku eelise ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses ja ulatuses.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja/või teinud ilmse hindamisvea „valikulisuse“ analüüsimise huvides võrdlussüsteemi kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja/või teinud ilmse hindamisvea „valikulisuse“ analüüsimise huvides võrdlussüsteemi kindlaksmääramisel.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu, kui tuvastas vääralt või puudulikult enda valitud võrdlussüsteemi asjaomased eesmärgid, ega saanud neist õigesti aru. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu, kui tuvastas vääralt või puudulikult enda valitud võrdlussüsteemi asjaomased eesmärgid, ega saanud neist õigesti aru.

| 4. | Neljas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja/või teinud ilmseid hindamisvigu, kui tuvastas vaidlustatud meetme sellisena, millega kaasneb erand tema valitud võrdlussüsteemist. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja/või teinud ilmseid hindamisvigu, kui tuvastas vaidlustatud meetme sellisena, millega kaasneb erand tema valitud võrdlussüsteemist.

| 5. | Viies väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu, kui klassifitseeris ekslikult vaidlustatud meetme prima facie valikulisena, kuna ta leidis vääralt, et sellega kaasnes sarnases õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtjate erinev kohtlemine. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud ilmseid hindamisvigu, kui klassifitseeris ekslikult vaidlustatud meetme prima facie valikulisena, kuna ta leidis vääralt, et sellega kaasnes sarnases õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtjate erinev kohtlemine.

| 6. | Kuues väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui võttis vaidlustatud meetme valikulisuse hindamisel arvesse nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), samas kui nimetatud õigusakt jõustus alles pärast selle ajavahemiku lõppemist, mil komisjon otsustas, et vaidlustatud meetmega kaasneb riigiabi. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui võttis vaidlustatud meetme valikulisuse hindamisel arvesse nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (1), samas kui nimetatud õigusakt jõustus alles pärast selle ajavahemiku lõppemist, mil komisjon otsustas, et vaidlustatud meetmega kaasneb riigiabi.

| 7. | Seitsmes väide, et vaidlustatud otsuse puhul on tegemist komisjoni pädevuse väärtarvitusega, mis on vastuolus Ühendkuningriigi maksustamispädevusega. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et vaidlustatud otsuse puhul on tegemist komisjoni pädevuse väärtarvitusega, mis on vastuolus Ühendkuningriigi maksustamispädevusega.

| 8. | Kaheksas väide, et komisjon on teinud ilmseid hindamisvigu, kui leidis, et väidetav erand ei ole põhjendatud seoses kvalifitseeruvate laenusuhete raames teenitud kauplemisega mitteseotud finantstulu maksustamisega, mis kuulub prima facie Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) paragrahvi 371EB (Ühendkuningriigis ellu viidav tegevus) kohaldamisalasse. „Kvalifitseeruvate ressursside“ ja „vastavusse viidud intressitulude“ maksuvabastuse osas ei ole komisjoni otsuses toodud ühtki selgitust nende põhjendamise või põhjendamise puudumise kohta. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et komisjon on teinud ilmseid hindamisvigu, kui leidis, et väidetav erand ei ole põhjendatud seoses kvalifitseeruvate laenusuhete raames teenitud kauplemisega mitteseotud finantstulu maksustamisega, mis kuulub prima facie Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (2010. aasta maksuseadus (rahvusvahelised ja muud sätted)) paragrahvi 371EB (Ühendkuningriigis ellu viidav tegevus) kohaldamisalasse. „Kvalifitseeruvate ressursside“ ja „vastavusse viidud intressitulude“ maksuvabastuse osas ei ole komisjoni otsuses toodud ühtki selgitust nende põhjendamise või põhjendamise puudumise kohta.

| 9. | Üheksas väide, et komisjoni tegevus rikub ELTL artikli 108 lõiget 2, nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (2) artiklit 6 ja põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud hea halduse põhimõtet. Konkreetsemalt ei ole komisjon menetluse algatamise otsuses välja toonud, et tal oli kahtlusi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371ID sätestatud „75%-lise maksuvabastuse“ põhjendatuse osas, et hoida ära praktilisi raskusi võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi analüüsimisel kontsernisisese laenutegevusega seoses, millega anda huvitatud pooltele piisav võimalus esitada selle kohta märkusi; oma menetluse käigus ei andnud ta huvitatud pooltele võimalust esitada selle kohta märkusi; ja ta otsustas vaidlustatud otsuses jätta tähelepanuta niisugused märkused, mida huvitatud pooled selle kohta tegelikult olid esitanud. Kokkuvõttes on vaidlustatud otsus kehtetu. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, et komisjoni tegevus rikub ELTL artikli 108 lõiget 2, nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (2) artiklit 6 ja põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud hea halduse põhimõtet. Konkreetsemalt ei ole komisjon menetluse algatamise otsuses välja toonud, et tal oli kahtlusi Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 paragrahvis 371ID sätestatud „75%-lise maksuvabastuse“ põhjendatuse osas, et hoida ära praktilisi raskusi võtmetöötajate funktsioonide kriteeriumi analüüsimisel kontsernisisese laenutegevusega seoses, millega anda huvitatud pooltele piisav võimalus esitada selle kohta märkusi; oma menetluse käigus ei andnud ta huvitatud pooltele võimalust esitada selle kohta märkusi; ja ta otsustas vaidlustatud otsuses jätta tähelepanuta niisugused märkused, mida huvitatud pooled selle kohta tegelikult olid esitanud. Kokkuvõttes on vaidlustatud otsus kehtetu.

| 10. | Kümnes väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui leidis, et Ühendkuningriigi äriühingu välismaiste tütarettevõtjate tulude maksustamine „sel määral, mil need tulud on seostatavad kodumaise vara ja tegevusega“ ei piira asutamisvabadust ning et vaidlustatud meede ei olnud vajalik aluslepingus sätestatud vabaduste tagamiseks.
  Oma hagi põhjendamiseks (teise võimalusena) vaidlustatud otsuse artikli 2 tühistamise eesmärgil esitab hageja järgmise väite: |
| --- | --- |

10.

Kümnes väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi, kui leidis, et Ühendkuningriigi äriühingu välismaiste tütarettevõtjate tulude maksustamine „sel määral, mil need tulud on seostatavad kodumaise vara ja tegevusega“ ei piira asutamisvabadust ning et vaidlustatud meede ei olnud vajalik aluslepingus sätestatud vabaduste tagamiseks.

Oma hagi põhjendamiseks (teise võimalusena) vaidlustatud otsuse artikli 2 tühistamise eesmärgil esitab hageja järgmise väite:

| 11. | Üheteistkümnes väide, et isegi kui vaidlustatud meetmega kaasneb riigiabi kava (mida hageja eitab), on komisjon rikkunud õigusnormi, kui leidis, et abi tagasinõudmine ei riku ELi õiguse aluspõhimõtteid ja kui andis korralduse abi tagasi nõuda hoolimata sellest, kas välismaise kontrollitava äriühingu asutamise ja selle poolt kontserni mitteresidendist äriühingutele laenude andmisega tegelikult kaasnes asutamisvabaduse kasutamine. Konkreetsemalt käesoleva juhtumi puhul rikuks tagasinõudmine hageja asutamisvabadust, mis on sätestatud ELTL artiklis 49. Kuivõrd tegu on sellise rikkumisega, kuulub vaidlustatud otsuse artiklis 2 sätestatud tagasinõudmise korraldus tühistamisele. |
| --- | --- |

11.

Üheteistkümnes väide, et isegi kui vaidlustatud meetmega kaasneb riigiabi kava (mida hageja eitab), on komisjon rikkunud õigusnormi, kui leidis, et abi tagasinõudmine ei riku ELi õiguse aluspõhimõtteid ja kui andis korralduse abi tagasi nõuda hoolimata sellest, kas välismaise kontrollitava äriühingu asutamise ja selle poolt kontserni mitteresidendist äriühingutele laenude andmisega tegelikult kaasnes asutamisvabaduse kasutamine. Konkreetsemalt käesoleva juhtumi puhul rikuks tagasinõudmine hageja asutamisvabadust, mis on sätestatud ELTL artiklis 49. Kuivõrd tegu on sellise rikkumisega, kuulub vaidlustatud otsuse artiklis 2 sätestatud tagasinõudmise korraldus tühistamisele.

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT 2016, L 193, lk 1).

(2)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT 2015, L 248, lk 9).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/61

---

12. novembril 2019 esitatud hagi – CAPA jt versus komisjon

(kohtuasi T-777/19)

(2020/C 27/60)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Coopérative des artisans pêcheurs associés (CAPA) (Le Tréport, Prantsusmaa) ja 10 teist hagejat (esindaja: advokaat M. Le Berre)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

ja seetõttu:

| — | tühistada komisjoni 26. juuli 2019. aasta otsus C(2019)5498 final; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 26. juuli 2019. aasta otsus C(2019)5498 final;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjendamiseks esitavad hagejad kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on hagejate menetlusõigusi ELTL artikli 108 lõike 2 seisukohast, kuna vaidlustatud otsuse vastuvõtmise asjaoludest ja sisust nähtub, et komisjonil olid objektiivsed kahtlused, mille tõttu oleks ta pidanud algatama ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on hagejate menetlusõigusi ELTL artikli 108 lõike 2 seisukohast, kuna vaidlustatud otsuse vastuvõtmise asjaoludest ja sisust nähtub, et komisjonil olid objektiivsed kahtlused, mille tõttu oleks ta pidanud algatama ametliku uurimismenetluse.

| 2. | Teine väide, et rikutud on põhjendamiskohustust. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on põhjendamiskohustust.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/61

---

15. novembril 2019 esitatud hagi – Sped-Pro S.A. versus komisjon

(kohtuasi T-791/19)

(2020/C 27/61)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Sped-Pro S.A. (Varssavi, Poola) (esindaja: radca prawny Małgorzata Kozak)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 12. augusti 2019. aasta otsus C(2019)6099 final (juhtum AT.40459), millega jäeti rahuldamata hageja kaebus määruse nr 773/2004 (1) artikli 7 lõike 2 alusel, ning |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 12. augusti 2019. aasta otsus C(2019)6099 final (juhtum AT.40459), millega jäeti rahuldamata hageja kaebus määruse nr 773/2004 (1) artikli 7 lõike 2 alusel, ning

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on olulisi menetlusnorme
  Hageja leiab, et komisjon rikkus määruse nr 1/2003 (2) artikli 7 lõikeid 1 ja 2 ning määruse nr 773/2004 artikli 7 lõiget 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõikega 1 ja lõike 2 punktiga c, kuna komisjon ei järginud mõistliku tähtaja põhimõtet, sest otsus tehti peaaegu kaks aastat pärast seda, kui edastati 13. septembri 2017. aasta kiri, milles teavitati hagejat kavatsusest jätta tema kaebus rahuldamata, mis mõjutas menetluse tulemust. Komisjon rikkus ka hageja õigust tutvuda oma juhtumiga ning komisjon jättis kaebuse rahuldamata jätmise üksikasjalikult põhjendamata, mis ilmneb 13. septembri 2017. aasta kirja sisust üldiselt, milles teavitati hagejat kavatsusest jätta kaebus rahuldamata, ja vaidlustatud otsuse lakoonilisest põhjendusest. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on olulisi menetlusnorme

Hageja leiab, et komisjon rikkus määruse nr 1/2003 (2) artikli 7 lõikeid 1 ja 2 ning määruse nr 773/2004 artikli 7 lõiget 1 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõikega 1 ja lõike 2 punktiga c, kuna komisjon ei järginud mõistliku tähtaja põhimõtet, sest otsus tehti peaaegu kaks aastat pärast seda, kui edastati 13. septembri 2017. aasta kiri, milles teavitati hagejat kavatsusest jätta tema kaebus rahuldamata, mis mõjutas menetluse tulemust. Komisjon rikkus ka hageja õigust tutvuda oma juhtumiga ning komisjon jättis kaebuse rahuldamata jätmise üksikasjalikult põhjendamata, mis ilmneb 13. septembri 2017. aasta kirja sisust üldiselt, milles teavitati hagejat kavatsusest jätta kaebus rahuldamata, ja vaidlustatud otsuse lakoonilisest põhjendusest.

| 2. | Teine väide, et rikutud on aluslepinguid
  Hageja leiab, et komisjon rikkus tõhusa õiguskaitse põhimõtet, nimelt ELL artiklit 2 koostoimes ELL artikli 19 lõike 1 teise lõiguga ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47, kuna komisjon tõdes, et Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentówi (konkurentsi- ja tarbijakaitseamet, Poola) president „näib olevat iseäranis sobiv organ, selleks et läbi vaadata kaebuses [...] esile toodud küsimused“ (vaidlustatud otsuse punkt 21), ning seega jättis komisjon tähelepanuta vähemalt põhjendatud kahtluse, kas Poolas on tagatud õigusriiklus ning sellega seoses kohtute sõltumatus ja konkurentsi- ja tarbijakaitseameti presidendi sõltumatus. Komisjon jättis muu hulgas tähelepanuta Poola kohtusüsteemi ümberkorraldamise küsimuse ja asjaolu, et konkurentsi ja tarbijakaitset puudutavad kohtuasjad on pooleli Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) uues erakorralise kontrolli ja avalike küsimuste kojas, milles nimetatakse kohtunikud ametisse analoogselt distsiplinaarkojaga. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on aluslepinguid

Hageja leiab, et komisjon rikkus tõhusa õiguskaitse põhimõtet, nimelt ELL artiklit 2 koostoimes ELL artikli 19 lõike 1 teise lõiguga ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47, kuna komisjon tõdes, et Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentówi (konkurentsi- ja tarbijakaitseamet, Poola) president „näib olevat iseäranis sobiv organ, selleks et läbi vaadata kaebuses [...] esile toodud küsimused“ (vaidlustatud otsuse punkt 21), ning seega jättis komisjon tähelepanuta vähemalt põhjendatud kahtluse, kas Poolas on tagatud õigusriiklus ning sellega seoses kohtute sõltumatus ja konkurentsi- ja tarbijakaitseameti presidendi sõltumatus. Komisjon jättis muu hulgas tähelepanuta Poola kohtusüsteemi ümberkorraldamise küsimuse ja asjaolu, et konkurentsi ja tarbijakaitset puudutavad kohtuasjad on pooleli Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) uues erakorralise kontrolli ja avalike küsimuste kojas, milles nimetatakse kohtunikud ametisse analoogselt distsiplinaarkojaga.

| 3. | Kolmas väide, et rikutud on samuti aluslepinguid
  Hageja leiab, et komisjon on rikkunud ELTL artiklit 102 koostoimes ELTL artikli 17 lõike 1 teise lõiguga ja määruse nr 773/2004 artikli 7 lõikega 2 ning määruse nr 1/2003 artikli 7 lõigetega 1 ja 2, kuna komisjon tegi liidu huvi hindamisel ja asjakohase turu piiritlemisel ilmse vea. Komisjon oli seisukohal, et turg, kus väidetav rikkumine toime pandi, „piirdus peamiselt riigisisese raudteeturuga, isegi kui väidetav rikkumine võis samuti hõlmata välismaal registreeritud ettevõtjaid“. Komisjon ei ole taganud ka ELTL artikli 102 tõhusat mõju (effet utile). |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikutud on samuti aluslepinguid

Hageja leiab, et komisjon on rikkunud ELTL artiklit 102 koostoimes ELTL artikli 17 lõike 1 teise lõiguga ja määruse nr 773/2004 artikli 7 lõikega 2 ning määruse nr 1/2003 artikli 7 lõigetega 1 ja 2, kuna komisjon tegi liidu huvi hindamisel ja asjakohase turu piiritlemisel ilmse vea. Komisjon oli seisukohal, et turg, kus väidetav rikkumine toime pandi, „piirdus peamiselt riigisisese raudteeturuga, isegi kui väidetav rikkumine võis samuti hõlmata välismaal registreeritud ettevõtjaid“. Komisjon ei ole taganud ka ELTL artikli 102 tõhusat mõju (effet utile).

---

(1)  Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (EÜT 2004, L 123, lk 18; ELT eriväljaanne 08/03, lk 81).

(2)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT 2003, L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/63

---

20. novembril 2019 esitatud hagi – DTE Systems versus EUIPO - Speed-Buster (PedalBox +)

(kohtuasi T-801/19)

(2020/C 27/62)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: DTE Systems GmbH (Recklinghausen, Saksamaa) (esindaja: advokaat U. Vietmeyer)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Speed-Buster GmbH & Co. KG (Sinzig, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk PedalBox + – ELi kaubamärk nr 16 637 266

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 5. septembri 2019. aasta otsus asjas R 1934/2018-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada EUIPO tühistamisosakonna 1. augusti 2018. aasta otsus nr 16 223 C (tühisus) ja EUIPO esimese apellatsioonikoja 5. septembri 2019. aasta otsus apellatsioonikoja menetluses R 1934/2018-1; |
| --- | --- |

—

tühistada EUIPO tühistamisosakonna 1. augusti 2018. aasta otsus nr 16 223 C (tühisus) ja EUIPO esimese apellatsioonikoja 5. septembri 2019. aasta otsus apellatsioonikoja menetluses R 1934/2018-1;

| — | säilitada ELi kaubamärgi registreering nr 16 637 266 tervikuna EUIPO poolt registreeritud ja dokumenteeritud kujul; |
| --- | --- |

—

säilitada ELi kaubamärgi registreering nr 16 637 266 tervikuna EUIPO poolt registreeritud ja dokumenteeritud kujul;

| — | teise võimalusena, juhul kui Üldkohus asub seisukohale, et vajalik on täiendavalt uurida faktilisi asjaolusid, määrata, et EUIPOt teeks uue otsuse sõna „PedalBox +“ vabalt kasutamise vajaduse kohta jättes arvesse võtmata äriühingute SPEED-BUSTER GmbH & Co. KG. (Mosaikweg 18, 53489 Sinzig, Saksamaa) või CPA Performance GmbH (Jurastraße 1, 73119 Zell unter Aichelberg, Saksamaa) tootemärgistused. |
| --- | --- |

—

teise võimalusena, juhul kui Üldkohus asub seisukohale, et vajalik on täiendavalt uurida faktilisi asjaolusid, määrata, et EUIPOt teeks uue otsuse sõna „PedalBox +“ vabalt kasutamise vajaduse kohta jättes arvesse võtmata äriühingute SPEED-BUSTER GmbH & Co. KG. (Mosaikweg 18, 53489 Sinzig, Saksamaa) või CPA Performance GmbH (Jurastraße 1, 73119 Zell unter Aichelberg, Saksamaa) tootemärgistused.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 59 lõike 2 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 59 lõike 2 rikkumine.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/64

---

21. novembril 2019 esitatud hagi – Ultrasun versus EUIPO (ultrasun)

(kohtuasi T-805/19)

(2020/C 27/63)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Ultrasun AG (Zürich, Šveits) (esindajad: advokaadid A. von Mühlendag ja H. Hartwig)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: värviline ELi kujutismärk ultrasun – registreerimistaotlus nr 17 898 795

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 5. septembri 2019. aasta otsus asjas R 531/2019-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud ja hageja kulud apellatsioonikoja menetluses välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud ja hageja kulud apellatsioonikoja menetluses välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 rikkumine.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/64

---

21. novembril 2019 esitatud hagi – Govern d’Andorra versus EUIPO

(Andorra)

(kohtuasi T-806/19)

(2020/C 27/64)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Govern d’Andorra (esindaja: advokaat P. González-Bueno Catalán de Ocón)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi Andorra taotlus – registreerimistaotlus nr 16 797 912

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 26. augusti 2019. aasta otsus asjas R 737/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; ja |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus; ja

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine;

| — | Õiguskindlusetus, mis on tingitud sellest, et EUIPO teeb väga sarnaste kaubamärkide osas lahknevaid otsuseid, ning põhjendamiskohustus. |
| --- | --- |

—

Õiguskindlusetus, mis on tingitud sellest, et EUIPO teeb väga sarnaste kaubamärkide osas lahknevaid otsuseid, ning põhjendamiskohustus.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/65

---

25. novembril 2019 esitatud hagi – Silgan International ja Silgan Closures versus komisjon

(kohtuasi T-808/19)

(2020/C 27/65)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Silgan International Holdings BV (Amsterdam, Madalmaad) ja Silgan Closures GmbH (München, Saksamaa) (esindajad: advokaadid D. Seeliger, H. Wollmann, R. Grafunder, B. Meyring ja E. Venot)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 20. novembri 2019. aasta otsus C(2019) 8501 final (AT.40522 – Metal Packaging [ex Pandora]) kohustuse kohta anda teavet ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 20. novembri 2019. aasta otsus C(2019) 8501 final (AT.40522 – Metal Packaging [ex Pandora]) kohustuse kohta anda teavet ja

| — | mõista komisjonilt välja hageja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista komisjonilt välja hageja kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad järgmised väited.

| 1. | Esimene väide: kaitseõiguste rikkumine
  Esimese väite kohaselt on vaidlustatud otsuses rikutud põhilisi kaitseõigusi, kuna esitatud küsimused põhinesid peamiselt nendel dokumentidel ja teabel, mille hagejad olid Saksamaa konkurentsiametile (Bundeskartellamt) tema menetluses koostööd tegeva isikuna esitanud. Komisjon sai need dokumendid ja teabe konkurentsiametiga toimunud lubamatu teabevahetuse kaudu või nendel põhineva õigusvastase kontrolli tulemusel. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: kaitseõiguste rikkumine

Esimese väite kohaselt on vaidlustatud otsuses rikutud põhilisi kaitseõigusi, kuna esitatud küsimused põhinesid peamiselt nendel dokumentidel ja teabel, mille hagejad olid Saksamaa konkurentsiametile (Bundeskartellamt) tema menetluses koostööd tegeva isikuna esitanud. Komisjon sai need dokumendid ja teabe konkurentsiametiga toimunud lubamatu teabevahetuse kaudu või nendel põhineva õigusvastase kontrolli tulemusel.

| 2. | Teine väide: komisjoni pädevuse puudumine, kuna on rikutud subsidiaarsuse põhimõtet
  Teise väite kohaselt ei ole komisjonil pädevust hagejate suhtes uurimist läbi viia ega vaidlustatud otsust teha. Võttes arvesse konkurentsiameti poolt juba läbi viidud põhjalikku uurimist ja riigisisest otsustusmenetlust ei ole selge, miks konkurentsiamet ei oleks pidanud käesolevas asjas uurimist lõpuni viima ja miks komisjon on paremas olukorras vaidlusalust uurimist läbi viima. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: komisjoni pädevuse puudumine, kuna on rikutud subsidiaarsuse põhimõtet

Teise väite kohaselt ei ole komisjonil pädevust hagejate suhtes uurimist läbi viia ega vaidlustatud otsust teha. Võttes arvesse konkurentsiameti poolt juba läbi viidud põhjalikku uurimist ja riigisisest otsustusmenetlust ei ole selge, miks konkurentsiamet ei oleks pidanud käesolevas asjas uurimist lõpuni viima ja miks komisjon on paremas olukorras vaidlusalust uurimist läbi viima.

| 3. | Kolmas väide: ebapiisav põhjendus
  Kolmanda väite kohaselt on vaidlustatud otsus ebapiisavalt põhjendatud, kuna selles ei ole üldse selgitatud, miks komisjon pidas end subsidiaarsuse põhimõttest lähtudes pädevaks hagejate suhtes uurimist läbi viima. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: ebapiisav põhjendus

Kolmanda väite kohaselt on vaidlustatud otsus ebapiisavalt põhjendatud, kuna selles ei ole üldse selgitatud, miks komisjon pidas end subsidiaarsuse põhimõttest lähtudes pädevaks hagejate suhtes uurimist läbi viima.

| 4. | Neljas väide: Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 ette nähtud hea halduse põhimõtte rikkumine
  Neljanda väite kohaselt on komisjon rikkunud hea halduse nõuet ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41, kuna vaidlustatud otsus on ebaproportsionaalne, rikub hagejate õiguspäraseid ootusi ning on vastuolus erapooletuse ja õigluse nõudega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 ette nähtud hea halduse põhimõtte rikkumine

Neljanda väite kohaselt on komisjon rikkunud hea halduse nõuet ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41, kuna vaidlustatud otsus on ebaproportsionaalne, rikub hagejate õiguspäraseid ootusi ning on vastuolus erapooletuse ja õigluse nõudega.

| 5. | Viies väide: võimu kuritarvitamine
  Viienda väite kohaselt põhineb teabepäring valedel kaalutlustel, kuna komisjoni uurimine ja eriti vaidlustatud otsus põhines koostööl konkurentsiametiga, eesmärgiga vältida Saksa õiguses ELTL artikli 101 rikkumiste eest ette nähtud sanktsioone määravaid norme. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: võimu kuritarvitamine

Viienda väite kohaselt põhineb teabepäring valedel kaalutlustel, kuna komisjoni uurimine ja eriti vaidlustatud otsus põhines koostööl konkurentsiametiga, eesmärgiga vältida Saksa õiguses ELTL artikli 101 rikkumiste eest ette nähtud sanktsioone määravaid norme.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/66

---

22. novembril 2019 esitatud hagi – Liga Nacional de Fútbol Profesional versus EUIPO (El Clásico)

(kohtuasi T-809/19)

(2020/C 27/66)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Liga Nacional de Fútbol Profesional (Madrid, Hispaania) (esindaja: advokaat C. Casas Feu)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: kujutismärgi El Clásico ELi nimetav rahvusvaheline registreering – registreerimistaotlus nr 1 379 292

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 1. oktoobri 2019. aasta otsus asjas R 1966/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | teha otsus, millega lubatakse registreerida La Liga Nacional de Fútbol Profesionali nimel rahvusvaheline kaubamärk nr 1 379 292 El Clásico (kombineeritud kaubamärk) Euroopa Liidus teenuste jaoks klassis 41; |
| --- | --- |

—

teha otsus, millega lubatakse registreerida La Liga Nacional de Fútbol Profesionali nimel rahvusvaheline kaubamärk nr 1 379 292 El Clásico (kombineeritud kaubamärk) Euroopa Liidus teenuste jaoks klassis 41;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 3 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 3 rikkumine.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/67

---

22. novembril 2019 esitatud hagi – Nutravita versus EUIPO – Pegaso (nutravita Healthy Mind, Body & Soul.)

(kohtuasi T-814/19)

(2020/C 27/67)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Nutravita Ltd (Maidenhead, Ühendkuningriik) (esindajad: advokaadid H. Dhondt ja J. Cassiman)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Pegaso Srl (Negrar, Itaalia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi nutravita Healthy Mind, Body & Soul. of colours light green and black taotlus – registreerimistaotlus nr 16 255 804

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 11. septembri 2019. aasta otsus asjas R 80/2019-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 47 lõike 2 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 47 lõike 2 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 18 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 18 rikkumine;

| — | komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 10 lõike 3 rikkumine; |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 10 lõike 3 rikkumine;

| — | komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 71 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 71 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 71 lõike 1 rikkumine ja |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 71 lõike 1 rikkumine ja

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/68

---

27. novembril 2019 esitatud hagi – Olimp Laboratories versus EUIPO - OmniVision (Hydrovision)

(kohtuasi T-817/19)

(2020/C 27/68)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Olimp Laboratories sp. z o.o. (Dębica, Poola) (esindaja: advokaat M. Kondrat)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: OmniVision GmbH (Puchheim, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi Hydrovision taotlus – registreerimistaotlus nr 16 286 841

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 13. septembri 2019. aasta otsus asjas R 2371/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus ja saata asi lahendamiseks tagasi EUIPO-le või |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus ja saata asi lahendamiseks tagasi EUIPO-le või

| — | muuta vaidlustatud otsust; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsust;

| — | otsustada, et hagejale hüvitatakse tema kohtukulud. |
| --- | --- |

—

otsustada, et hagejale hüvitatakse tema kohtukulud.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | õiguspärase ootuse põhimõtte ja õiguskindluse põhimõtte rikkumine. |
| --- | --- |

—

õiguspärase ootuse põhimõtte ja õiguskindluse põhimõtte rikkumine.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/69

---

27. novembril 2019 esitatud hagi – Dvectis CZ versus EUIPO – Yado (tugipadjad)

(kohtuasi T-818/19)

(2020/C 27/69)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Dvectis CZ s.r.o (Brno, Tšehhi Vabariik) (esindaja: advokaat J. Svojanovská)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Yado s.r.o. (Handlová, Slovakkia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse disainilahenduse omanik: hageja

Vaidlusalune disainilahendus: Ühenduse disainilahendus nr 3222 504-0001

Vaidlustatud otsus: EUIPO kolmanda apellatsioonikoja 10. septembri 2019. aasta otsus asjas R 513/2018-3

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista hageja kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja kostjalt.

Juhuks, kui Üldkohus ei peaks rahuldama eeltoodud nõudeid, palub hageja:

| — | muuta vaidlustatud otsust nii, et hageja 21. märtsi 2018. aasta kaebus rahuldatakse täies ulatuses ja vaidlusalune disainilahendus jääb kehtima; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsust nii, et hageja 21. märtsi 2018. aasta kaebus rahuldatakse täies ulatuses ja vaidlusalune disainilahendus jääb kehtima;

| — | mõista hageja kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja kostjalt.

Väide

| — | Oluliste menetlusnormide rikkumine. |
| --- | --- |

—

Oluliste menetlusnormide rikkumine.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/70

---

2. detsembril 2019 esitatud hagi – Man and Machine versus EUIPO – Bim Freelance (bim ready)

(kohtuasi T-819/19)

(2020/C 27/70)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Man and Machine Ltd (Thame Oxfordshire, Ühendkuningriik) (esindaja: advokaat R. Peto)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Bim Freelance Corp. (Miami, Florida, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liitu nimetava ning sõnalist osa bim ready sisaldava kujutismärgi rahvusvaheline registreering – ELi nimetav rahvusvaheline registreering nr 1 359 265

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 17. septembri 2019. aasta otsus asjas R 317/2019-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/70

---

2. detsembril 2019 esitatud hagi – Herlin ja Beck versus EUIPO - Brillux (B.home)

(kohtuasi T-821/19)

(2020/C 27/71)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Sonja Herlyn (Grünwald, Saksamaa), Christian Beck (Grünwald) (esindaja: advokaat H. Hofmann)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Brillux GmbH & Co. KG (Münster, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kaubamärgi B.home taotlus – registreerimistaotlus nr 16 961 336

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 24. septembri 2019. aasta otsus asjas R 373/2019-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ja muuta vaidlustatud otsust nii, et kinnitatakse Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) vastulausete osakonna 10. detsembri 2018. aasta otsus menetluses nr B2 976 549; |
| --- | --- |

—

tühistada ja muuta vaidlustatud otsust nii, et kinnitatakse Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) vastulausete osakonna 10. detsembri 2018. aasta otsus menetluses nr B2 976 549;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt; |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt;

| — | määrata suulise menetluse kuupäev. |
| --- | --- |

—

määrata suulise menetluse kuupäev.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/71

---

3. detsembril 2019 esitatud hagi – Asoliva ja Anierac versus komisjon

(kohtuasi T-822/19)

(2020/C 27/72)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hagejad: Asociación Española de la Industria y Comercio Exportador de Aceite de Oliva (Asoliva) (Madrid, Hispaania) ja Asociación Nacional de Industriales Envasadores y Refinadores de Aceites Comestibles (Anierac) (Madrid) (esindaja: advokaat V. Rodríguez Fuentes)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul tühistada komisjoni 27. septembri 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/1604, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta (ELT L 250, lk 14), artikli 1 lõike 1 punkt b.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on aluslepinguid






  — | Hagejad väidavad, et kuna vaidlustatud aktiga kehtestatakse oliiviõli kvaliteedinõuetele mittevastavuse ümberlükkamatu eeldus, mis toob kaasa sanktsioonid, rikub see süütuse presumptsiooni põhimõtet, mis on tunnustatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 48. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on aluslepinguid

—

Hagejad väidavad, et kuna vaidlustatud aktiga kehtestatakse oliiviõli kvaliteedinõuetele mittevastavuse ümberlükkamatu eeldus, mis toob kaasa sanktsioonid, rikub see süütuse presumptsiooni põhimõtet, mis on tunnustatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 48.

| 2. | Teine väide, et rikutud on õiguskindluse põhimõtet






  — | Hagejad väidavad, et vaidlustatud aktiga kehtestatud kvaliteedinõuetele mittevastavuse ümberlükkamatu eeldus rikub õiguskindlust, kuna see põhineb meetodil, mis ei võimalda nõutavate normide täitmist ebatäpsuse tõttu piisava kindlusega ette näha. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on õiguskindluse põhimõtet

—

Hagejad väidavad, et vaidlustatud aktiga kehtestatud kvaliteedinõuetele mittevastavuse ümberlükkamatu eeldus rikub õiguskindlust, kuna see põhineb meetodil, mis ei võimalda nõutavate normide täitmist ebatäpsuse tõttu piisava kindlusega ette näha.

| 3. | Kolmas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet seoses ettevõtlusvabadusega






  — | Hagejad väidavad, et vaidlustatud aktiga kehtestatud kvaliteedinõuetele mittevastavuse ümberlükkamatu eeldus piirab ebaproportsionaalselt ettevõtlusvabadust, kuna see seab sellele piiri ebatäpse meetodiga, kuid millest tulenevad absoluutsed tagajärjed, võtmata arvesse teisi olemasolevaid tõendusmeetodeid või –viise. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet seoses ettevõtlusvabadusega

—

Hagejad väidavad, et vaidlustatud aktiga kehtestatud kvaliteedinõuetele mittevastavuse ümberlükkamatu eeldus piirab ebaproportsionaalselt ettevõtlusvabadust, kuna see seab sellele piiri ebatäpse meetodiga, kuid millest tulenevad absoluutsed tagajärjed, võtmata arvesse teisi olemasolevaid tõendusmeetodeid või –viise.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/72 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/72

---

Üldkohtu 25. novembri 2019. aasta määrus – Lipitalia 2000 ja Assograssi versus komisjon

(kohtuasi T-189/19) (1)

(2020/C 27/73)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Esimese koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 166, 14.5.2018.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 27/72 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 27/72

---

Üldkohtu 26. novembri 2019. aasta määrus – Stada Arzneimittel versus EUIPO (kahe üksteise alla paigutatud kaardus punase joone kujutis)

(kohtuasi T-290/19) (1)

(2020/C 27/74)

Kohtumenetluse keel: saksa

Kuuenda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 213, 24.6.2019.

---