# Euroopa Liidu C 326/29.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 326 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik29. august 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 326

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik29. august 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2022/C 326/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2022/C 326/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2022/C 326/02 | Kohtuasi C-2/21: Euroopa Kohtu (kümnes koda) 24. juuni 2022. aasta määrus (Wojewódzki Sąd Administracyjny w Krakowie eelotsusetaotlus – Poola) – Rzecznik Praw Obywatelskich (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Liidu kodakondsus – ELTL artiklid 20 ja 21 – Õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil – Sünnitõend, mille on välja andnud lapse sünniliikmesriik ning mille kohaselt on lapsel kaks ema – Neist kahest ühe ema päritoluliikmesriigi keeldumine sünnitõendi registreerimisest riiklikus rahvastikuregistris – Sünnitõendi registreerimine kui isikut tõendava dokumendi väljaandmise tingimus – Päritoluliikmesriigi riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt ei tunnustata samast soost isikute vanemlust) | 2 |
| 2022/C 326/03 | Kohtuasi C-692/21 P: OH 23. märtsil 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 9. detsembri 2020. aasta määruse peale kohtuasjas T-704/20 AJ: OH versus Euroopa Inimõiguste Kohus | 3 |
| 2022/C 326/04 | Kohtuasi C-165/22 P: MO 2. märtsil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 21. detsembri 2021. aasta otsuse peale kohtuasjas T-587/20: MO versus nõukogu | 3 |
| 2022/C 326/05 | Kohtuasi C-247/22 P: Ignacio Carrasco SL 8. aprillil 2022. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kümnes koda) 23. veebruar 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-209/21, Ignacio Carrasco, SL versus EUIPO, Santos Carrasco Manzano SA | 3 |
| 2022/C 326/06 | Kohtuasi C-265/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado de Primera Instancia no 17 de Palma de Mallorca (Hispaania) 20. aprillil 2022 – ZR, PI versus Banco Santander, SA | 4 |
| 2022/C 326/07 | Kohtuasi C-282/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 26. aprillil 2022 – Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej versus P. linnas W. | 5 |
| 2022/C 326/08 | Kohtuasi C-288/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal d’arrondissement de Luxembourg (Luksemburg) 29. aprillil 2022 – TP versus Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA | 5 |
| 2022/C 326/09 | Kohtuasi C-298/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (Portugal) 4. mail 2022 – Banco BPN/BIC Português, SA, Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA, Portugali filiaal, Banco Português de Investimento SA (BPI), Banco Espírito Santo SA, likvideerimisel, Banco Santander Totta SA, Barclays Bank Plc, Caixa Económica Montepio Geral – Caixa Económica Bancária, SA, Caixa Geral de Depósitos, SA, Unión de Creditos Imobiliarios, SA – Estabelecimento Financeiro de Crédito SOC, Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo CRL ja Banco Comercial Português SA versus Autoridade da Concorrência | 6 |
| 2022/C 326/10 | Kohtuasi C-318/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 12. mail 2022 – GE Infrastructure Hungary Holding Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 7 |
| 2022/C 326/11 | Kohtuasi C-333/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour d’appel de Bruxelles (Belgia) 20. mail 2022 – Ligue des droits humains ASBL, BA versus L’organe de contrôle de l’information policière | 7 |
| 2022/C 326/12 | Kohtuasi C-335/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugal) 23. mail 2022 – A, SA versus Autoridade Tributária e Aduaneira | 8 |
| 2022/C 326/13 | Kohtuasi C-366/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Pécsi Törvényszék (Ungari) 7. juunil 2022 – Viterra Hungary Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 9 |
| 2022/C 326/14 | Kohtuasi C-374/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Belgia) 8. juunil 2022 – XXX versus Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides | 10 |
| 2022/C 326/15 | Kohtuasi C-391/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Pécsi Törvényszék (Ungari) 14. juunil 2022 – Tüke Busz Közösségi Közlekedési Zrt. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 11 |
| 2022/C 326/16 | Kohtuasi C-417/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 21. juunil 2022 – AB versus Disziplinarrat der Österreichischen Apothekerkammer | 11 |
| 2022/C 326/17 | Kohtuasi C-421/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Senāts) (Läti) 22. juunil 2022 – SIA DOBELES AUTOBUSU PARKS, AS CATA, SIA VTU VALMIERA, SIA JELGAVAS AUTOBUSU PARKS, SIA Jēkabpils autobusu parks versus Iepirkumu uzraudzības birojs, Valsts SIA Autotransporta direkcija | 12 |
| 2022/C 326/18 | Kohtuasi C-425/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 28. juunil 2022 – MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt versus Mercedes-Benz Group AG | 12 |
| 2022/C 326/19 | Kohtuasi C-435/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht München (Saksamaa) 1. juulil 2022 – Generalstaatsanwaltschaft München versus HF | 13 |
| 2022/C 326/20 | Kohtuasi C-439/22: 5. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Iirimaa | 13 |
| 2022/C 326/21 | Kohtuasi C-449/22: 7. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Portugal | 14 |
| 2022/C 326/22 | Kohtuasi C-452/22: 8. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik | 15 |
| 2022/C 326/23 | Kohtuasi C-454/22: 7. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Läti Vabariik | 16 |
| 2022/C 326/24 | Kohtuasi C-457/22: 8. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Sloveenia Vabariik | 16 |
| 2022/C 326/25 | Kohtuasi C-467/22 P: Airoldi Metalli SpA 12. juulil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 2. mai 2022. aasta määruse peale kohtuasjas T-328/21: Airoldi Metalli versus komisjon | 17 |
| | Üldkohus |
| 2022/C 326/26 | Kohtuasi T-334/22: 1. juunil 2022 esitatud hagi – Danske Fragtmænd versus komisjon | 19 |
| 2022/C 326/27 | Kohtuasi T-369/22: 24. juunil 2022 esitatud hagi – Heßler versus komisjon | 19 |
| 2022/C 326/28 | Kohtuasi T-375/22: 21. juunil 2022 esitatud hagi – Izuzquiza jt versus parlament | 21 |
| 2022/C 326/29 | Kohtuasi T-377/22: 29. juunil 2022 esitatud hagi – Cayago Tec versus EUIPO – iAqua (Jetid, mootorpaadid) | 22 |
| 2022/C 326/30 | Kohtuasi T-412/22: 4. juulil 2022 esitatud hagi – PAN Europe versus komisjon | 22 |
| 2022/C 326/31 | Kohtuasi T-415/22: 4. juulil 2022 esitatud hagi – Küpros versus EUIPO – Fontana Food (GRILLOUMI) | 23 |
| 2022/C 326/32 | Kohtuasi T-419/22: 6. juulil 2022 esitatud hagi – MEDEX versus EUIPO – Gerrit Cornelis Johan Stein (medex) | 24 |
| 2022/C 326/33 | Kohtuasi T-427/22: 11. juulil 2022 esitatud hagi – Coljnar versus EUIPO – Barbarian Sports Wear (Barbarian Fashion) | 24 |
| 2022/C 326/34 | Kohtuasi T-428/22: 6. juulil 2022 esitatud hagi – Laboratorios Ern versus EUIPO – Arrowhead Pharmaceuticals (TRiM) | 25 |
| 2022/C 326/35 | Kohtuasi T-429/22: 8. juulil 2022 esitatud hagi – Oatly versus EUIPO – D’s Naturals (Wow no cow!) | 26 |
| 2022/C 326/36 | Kohtuasi T-433/22: 8. juulil 2022 esitatud hagi – Spreewood Distillers versus EUIPO – Radgonske gorice (STORK) | 26 |
| 2022/C 326/37 | Kohtuasi T-434/22: 11. juulil 2022 esitatud hagi – Topas versus EUIPO – Tarczyński (VEGE STORY) | 27 |
| 2022/C 326/38 | Kohtuasi T-435/22: 12. juulil 2022 esitatud hagi – Pascoe pharmazeutische Präparate versus EUIPO – Novartis Pharma (PASCELMO) | 28 |
| 2022/C 326/39 | Kohtuasi T-437/22: 12. juulil 2022 esitatud hagi – Vanhove versus EUIPO – Aldi Einkauf (bistro Régent) | 28 |
| 2022/C 326/40 | Kohtuasi T-439/22: 14. juulil 2022 esitatud hagi – Rada Perfumery versus EUIPO – Prada (RADA PERFUMES) | 29 |
| 2022/C 326/41 | Kohtuasi T-445/22: 18. juulil 2022 esitatud hagi – Columbus Stainless versus komisjon | 30 |
| 2022/C 326/42 | Kohtuasi T-446/22: 19. juulil 2022 esitatud hagi – Corver versus EUIPO (CHR ME) | 30 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2022/C 326/02

Kohtuasi C-2/21: Euroopa Kohtu (kümnes koda) 24. juuni 2022. aasta määrus (Wojewódzki Sąd Administracyjny w Krakowie eelotsusetaotlus – Poola) – Rzecznik Praw Obywatelskich (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Liidu kodakondsus – ELTL artiklid 20 ja 21 – Õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil – Sünnitõend, mille on välja andnud lapse sünniliikmesriik ning mille kohaselt on lapsel kaks ema – Neist kahest ühe ema päritoluliikmesriigi keeldumine sünnitõendi registreerimisest riiklikus rahvastikuregistris – Sünnitõendi registreerimine kui isikut tõendava dokumendi väljaandmise tingimus – Päritoluliikmesriigi riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt ei tunnustata samast soost isikute vanemlust)

2

2022/C 326/03

Kohtuasi C-692/21 P: OH 23. märtsil 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 9. detsembri 2020. aasta määruse peale kohtuasjas T-704/20 AJ: OH versus Euroopa Inimõiguste Kohus

versus

3

2022/C 326/04

Kohtuasi C-165/22 P: MO 2. märtsil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 21. detsembri 2021. aasta otsuse peale kohtuasjas T-587/20: MO versus nõukogu

versus

3

2022/C 326/05

Kohtuasi C-247/22 P: Ignacio Carrasco SL 8. aprillil 2022. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kümnes koda) 23. veebruar 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-209/21, Ignacio Carrasco, SL versus EUIPO, Santos Carrasco Manzano SA

versus

3

2022/C 326/06

Kohtuasi C-265/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado de Primera Instancia no 17 de Palma de Mallorca (Hispaania) 20. aprillil 2022 – ZR, PI versus Banco Santander, SA

o

versus

4

2022/C 326/07

Kohtuasi C-282/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 26. aprillil 2022 – Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej versus P. linnas W.

versus

5

2022/C 326/08

Kohtuasi C-288/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal d’arrondissement de Luxembourg (Luksemburg) 29. aprillil 2022 – TP versus Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA

versus

5

2022/C 326/09

Kohtuasi C-298/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (Portugal) 4. mail 2022 – Banco BPN/BIC Português, SA, Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA, Portugali filiaal, Banco Português de Investimento SA (BPI), Banco Espírito Santo SA, likvideerimisel, Banco Santander Totta SA, Barclays Bank Plc, Caixa Económica Montepio Geral – Caixa Económica Bancária, SA, Caixa Geral de Depósitos, SA, Unión de Creditos Imobiliarios, SA – Estabelecimento Financeiro de Crédito SOC, Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo CRL ja Banco Comercial Português SA versus Autoridade da Concorrência

versus

6

2022/C 326/10

Kohtuasi C-318/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 12. mail 2022 – GE Infrastructure Hungary Holding Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

versus

7

2022/C 326/11

Kohtuasi C-333/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour d’appel de Bruxelles (Belgia) 20. mail 2022 – Ligue des droits humains ASBL, BA versus L’organe de contrôle de l’information policière

versus

7

2022/C 326/12

Kohtuasi C-335/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugal) 23. mail 2022 – A, SA versus Autoridade Tributária e Aduaneira

versus

8

2022/C 326/13

Kohtuasi C-366/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Pécsi Törvényszék (Ungari) 7. juunil 2022 – Viterra Hungary Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

9

2022/C 326/14

Kohtuasi C-374/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Belgia) 8. juunil 2022 – XXX versus Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

versus

10

2022/C 326/15

Kohtuasi C-391/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Pécsi Törvényszék (Ungari) 14. juunil 2022 – Tüke Busz Közösségi Közlekedési Zrt. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

11

2022/C 326/16

Kohtuasi C-417/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 21. juunil 2022 – AB versus Disziplinarrat der Österreichischen Apothekerkammer

versus

11

2022/C 326/17

Kohtuasi C-421/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Senāts) (Läti) 22. juunil 2022 – SIA DOBELES AUTOBUSU PARKS, AS CATA, SIA VTU VALMIERA, SIA JELGAVAS AUTOBUSU PARKS, SIA Jēkabpils autobusu parks versus Iepirkumu uzraudzības birojs, Valsts SIA Autotransporta direkcija

12

2022/C 326/18

Kohtuasi C-425/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 28. juunil 2022 – MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt versus Mercedes-Benz Group AG

12

2022/C 326/19

Kohtuasi C-435/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht München (Saksamaa) 1. juulil 2022 – Generalstaatsanwaltschaft München versus HF

13

2022/C 326/20

Kohtuasi C-439/22: 5. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Iirimaa

versus

13

2022/C 326/21

Kohtuasi C-449/22: 7. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Portugal

versus

14

2022/C 326/22

Kohtuasi C-452/22: 8. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

versus

15

2022/C 326/23

Kohtuasi C-454/22: 7. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Läti Vabariik

versus

16

2022/C 326/24

Kohtuasi C-457/22: 8. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Sloveenia Vabariik

versus

16

2022/C 326/25

Kohtuasi C-467/22 P: Airoldi Metalli SpA 12. juulil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 2. mai 2022. aasta määruse peale kohtuasjas T-328/21: Airoldi Metalli versus komisjon

versus

17

Üldkohus

2022/C 326/26

Kohtuasi T-334/22: 1. juunil 2022 esitatud hagi – Danske Fragtmænd versus komisjon

versus

19

2022/C 326/27

Kohtuasi T-369/22: 24. juunil 2022 esitatud hagi – Heßler versus komisjon

versus

19

2022/C 326/28

Kohtuasi T-375/22: 21. juunil 2022 esitatud hagi – Izuzquiza jt versus parlament

versus

21

2022/C 326/29

Kohtuasi T-377/22: 29. juunil 2022 esitatud hagi – Cayago Tec versus EUIPO – iAqua (Jetid, mootorpaadid)

versus

22

2022/C 326/30

Kohtuasi T-412/22: 4. juulil 2022 esitatud hagi – PAN Europe versus komisjon

versus

22

2022/C 326/31

Kohtuasi T-415/22: 4. juulil 2022 esitatud hagi – Küpros versus EUIPO – Fontana Food (GRILLOUMI)

versus

23

2022/C 326/32

Kohtuasi T-419/22: 6. juulil 2022 esitatud hagi – MEDEX versus EUIPO – Gerrit Cornelis Johan Stein (medex)

versus

24

2022/C 326/33

Kohtuasi T-427/22: 11. juulil 2022 esitatud hagi – Coljnar versus EUIPO – Barbarian Sports Wear (Barbarian Fashion)

versus

24

2022/C 326/34

Kohtuasi T-428/22: 6. juulil 2022 esitatud hagi – Laboratorios Ern versus EUIPO – Arrowhead Pharmaceuticals (TRiM)

versus

25

2022/C 326/35

Kohtuasi T-429/22: 8. juulil 2022 esitatud hagi – Oatly versus EUIPO – D’s Naturals (Wow no cow!)

versus

26

2022/C 326/36

Kohtuasi T-433/22: 8. juulil 2022 esitatud hagi – Spreewood Distillers versus EUIPO – Radgonske gorice (STORK)

versus

26

2022/C 326/37

Kohtuasi T-434/22: 11. juulil 2022 esitatud hagi – Topas versus EUIPO – Tarczyński (VEGE STORY)

versus

27

2022/C 326/38

Kohtuasi T-435/22: 12. juulil 2022 esitatud hagi – Pascoe pharmazeutische Präparate versus EUIPO – Novartis Pharma (PASCELMO)

versus

28

2022/C 326/39

Kohtuasi T-437/22: 12. juulil 2022 esitatud hagi – Vanhove versus EUIPO – Aldi Einkauf (bistro Régent)

versus

28

2022/C 326/40

Kohtuasi T-439/22: 14. juulil 2022 esitatud hagi – Rada Perfumery versus EUIPO – Prada (RADA PERFUMES)

29

2022/C 326/41

Kohtuasi T-445/22: 18. juulil 2022 esitatud hagi – Columbus Stainless versus komisjon

30

2022/C 326/42

Kohtuasi T-446/22: 19. juulil 2022 esitatud hagi – Corver versus EUIPO (CHR ME)

30

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2022/C 326/01)

Viimane väljaanne

ELT C 318, 22.8.2022

Eelmised väljaanded

ELT C 311, 16.8.2022

ELT C 303, 8.8.2022

ELT C 294, 1.8.2022

ELT C 284, 25.7.2022

ELT C 276, 18.7.2022

ELT C 266, 11.7.2022

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex'is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/2

---

Euroopa Kohtu (kümnes koda) 24. juuni 2022. aasta määrus (Wojewódzki Sąd Administracyjny w Krakowie eelotsusetaotlus – Poola) – Rzecznik Praw Obywatelskich

(Kohtuasi C-2/21) (1)

(Eelotsusetaotlus - Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 - Liidu kodakondsus - ELTL artiklid 20 ja 21 - Õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil - Sünnitõend, mille on välja andnud lapse sünniliikmesriik ning mille kohaselt on lapsel kaks ema - Neist kahest ühe ema päritoluliikmesriigi keeldumine sünnitõendi registreerimisest riiklikus rahvastikuregistris - Sünnitõendi registreerimine kui isikut tõendava dokumendi väljaandmise tingimus - Päritoluliikmesriigi riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt ei tunnustata samast soost isikute vanemlust)

(2022/C 326/02)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Wojewódzki Sąd Administracyjny w Krakowie

Põhikohtuasja menetluse pooled

Kaebaja: Rzecznik Praw Obywatelskich

Menetluses osalesid: K. S., S. V. D., Prokurator Prokuratury Okręgowej w Krakowie M. C., Prokuratura Krajowa, Kierownik Urzędu Stanu Cywilnego w Krakowie

Resolutsioon

ELTL artikleid 20 ja 21 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 24 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ, artikli 4 lõikega 3 tuleb tõlgendada nii, et kui tegemist on alaealise lapsega, kes on liidu kodanik ja kelle sünnitõendisse, mille on välja andnud liikmesriigi pädevad asutused, on vanematena kantud kaks samasoolist isikut, siis on liikmesriik, mille kodanik see laps on, kohustatud esiteks andma talle välja isikutunnistuse või passi, nõudmata enne seda lapse sünnitõendi registreerimist riiklikus rahvastikuregistris, ning teiseks, nagu kõik muud liikmesriigid, tunnustama teise liikmesriigi väljaantud dokumenti, mis võimaldab sellel lapsel ilma piiranguteta kasutada koos kummagi vanemaga õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil.

---

(1)  Saabumise kuupäev: 4.1.2021.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/3

---

OH 23. märtsil 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 9. detsembri 2020. aasta määruse peale kohtuasjas T-704/20 AJ: OH versus Euroopa Inimõiguste Kohus

(Kohtuasi C-692/21 P)

(2022/C 326/03)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Apellant: OH

Teine menetlusosaline: Euroopa Inimõiguste Kohus

Euroopa Kohus (kümnes koda) otsustas 17. mai 2022. aasta määrusega jätta OH apellatsioonkaebuse Euroopa Kohtu ilmse pädevuse puudumise tõttu rahuldamata ja jätta OH kohtukulud tema enda kanda.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/3

---

MO 2. märtsil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 21. detsembri 2021. aasta otsuse peale kohtuasjas T-587/20: MO versus nõukogu

(Kohtuasi C-165/22 P)

(2022/C 326/04)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: MO (esindaja: advokaat A. Guillerme)

Teine menetlusosaline: Euroopa Liidu Nõukogu

15. juuli 2022. aasta määrusega jättis Euroopa Kohus apellatsioonkaebuse osaliselt ilmselge vastuvõetamatuse ja osaliselt ilmselge põhjendamatuse tõttu rahuldamata ja määras, et apellant kannab ise oma kulud.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/3

---

Ignacio Carrasco SL 8. aprillil 2022. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kümnes koda) 23. veebruar 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-209/21, Ignacio Carrasco, SL versus EUIPO, Santos Carrasco Manzano SA

(Kohtuasi C-247/22 P)

(2022/C 326/05)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Ignacio Carrasco SL (esindaja: advokaat J. L. Donoso Romero)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO), Santos Carrasco Manzano SA

Euroopa Kohus (apellatsioonkaebuste menetlusse võtmise üle otsustav koda) otsustas 14. juuli 2022. aasta määrusega jätta apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata ja jätta Ignacio Carrasco, SL kohtukulud tema enda kanda.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado de Primera Instancia no 17 de Palma de Mallorca (Hispaania) 20. aprillil 2022 – ZR, PI versus Banco Santander, SA

(Kohtuasi C-265/22)

(2022/C 326/06)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Juzgado de Primera Instancia no 17 de Palma de Mallorca

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: ZR, PI

Kostja: Banco Santander, SA

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas arvestades, et muutuva intressimäära „krediidiasutuste üle kolmeaastaste hüpoteeklaenude keskmine intressimäär“ väljaarvutamisel arvatakse selle sisse kohaldatavad teenustasud ja marginaalid, mis moodustavad osa intressimäärast, nii et need on tarbijale kulukamad kui ülejäänud krediidi kulukuse aastamäärad turul, ning arvestades, et vastavalt hispaania keskpanga ringkirjale 5/1994, mis on reguleeriva asutuse normatiivne kriteerium, on kehtestatud nõue, et need marginaalid peavad olema negatiivsed – mida on krediidiasutused üldjuhul eiranud ja rikkunud, on reguleeriva asutuse normatiivsest kriteeriumist täielikult kõrvalekaldumine vastuolus direktiivi 2005/29/EÜ (1) artiklitega 5 ja 7? |
| --- | --- |

1.

Kas arvestades, et muutuva intressimäära „krediidiasutuste üle kolmeaastaste hüpoteeklaenude keskmine intressimäär“ väljaarvutamisel arvatakse selle sisse kohaldatavad teenustasud ja marginaalid, mis moodustavad osa intressimäärast, nii et need on tarbijale kulukamad kui ülejäänud krediidi kulukuse aastamäärad turul, ning arvestades, et vastavalt hispaania keskpanga ringkirjale 5/1994, mis on reguleeriva asutuse normatiivne kriteerium, on kehtestatud nõue, et need marginaalid peavad olema negatiivsed – mida on krediidiasutused üldjuhul eiranud ja rikkunud, on reguleeriva asutuse normatiivsest kriteeriumist täielikult kõrvalekaldumine vastuolus direktiivi 2005/29/EÜ (1) artiklitega 5 ja 7?

| 2. | Kas juhul, kui on tõendatud, et see eespool nimetatud normatiivsest kriteeriumist kõrvalekaldumine on direktiivi 29/2005/EÜ artiklitega 5 ja 7 vastuolus vastavalt Euroopa Kohtu praktikale kohtuasjas C-689/20 (2), on see ebaaus tava üks element lepingutingimuse ebaõigluse hindamisel ja kaalumisel ning on vastuolus direktiivi 93/13 (3) artiklitega 3 ja 4? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul, kui on tõendatud, et see eespool nimetatud normatiivsest kriteeriumist kõrvalekaldumine on direktiivi 29/2005/EÜ artiklitega 5 ja 7 vastuolus vastavalt Euroopa Kohtu praktikale kohtuasjas C-689/20 (2), on see ebaaus tava üks element lepingutingimuse ebaõigluse hindamisel ja kaalumisel ning on vastuolus direktiivi 93/13 (3) artiklitega 3 ja 4?

| 3. | Kui Hispaania keskpanga ringkirja 5/1994, mis on suunatud finantssektorile, kuid ei ole elanikkonnale üldteada, ei ole üldse arvesse võetud ja tuvastatakse, et see arvesse võtmata jätmine on vastuolus direktiivi 2005/29/EÜ artikliga 7, siis kas see kujutab endast lepingutingimuse ebaõigluse hindamisel kooskõlas direktiivi 93/13 artikli 6 lõikega 1 osutust selle kohta, et kohtul tuleb teha läbipaistvuskontroll selle indeksi suhtes, mille moodustavad „baasindeks ja marginaal“? |
| --- | --- |

3.

Kui Hispaania keskpanga ringkirja 5/1994, mis on suunatud finantssektorile, kuid ei ole elanikkonnale üldteada, ei ole üldse arvesse võetud ja tuvastatakse, et see arvesse võtmata jätmine on vastuolus direktiivi 2005/29/EÜ artikliga 7, siis kas see kujutab endast lepingutingimuse ebaõigluse hindamisel kooskõlas direktiivi 93/13 artikli 6 lõikega 1 osutust selle kohta, et kohtul tuleb teha läbipaistvuskontroll selle indeksi suhtes, mille moodustavad „baasindeks ja marginaal“?

| 4. | Kas direktiivi 93/13/EMÜ artikli 3 lõikega 1 ning artiklitega 4 ja 5 on vastuolus liikmesriigi kohtupraktika, mille kohaselt hüpoteeklaenude baasindeksi erinorm on ebaõiglane tava, kuna selles ei kohaldata negatiivset marginaali, kuigi seda on nõutud Hispaania keskpanga ringkirja preambulis, sest hüpoteeklaenude baasindeks on kõikides olemasolevatest krediidi kulukuse aastamääradest ebasoodsam ja seda on turustatud nii, nagu oleks see sama soodne toode nagu Euribor, võtmata arvesse vajadust lisada negatiivne marginaal, ning seepärast võiks see kaasa tuua lepingu lõpetamise, kuna lepingutingimused, milles on ette nähtud hüpoteeklaenude baasindeksi kohaldamine, loetakse tühiseks ning pangad [peavad] edaspidi loobuma nende lepingutingimuste kasutamisest, kuna selle teenuse turustamine haavatavatele tarbijatele võib kahjustada majanduslikku käitumist, ning seda võib pidada ärilistesse lepingutesse mittelisatuks ning neid lepinguid ebaausaks, kuna see on arvatud intressi hinna sisse, vastuolus direktiiviga 2005/29/EÜ? |
| --- | --- |

4.

Kas direktiivi 93/13/EMÜ artikli 3 lõikega 1 ning artiklitega 4 ja 5 on vastuolus liikmesriigi kohtupraktika, mille kohaselt hüpoteeklaenude baasindeksi erinorm on ebaõiglane tava, kuna selles ei kohaldata negatiivset marginaali, kuigi seda on nõutud Hispaania keskpanga ringkirja preambulis, sest hüpoteeklaenude baasindeks on kõikides olemasolevatest krediidi kulukuse aastamääradest ebasoodsam ja seda on turustatud nii, nagu oleks see sama soodne toode nagu Euribor, võtmata arvesse vajadust lisada negatiivne marginaal, ning seepärast võiks see kaasa tuua lepingu lõpetamise, kuna lepingutingimused, milles on ette nähtud hüpoteeklaenude baasindeksi kohaldamine, loetakse tühiseks ning pangad [peavad] edaspidi loobuma nende lepingutingimuste kasutamisest, kuna selle teenuse turustamine haavatavatele tarbijatele võib kahjustada majanduslikku käitumist, ning seda võib pidada ärilistesse lepingutesse mittelisatuks ning neid lepinguid ebaausaks, kuna see on arvatud intressi hinna sisse, vastuolus direktiiviga 2005/29/EÜ?

| 5. | Kas direktiivi 93/13/EMÜ artikli 6 lõikega 1 on vastuolus see, et ei tehta kontrolli niisuguse marginaali lepingusse lisamise ja selle ebaõigluse üle, mis on kehtestatud varjatult, arvestades et marginaal peab panga tehtud pakkumuses olema negatiivne ja et tarbija ei saanud lepingueelse teavitamise ajal ette näha, kuidas tema laenule kohaldatud intress majanduses kujunema hakkab, kuna see on selliselt vastuolus direktiiviga 29/2005? |
| --- | --- |

5.

Kas direktiivi 93/13/EMÜ artikli 6 lõikega 1 on vastuolus see, et ei tehta kontrolli niisuguse marginaali lepingusse lisamise ja selle ebaõigluse üle, mis on kehtestatud varjatult, arvestades et marginaal peab panga tehtud pakkumuses olema negatiivne ja et tarbija ei saanud lepingueelse teavitamise ajal ette näha, kuidas tema laenule kohaldatud intress majanduses kujunema hakkab, kuna see on selliselt vastuolus direktiiviga 29/2005?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv)(ELT 2005, L 149, lk 22).

(2)  ECLI:EU:C:2021:791

(3)  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288).

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 26. aprillil 2022 – Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej versus P. linnas W.

(Kohtuasi C-282/22)

(2022/C 326/07)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Naczelny Sąd Administracyjny

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

Vastustaja: P. linnas W.

Eelotsuse küsimused

Kas mitmejärguline kogusooritus, mida osutatakse laadimispunktides elektrisõidukite kasutajatele ja mis hõlmab järgmist:

| a) | laadimisseadmete kättesaadavaks tegemine (sh laadija integreerimine sõiduki operatsioonisüsteemi); |
| --- | --- |

a)

laadimisseadmete kättesaadavaks tegemine (sh laadija integreerimine sõiduki operatsioonisüsteemi);

| b) | asjakohaselt kohandatud parameetritega elektrienergia voolu tagamine elektrisõiduki akudesse; |
| --- | --- |

b)

asjakohaselt kohandatud parameetritega elektrienergia voolu tagamine elektrisõiduki akudesse;

| c) | vajalik tehniline tugi sõidukite kasutajatele; |
| --- | --- |

c)

vajalik tehniline tugi sõidukite kasutajatele;

| d) | kasutajatele spetsiaalse platvormi, veebilehe või rakenduse pakkumine konkreetse konnektori reserveerimiseks, tehingute ajaloo ja tehtud maksete vaatamiseks, samuti nn e-rahakoti kasutamise võimaluse pakkumine maksete tegemiseks eri laadimisseanside eest,






  — | kujutab endast kaupade tarnimist nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 14 lõike 1 tähenduses või teenuste osutamist selle direktiivi artikli 24 lõike 1 tähenduses? |
| --- | --- | --- |

d)

kasutajatele spetsiaalse platvormi, veebilehe või rakenduse pakkumine konkreetse konnektori reserveerimiseks, tehingute ajaloo ja tehtud maksete vaatamiseks, samuti nn e-rahakoti kasutamise võimaluse pakkumine maksete tegemiseks eri laadimisseanside eest,

—

kujutab endast kaupade tarnimist nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 14 lõike 1 tähenduses või teenuste osutamist selle direktiivi artikli 24 lõike 1 tähenduses?

---

(1)  ELT 2006, L 347, lk 1.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal d’arrondissement de Luxembourg (Luksemburg) 29. aprillil 2022 – TP versus Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA

(Kohtuasi C-288/22)

(2022/C 326/08)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal d’arrondissement

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: TP

Vastustaja: Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas füüsiline isik, kes on Luksemburgi õiguse alusel asutatud aktsiaseltsi nõukogu liige, teostab „majandustegevust“ samas tähenduses nagu nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artiklis 9, täpsemalt: kas tema saadavat nõukogu liikme tasu tuleb käsitada vastutasuna sellele äriühingule osutatud teenuste eest? |
| --- | --- |

1.

Kas füüsiline isik, kes on Luksemburgi õiguse alusel asutatud aktsiaseltsi nõukogu liige, teostab „majandustegevust“ samas tähenduses nagu nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artiklis 9, täpsemalt: kas tema saadavat nõukogu liikme tasu tuleb käsitada vastutasuna sellele äriühingule osutatud teenuste eest?

| 2. | Kas füüsiline isik, kes on Luksemburgi õiguse alusel asutatud aktsiaseltsi nõukogu liige, tegeleb sellise tegevusega „iseseisvalt“ samas tähenduses nagu nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklites 9 ja 10? |
| --- | --- |

2.

Kas füüsiline isik, kes on Luksemburgi õiguse alusel asutatud aktsiaseltsi nõukogu liige, tegeleb sellise tegevusega „iseseisvalt“ samas tähenduses nagu nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklites 9 ja 10?

---

(1)  ELT 2006, L 347, lk 1.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (Portugal) 4. mail 2022 – Banco BPN/BIC Português, SA, Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA, Portugali filiaal, Banco Português de Investimento SA (BPI), Banco Espírito Santo SA, likvideerimisel, Banco Santander Totta SA, Barclays Bank Plc, Caixa Económica Montepio Geral – Caixa Económica Bancária, SA, Caixa Geral de Depósitos, SA, Unión de Creditos Imobiliarios, SA – Estabelecimento Financeiro de Crédito SOC, Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo CRL ja Banco Comercial Português SA versus Autoridade da Concorrência

(Kohtuasi C-298/22)

(2022/C 326/09)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: Banco BPN/BIC Português, SA, Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA, Portugali filiaal, Banco Português de Investimento SA (BPI), Banco Espírito Santo SA, likvideerimisel, Banco Santander Totta SA, Barclays Bank Plc, Caixa Económica Montepio Geral – Caixa Económica Bancária, SA, Caixa Geral de Depósitos, SA, Unión de Creditos Imobiliarios, SA – Estabelecimento Financeiro de Crédito SOC, Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo CRL ja Banco Comercial Português SA

Vastustaja: Autoridade da Concorrência

Menetluses osales: Ministério Público

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELTL artikliga 101 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 81) on vastuolus see, et eesmärgil põhineva konkurentsipiiranguna käsitatakse konkurentide vahelist regulaarset ja vastastikust igakuist laiaulatuslikku teabevahetust äritingimuste (sh praeguste ja tulevaste marginaalide ja riskimuutujate) ning tootmisnäitajate kohta (andmed on esitatud kuu kohta, individuaalselt ja liigendatud kujul) seoses kinnisvara- ettevõtte- ja tarbimislaenude pakkumistega jaepangandussektoris turule sisenemise tõketega kontsentreeritud turul, mis suurendab kunstlikult läbipaistvust ja vähendab ebakindlust konkurentide strateegilise käitumise suhtes? |
| --- | --- |

1.

Kas ELTL artikliga 101 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 81) on vastuolus see, et eesmärgil põhineva konkurentsipiiranguna käsitatakse konkurentide vahelist regulaarset ja vastastikust igakuist laiaulatuslikku teabevahetust äritingimuste (sh praeguste ja tulevaste marginaalide ja riskimuutujate) ning tootmisnäitajate kohta (andmed on esitatud kuu kohta, individuaalselt ja liigendatud kujul) seoses kinnisvara- ettevõtte- ja tarbimislaenude pakkumistega jaepangandussektoris turule sisenemise tõketega kontsentreeritud turul, mis suurendab kunstlikult läbipaistvust ja vähendab ebakindlust konkurentide strateegilise käitumise suhtes?

| 2. | Jaatava vastuse korral: kas ELTL artikliga 101 on vastuolus selline kvalifitseerimine, kui ei ole tuvastatud või ei ole võimalik tuvastada tõhususe kasvu, ambivalentset või konkurentsi soodustavat mõju, mis tuleneb sellisest teabevahetusest? |
| --- | --- |

2.

Jaatava vastuse korral: kas ELTL artikliga 101 on vastuolus selline kvalifitseerimine, kui ei ole tuvastatud või ei ole võimalik tuvastada tõhususe kasvu, ambivalentset või konkurentsi soodustavat mõju, mis tuleneb sellisest teabevahetusest?

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 12. mail 2022 – GE Infrastructure Hungary Holding Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-318/22)

(2022/C 326/10)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Törvényszék

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: GE Infrastructure Hungary Holding Kft.

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/133/EÜ (1) eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise ning Euroopa äriühingute (SE) või Euroopa ühistute (SCE) registrijärgse asukoha teise liikmesriiki üleviimise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta (edaspidi „direktiiv“) tuleb tõlgendada nii, et selle direktiivi põhjendusega 2 ja artikli 1 punktiga a on kooskõlas riigisisene õigusnorm (või säte) või selle õigusnormi (või sätte) tõlgendamine ja praktikas kohaldamine, mille alusel ei puuduta see direktiiv riigisiseseid ümberkujundamisi, vaid ainult rahvusvahelisi ja piiriüleseid ümberkujundamisi, arvestades seejuures asjaolu, et direktiivi sätted võeti liikmesriigi õigusesse üle 1996. aasta LXXXI seadusega äriühingu tulumaksu ja dividendimaksu kohta (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI törvény; edaspidi „äriühingu tulumaksu seadus“), nii et isegi kui ühenduse õigus seda küsimust otseselt ei reguleeri, nägi liikmesriigi seadusandja nimetatud seaduse § 31 lõike 1 punktis a ette, et selle seaduse eesmärk on kooskõlastada õigusnormid liidu õigusega, seahulgas direktiiviga? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/133/EÜ (1) eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise ning Euroopa äriühingute (SE) või Euroopa ühistute (SCE) registrijärgse asukoha teise liikmesriiki üleviimise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta (edaspidi „direktiiv“) tuleb tõlgendada nii, et selle direktiivi põhjendusega 2 ja artikli 1 punktiga a on kooskõlas riigisisene õigusnorm (või säte) või selle õigusnormi (või sätte) tõlgendamine ja praktikas kohaldamine, mille alusel ei puuduta see direktiiv riigisiseseid ümberkujundamisi, vaid ainult rahvusvahelisi ja piiriüleseid ümberkujundamisi, arvestades seejuures asjaolu, et direktiivi sätted võeti liikmesriigi õigusesse üle 1996. aasta LXXXI seadusega äriühingu tulumaksu ja dividendimaksu kohta (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI törvény; edaspidi „äriühingu tulumaksu seadus“), nii et isegi kui ühenduse õigus seda küsimust otseselt ei reguleeri, nägi liikmesriigi seadusandja nimetatud seaduse § 31 lõike 1 punktis a ette, et selle seaduse eesmärk on kooskõlastada õigusnormid liidu õigusega, seahulgas direktiiviga?

| 2. | Kas direktiivi artikli 8 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selle sättega on kooskõlas riigisisene õigusnorm (või säte) või selle õigusnormi (või sätte) tõlgendamine ja praktikas kohaldamine, mille alusel sama liikmesriigi residendist ettevõtjate eraldumise korral peab üleandva äriühingu osanik vähendama oma osaluse nimiväärtust üleandvas äriühingus (üleandva äriühingu märgitud kapital), et vähendada oma raamatupidamisarvestuses selle osaluse (äriühingu osade) väärtust, mis tal on üleandvas äriühingus, nii et maksuhaldur nõuab seda arvestusliku väärtuse vähendamist eeltingimusena selleks, et äriühingul oleks õigus direktiivi artikli 8 lõikes 2 ette nähtud maksustamisviisile, sealhulgas olukorras, kus eraldumisega kaasneb üleandva äriühingu osanikule kahjum? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi artikli 8 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selle sättega on kooskõlas riigisisene õigusnorm (või säte) või selle õigusnormi (või sätte) tõlgendamine ja praktikas kohaldamine, mille alusel sama liikmesriigi residendist ettevõtjate eraldumise korral peab üleandva äriühingu osanik vähendama oma osaluse nimiväärtust üleandvas äriühingus (üleandva äriühingu märgitud kapital), et vähendada oma raamatupidamisarvestuses selle osaluse (äriühingu osade) väärtust, mis tal on üleandvas äriühingus, nii et maksuhaldur nõuab seda arvestusliku väärtuse vähendamist eeltingimusena selleks, et äriühingul oleks õigus direktiivi artikli 8 lõikes 2 ette nähtud maksustamisviisile, sealhulgas olukorras, kus eraldumisega kaasneb üleandva äriühingu osanikule kahjum?

| 3. | Kas direktiivi artikli 8 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selle sättega on kooskõlas riigisisene õigusnorm (või säte) või selle õigusnormi (või sätte) tõlgendamine ja praktikas kohaldamine, mille alusel ei kohaldata eraldumisele selles sättes ette nähtud äriühingu tulumaksuga maksustamist juhul, kui asjaomane üleandev äriühing on ühe osanikuga äriühing, see tähendab juhul, kui eraldumise tulemusel jääb üleandva äriühingu asutajale muutumatult alles tema 100 % osaluse omandiõigus selles äriühingus või kui üleandva äriühingu märgitud kapitalis ei toimu mingit muutust? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi artikli 8 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selle sättega on kooskõlas riigisisene õigusnorm (või säte) või selle õigusnormi (või sätte) tõlgendamine ja praktikas kohaldamine, mille alusel ei kohaldata eraldumisele selles sättes ette nähtud äriühingu tulumaksuga maksustamist juhul, kui asjaomane üleandev äriühing on ühe osanikuga äriühing, see tähendab juhul, kui eraldumise tulemusel jääb üleandva äriühingu asutajale muutumatult alles tema 100 % osaluse omandiõigus selles äriühingus või kui üleandva äriühingu märgitud kapitalis ei toimu mingit muutust?

---

(1)  ELT 2009, L 310, lk 34.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour d’appel de Bruxelles (Belgia) 20. mail 2022 – Ligue des droits humains ASBL, BA versus L’organe de contrôle de l’information policière

(Kohtuasi C-333/22)

(2022/C 326/11)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour d’appel de Bruxelles

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitajad: Ligue des droits humains ASBL, BA

Vastustaja: L’organe de contrôle de l’information policière

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 ja artikli 8 lõige 3 nõuavad, et sõltumatu järelevalveasutuse, nagu politseiinfo järelevalveorgani vastu on võimalik kasutada õiguskaitsevahendeid, kui see asutus teostab andmesubjekti õigusi vastutava töötleja suhtes? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 ja artikli 8 lõige 3 nõuavad, et sõltumatu järelevalveasutuse, nagu politseiinfo järelevalveorgani vastu on võimalik kasutada õiguskaitsevahendeid, kui see asutus teostab andmesubjekti õigusi vastutava töötleja suhtes?

| 2. | Kas direktiivi 2016/680 (1) artikkel 17 on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja artikli 8 lõikega 3 Euroopa Kohtu tõlgenduses, kuivõrd see kohustab järelevalveasutust – kes teostab andmesubjekti õigusi vastutava töötleja suhtes – üksnes teavitama andmesubjekti sellest, et „kõik vajalikud kontrollid või läbivaatus järelevalveasutuse poolt on aset leidnud“, ja „õigusest kasutada õiguskaitsevahendit“, kuigi selline teave ei võimalda järelkontrolli järelevalveasutuse tegevuse ja hinnangu üle seoses andmesubjekti andmete ja vastutava töötleja kohustustega? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2016/680 (1) artikkel 17 on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja artikli 8 lõikega 3 Euroopa Kohtu tõlgenduses, kuivõrd see kohustab järelevalveasutust – kes teostab andmesubjekti õigusi vastutava töötleja suhtes – üksnes teavitama andmesubjekti sellest, et „kõik vajalikud kontrollid või läbivaatus järelevalveasutuse poolt on aset leidnud“, ja „õigusest kasutada õiguskaitsevahendit“, kuigi selline teave ei võimalda järelkontrolli järelevalveasutuse tegevuse ja hinnangu üle seoses andmesubjekti andmete ja vastutava töötleja kohustustega?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT 2016, L 119, lk 89).

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugal) 23. mail 2022 – A, SA versus Autoridade Tributária e Aduaneira

(Kohtuasi C-335/22)

(2022/C 326/12)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: A, SA

Vastustaja: Autoridade Tributária e Aduaneira

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/7/EÜ (1) artikli 5 lõike 2 punkti b võib tõlgendada nii, et sellega on vastuolus tempelmaksu (imposto do selo) kohaldamine vahendustasudele finantsvahendusteenuste pealt, mida osutab pank seoses äriühingute emiteeritud kaubeldavate väärtpaberite – võlakirjade ja kommertsväärtpaberte – turul investeerimisega ja mis hõlmavad kaebaja kohustust teha kõik võimalik, tehes kindlaks investorid ja võttes nendega ühendust, selleks et väärtpabereid turustada, võtta vastu märkimis- või ostukorraldusi ja mõnel juhul omandada pakutavaid väärtpabereid? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/7/EÜ (1) artikli 5 lõike 2 punkti b võib tõlgendada nii, et sellega on vastuolus tempelmaksu (imposto do selo) kohaldamine vahendustasudele finantsvahendusteenuste pealt, mida osutab pank seoses äriühingute emiteeritud kaubeldavate väärtpaberite – võlakirjade ja kommertsväärtpaberte – turul investeerimisega ja mis hõlmavad kaebaja kohustust teha kõik võimalik, tehes kindlaks investorid ja võttes nendega ühendust, selleks et väärtpabereid turustada, võtta vastu märkimis- või ostukorraldusi ja mõnel juhul omandada pakutavaid väärtpabereid?

| 2. | Kas vastus esimesele küsimusele on erinev sõltuvalt sellest, kas finantsteenuste osutamine on seaduslikult kohustuslik või üksnes vabatahtlik? |
| --- | --- |

2.

Kas vastus esimesele küsimusele on erinev sõltuvalt sellest, kas finantsteenuste osutamine on seaduslikult kohustuslik või üksnes vabatahtlik?

---

(1)  Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/7/EÜ kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta (ELT 2008, L 46, lk 11).

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Pécsi Törvényszék (Ungari) 7. juunil 2022 – Viterra Hungary Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-366/22)

(2022/C 326/13)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Pécsi Törvényszék

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Viterra Hungary Kft.

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, (1) tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi praktika, mille kohaselt loetakse sellist röstimisprotsessi, mis on vajalik selleks, et eemaldada pärast sojaubadest heksaanlahustiga õli ekstraheerimist järele jäänud jääkproduktist heksaan (mida kasutatakse õli ekstraheerimiseks ning mis on loomade ja inimeste tervisele kahjulik) lõplikuks töötlemiseks, mis võetakse aluseks selle toote klassifitseerimiseks nomenklatuuri rubriiki 2309 ja mis välistab selle klassifitseerimise nomenklatuuri rubriiki 2304? |
| --- | --- |

1.

Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, (1) tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi praktika, mille kohaselt loetakse sellist röstimisprotsessi, mis on vajalik selleks, et eemaldada pärast sojaubadest heksaanlahustiga õli ekstraheerimist järele jäänud jääkproduktist heksaan (mida kasutatakse õli ekstraheerimiseks ning mis on loomade ja inimeste tervisele kahjulik) lõplikuks töötlemiseks, mis võetakse aluseks selle toote klassifitseerimiseks nomenklatuuri rubriiki 2309 ja mis välistab selle klassifitseerimise nomenklatuuri rubriiki 2304?

| 2. | Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, tuleb tõlgendada nii, et toodet tuleb pidada „inimtoiduks kõlbmatuks“, kui






  a) | on täielikult välistatud ja võimatu seda toodet kasutada toiduainetööstuses, see tähendab juhul, kui toiduainetööstuses ei ole võimalik kõnealust toodet kasutada või töödelda, ning kui sellest tootest ei ole võimalik valmistada toodet, mida võiksid inimesed tarbida, või kui |
| --- | --- | --- |

2.

Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, tuleb tõlgendada nii, et toodet tuleb pidada „inimtoiduks kõlbmatuks“, kui

a)

on täielikult välistatud ja võimatu seda toodet kasutada toiduainetööstuses, see tähendab juhul, kui toiduainetööstuses ei ole võimalik kõnealust toodet kasutada või töödelda, ning kui sellest tootest ei ole võimalik valmistada toodet, mida võiksid inimesed tarbida, või kui

| b) | inimesed ei tohi seda toodet tarbida sellisel kujul, nagu seda imporditakse, kuid millest võib pärast selle kasutamist või töötlemist toiduainetööstuses toota toodet, mida võivad inimesed tarbida? |
| --- | --- |

b)

inimesed ei tohi seda toodet tarbida sellisel kujul, nagu seda imporditakse, kuid millest võib pärast selle kasutamist või töötlemist toiduainetööstuses toota toodet, mida võivad inimesed tarbida?

| 3. | Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, tuleb tõlgendada nii, et toodet loetakse väga väärtuslikuks loomade toitumises ka siis, kui graanulite (pellet) kujul imporditud toode tuleb selleks, et loomad võiksid seda tarbida, füüsiliselt purustada ja segada segasöödaga? |
| --- | --- |

3.

Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, tuleb tõlgendada nii, et toodet loetakse väga väärtuslikuks loomade toitumises ka siis, kui graanulite (pellet) kujul imporditud toode tuleb selleks, et loomad võiksid seda tarbida, füüsiliselt purustada ja segada segasöödaga?

| 4. | Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, tuleb tõlgendada nii, et liidu õigusega on vastuolus liikmesriigi praktika, mille kohaselt välistab see, et toode sisaldab geneetiliselt muundatud aineid, toote kasutamise inimtoiduks, st et geneetiliselt muundatud sojajahu ei tohi kasutada toiduainetööstuses? |
| --- | --- |

4.

Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, tuleb tõlgendada nii, et liidu õigusega on vastuolus liikmesriigi praktika, mille kohaselt välistab see, et toode sisaldab geneetiliselt muundatud aineid, toote kasutamise inimtoiduks, st et geneetiliselt muundatud sojajahu ei tohi kasutada toiduainetööstuses?

| 5. | Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, tuleb tõlgendada nii, et toote klassifitseerimisel nomenklatuuri rubriiki 2304 või rubriiki 2309 tuleb kontrollida






  a) | toote tegelikku kasutamist pärast importimist või |
| --- | --- | --- |

5.

Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, tuleb tõlgendada nii, et toote klassifitseerimisel nomenklatuuri rubriiki 2304 või rubriiki 2309 tuleb kontrollida

a)

toote tegelikku kasutamist pärast importimist või

| b) | toote objektiivseid omadusi importimise ajal, see tähendab seda, kas toodet võib sellisel kujul, nagu seda imporditakse, kasutada inimtoiduks ja/või loomasöödaks? |
| --- | --- |

b)

toote objektiivseid omadusi importimise ajal, see tähendab seda, kas toodet võib sellisel kujul, nagu seda imporditakse, kasutada inimtoiduks ja/või loomasöödaks?

| 6. | Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, et sojajahu on inimtoiduks kõlbmatu, ei välista selle klassifitseerimist nomenklatuuri rubriiki 2304? |
| --- | --- |

6.

Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, et sojajahu on inimtoiduks kõlbmatu, ei välista selle klassifitseerimist nomenklatuuri rubriiki 2304?

| 7. | Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, tuleb tõlgendada nii, et selline sojajahu, nagu on kõne all käesolevas kohtuasjas, st mille tootmise käigus toimub röstimisprotsess, mis on vajalik selleks, et eemaldada sellest õli ekstraheerimiseks kasutatud heksaan, mis on loomade ja inimeste tervisele kahjulik, kuulub nomenklatuuri rubriiki 2304 või rubriiki 2309? |
| --- | --- |

7.

Kas liidu õigust, eelkõige komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, tuleb tõlgendada nii, et selline sojajahu, nagu on kõne all käesolevas kohtuasjas, st mille tootmise käigus toimub röstimisprotsess, mis on vajalik selleks, et eemaldada sellest õli ekstraheerimiseks kasutatud heksaan, mis on loomade ja inimeste tervisele kahjulik, kuulub nomenklatuuri rubriiki 2304 või rubriiki 2309?

---

(1)  ELT 2016, L 294, lk 1.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Belgia) 8. juunil 2022 – XXX versus Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

(Kohtuasi C-374/22)

(2022/C 326/14)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: XXX

Vastustaja: Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse (1) saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule, artikli 2 punkti j ja artiklit 23 tuleb tõlgendada nii, et neid kohaldatakse kahe Belgias sündinud ja seal pagulaseks tunnistatud lapse isa suhtes, samas kui eespool viidatud artikli 2 punktis j on täpsustatud, et rahvusvahelise kaitse saaja pereliikmed kuuluvad direktiivi 2011/95/EL kohaldamisalasse, „eeldusel et perekond oli juba olemas päritoluriigis“? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse (1) saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule, artikli 2 punkti j ja artiklit 23 tuleb tõlgendada nii, et neid kohaldatakse kahe Belgias sündinud ja seal pagulaseks tunnistatud lapse isa suhtes, samas kui eespool viidatud artikli 2 punktis j on täpsustatud, et rahvusvahelise kaitse saaja pereliikmed kuuluvad direktiivi 2011/95/EL kohaldamisalasse, „eeldusel et perekond oli juba olemas päritoluriigis“?

| 2. | Kas kaebaja poolt kohtuistungil viidatud asjaolu, et tema lapsed on tema ülalpeetavad ja et kaebaja sõnul on talle rahvusvahelise kaitse andmine tema laste parimates huvides, tähendab direktiivi 2011/95/EL põhjendusi 18, 19 ja 38 arvesse võttes, et direktiivis 2011/95/EL sätestatud rahvusvahelise kaitse saaja perekonnaliikmete mõistet tuleks laiendada nii, et see hõlmaks ka perekonda, mis ei ole loodud päritoluriigis? |
| --- | --- |

2.

Kas kaebaja poolt kohtuistungil viidatud asjaolu, et tema lapsed on tema ülalpeetavad ja et kaebaja sõnul on talle rahvusvahelise kaitse andmine tema laste parimates huvides, tähendab direktiivi 2011/95/EL põhjendusi 18, 19 ja 38 arvesse võttes, et direktiivis 2011/95/EL sätestatud rahvusvahelise kaitse saaja perekonnaliikmete mõistet tuleks laiendada nii, et see hõlmaks ka perekonda, mis ei ole loodud päritoluriigis?

| 3. | Kui kahele esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas direktiivi 2011/95/EL artikkel 23, mida ei ole Belgia õigusesse üle võetud, et näha ette elamisloa või rahvusvahelise kaitse andmine Belgias pagulaseks tunnistatud ja seal sündinud laste isale, võib omada vahetut õigusmõju? |
| --- | --- |

3.

Kui kahele esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas direktiivi 2011/95/EL artikkel 23, mida ei ole Belgia õigusesse üle võetud, et näha ette elamisloa või rahvusvahelise kaitse andmine Belgias pagulaseks tunnistatud ja seal sündinud laste isale, võib omada vahetut õigusmõju?

| 4. | Kui vastus on jaatav, siis kas direktiivi 2011/95/EL artikkel 23 annab ülevõtmata jätmise tõttu Belgias pagulaseks tunnistatud ja seal sündinud laste isale õiguse nõuda artiklites 24–35 sätestatud hüvesid, sealhulgas elamisluba, mis võimaldab tal seaduslikult Belgias elada koos oma perega, või õiguse saada rahvusvahelist kaitset isegi siis, kui see isa individuaalselt ei täida rahvusvahelise kaitse saamise tingimusi? |
| --- | --- |

4.

Kui vastus on jaatav, siis kas direktiivi 2011/95/EL artikkel 23 annab ülevõtmata jätmise tõttu Belgias pagulaseks tunnistatud ja seal sündinud laste isale õiguse nõuda artiklites 24–35 sätestatud hüvesid, sealhulgas elamisluba, mis võimaldab tal seaduslikult Belgias elada koos oma perega, või õiguse saada rahvusvahelist kaitset isegi siis, kui see isa individuaalselt ei täida rahvusvahelise kaitse saamise tingimusi?

| 5. | Kas kvalifikatsioonidirektiivi artikli 23 soovitav toime koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 7, 18 ja 24 ning kvalifikatsioonidirektiivi põhjendustega 18, 19 ja 38 nõuab liikmesriigilt, kes ei ole kohandanud oma siseriiklikku õigust nii, et sellise seisundiga isikute pereliikmetel [selle direktiivi artikli 2 punkti j tähenduses või kelle puhul esineb individuaalne ülalpidamissuhe] oleks õigus nõuda teatavaid hüvesid, kui nad individuaalselt ei täida selle seisundi saamise tingimusi, seda, et ta tunnustaks nende pereliikmete õigust tuletatud pagulasseisundile, et nad saaksid nõuda neid hüvesid perekonna ühtsuse säilitamiseks? |
| --- | --- |

5.

Kas kvalifikatsioonidirektiivi artikli 23 soovitav toime koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 7, 18 ja 24 ning kvalifikatsioonidirektiivi põhjendustega 18, 19 ja 38 nõuab liikmesriigilt, kes ei ole kohandanud oma siseriiklikku õigust nii, et sellise seisundiga isikute pereliikmetel [selle direktiivi artikli 2 punkti j tähenduses või kelle puhul esineb individuaalne ülalpidamissuhe] oleks õigus nõuda teatavaid hüvesid, kui nad individuaalselt ei täida selle seisundi saamise tingimusi, seda, et ta tunnustaks nende pereliikmete õigust tuletatud pagulasseisundile, et nad saaksid nõuda neid hüvesid perekonna ühtsuse säilitamiseks?

| 6. | Kas kvalifikatsioonidirektiivi artikkel 23 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 7, 18 ja 24 ning kvalifikatsioonidirektiivi põhjendustega 18, 19 ja 38 nõuab liikmesriigilt, kes ei ole kohandanud oma siseriiklikku õigust nii, et pagulaseks tunnistatud isiku vanematel oleks õigus nõuda direktiivi artiklites 24–35 sätestatud hüvesid, seda, et nad võimaldaksid nendel vanematel saada tuletatud rahvusvahelist kaitset, et pidada eelkõige silmas lapse parimaid huve ja tagada lapse pagulasseisundi tõhusus? |
| --- | --- |

6.

Kas kvalifikatsioonidirektiivi artikkel 23 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 7, 18 ja 24 ning kvalifikatsioonidirektiivi põhjendustega 18, 19 ja 38 nõuab liikmesriigilt, kes ei ole kohandanud oma siseriiklikku õigust nii, et pagulaseks tunnistatud isiku vanematel oleks õigus nõuda direktiivi artiklites 24–35 sätestatud hüvesid, seda, et nad võimaldaksid nendel vanematel saada tuletatud rahvusvahelist kaitset, et pidada eelkõige silmas lapse parimaid huve ja tagada lapse pagulasseisundi tõhusus?

---

(1)  ELT 2011, L 337, lk 9.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Pécsi Törvényszék (Ungari) 14. juunil 2022 – Tüke Busz Közösségi Közlekedési Zrt. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-391/22)

(2022/C 326/15)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Pécsi Törvényszék

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Tüke Busz Közösségi Közlekedési Zrt.

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimus

Kas nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, (1) on kooskõlas käesolevas kohtuasjas Nemzeti Adó- és Vámhivatali (riigi maksu- ja tolliamet) tehtud otsus ja selle asutuse praktika, mille kohaselt „regulaarse reisitranspordivahendite hoolduseks vajalik läbisõit ega kütuse tankimiseks vajalik läbisõit ei kuulu regulaarse reisijateveo kohaldamisalasse“?

---

(1)  ELT 2003, L 283, lk 51; ELT eriväljaanne 09/01, lk 405.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 21. juunil 2022 – AB versus Disziplinarrat der Österreichischen Apothekerkammer

(Kohtuasi C-417/22)

(2022/C 326/16)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: AB

Vastustaja: Disziplinarrat der Österreichischen Apothekerkammer

Eelotsuse küsimus

Kas direktiivi 2001/83/EÜ (1) (muudetud direktiiviga 2004/27/EÜ (2)) artikli 87 lõiget 3 ja artiklit 90 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis keelavad ravimite hinnareklaami?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT 2001, L 311, lk 67; ELT eriväljaanne 13/27, lk 69).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/27/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ ühenduse eeskirjade kohta seoses inimtervishoius kasutatavate ravimitega (ELT 2004, L 136, lk 34; ELT eriväljaanne 13/34, lk 262).

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākā tiesa (Senāts) (Läti) 22. juunil 2022 – SIA „DOBELES AUTOBUSU PARKS“, AS „CATA“, SIA „VTU VALMIERA“, SIA „JELGAVAS AUTOBUSU PARKS“, SIA „Jēkabpils autobusu parks“ versus Iepirkumu uzraudzības birojs, Valsts SIA „Autotransporta direkcija“

(Kohtuasi C-421/22)

(2022/C 326/17)

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Augstākā tiesa (Senāts)

Põhikohtuasja pooled

Apellandid: SIA „DOBELES AUTOBUSU PARKS“, AS „CATA“, SIA „VTU VALMIERA“, SIA „JELGAVAS AUTOBUSU PARKS“, SIA „Jēkabpils autobusu parks“

Teised menetlusosalised: Iepirkumu uzraudzības birojs, Valsts SIA „Autotransporta direkcija“

Eelotsuse küsimused

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määrusega (EL) 2016/2338 (2), artikli 1 lõike 1 teise lõiguga, artikli 2a lõikega 2 ja artikli 3 lõikega 2 on lubatud hüvitamise kord, milles ei kehtestata pädevale asutusele kohustust hüvitada lepingulise hinna perioodilise indekseerimise teel (hüvitise suurus) ühistransporditeenuse osutajale kogu teenuse osutamisega seotud kulude suurenemine teenuseosutajast olenematutel põhjustel ja mis seega ei kõrvalda täielikult riski, et teenuseosutajal tekib kahju, mida ei saa hüvitada?

---

(1)  ELT 2007, L 315, lk 1.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2338, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1370/2007 riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu avamise osas (ELT 2016, L 354, lk 22).

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 28. juunil 2022 – MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt versus Mercedes-Benz Group AG

(Kohtuasi C-425/22)

(2022/C 326/18)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Kúria (Ungari kõrgeim kohus)

Põhikohtuasja pooled

Hageja: MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt

Kostja: Mercedes-Benz Group AG

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kui emaettevõtja esitab teise äriühingu konkurentsivastase tegevuse eest kahju hüvitamise hagi, et saada hüvitist kahju eest, mida on selle tegevusega tekitatud ainult tema tütarettevõtjatele, siis kas pädeva kohtu määrab emaettevõtja asukoht paigana, kus kahju tekitanud juhtum toimus, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjade (edaspidi „Brüsseli Ia määrus“) (1) artikli 7 punkti 2 tähenduses? |
| --- | --- |

1.

Kui emaettevõtja esitab teise äriühingu konkurentsivastase tegevuse eest kahju hüvitamise hagi, et saada hüvitist kahju eest, mida on selle tegevusega tekitatud ainult tema tütarettevõtjatele, siis kas pädeva kohtu määrab emaettevõtja asukoht paigana, kus kahju tekitanud juhtum toimus, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjade (edaspidi „Brüsseli Ia määrus“) (1) artikli 7 punkti 2 tähenduses?

| 2. | Kas Brüsseli Ia määruse artikli 7 punkti 2 kohaldamisel omab tähtsust see, et erinevate vaidlusaluste omandamiste ajal ei kuulunud mitte kõik tütarettevõtjad emaettevõtja kontserni? |
| --- | --- |

2.

Kas Brüsseli Ia määruse artikli 7 punkti 2 kohaldamisel omab tähtsust see, et erinevate vaidlusaluste omandamiste ajal ei kuulunud mitte kõik tütarettevõtjad emaettevõtja kontserni?

---

(1)  ELT 2012, L 351, lk 1.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht München (Saksamaa) 1. juulil 2022 – Generalstaatsanwaltschaft München versus HF

(Kohtuasi C-435/22)

(2022/C 326/19)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberlandesgericht München

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Generalstaatsanwaltschaft München

Vastustaja: HF

Eelotsuse küsimused

Kas Schengenis 19. juunil 1990 allkirjastatud konventsiooni, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (edaspidi „Schengeni rakenduskonventsioon“), artiklit 54 koosmõjus Euroopa Liidu põhiõiguste harta (1) artikliga 50 tuleb tõlgendada nii, et nende õigusnormidega on vastuolus kolmanda riigi kodaniku, kes ei ole liidu kodanik ELTL artikli 20 tähenduses, väljaandmine selle konventsiooni osalisriigi ja Euroopa Liidu liikmesriigi asutuste poolt, kolmandale riigile, kui asjaomane isik on mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis samade tegude eest, mida puudutab väljaandmistaotlus, juba lõplikult süüdi mõistetud ja see kohtuotsus on täide viidud, ning kui selle isiku kolmandale riigile väljaandmisest keeldumise otsus oleks võimalik üksnes siis, kui lepitakse kolmanda riigiga sõlmitud kahepoolse väljaandmislepingu rikkumisega?

---

(1)  EÜT 2000, C 364, lk 1.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/13

---

5. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Iirimaa

(Kohtuasi C-439/22)

(2022/C 326/20)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: U. Małecka, L. Malferrari, E. Manhaeve, J. Samnadda)

Kostja: Iirimaa

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Iirimaa ei ole võtnud vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EU) 2018/1972 (1), millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, täitmiseks vajalike õigus- ja haldusnorme või vähemalt ei ole komisjoni neist sätetest teavitanud, siis on ta rikkunud nimetatud direktiivi artikli 124 lõikest 1 tulenevat kohustust, või vähemalt kuna Iirimaa ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on ta rikkunud nimetatud direktiivist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Iirimaa ei ole võtnud vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EU) 2018/1972 (1), millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, täitmiseks vajalike õigus- ja haldusnorme või vähemalt ei ole komisjoni neist sätetest teavitanud, siis on ta rikkunud nimetatud direktiivi artikli 124 lõikest 1 tulenevat kohustust, või vähemalt kuna Iirimaa ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on ta rikkunud nimetatud direktiivist tulenevaid kohustusi;

| — | mõista Iirimaalt komisjoni kasuks välja põhisumma suurusega 5 544,9 eurot päevas, kusjuures minimaalne põhisumma on 1 376 000 eurot. |
| --- | --- |

—

mõista Iirimaalt komisjoni kasuks välja põhisumma suurusega 5 544,9 eurot päevas, kusjuures minimaalne põhisumma on 1 376 000 eurot.

| — | Kui lõikes 1 tuvastatud rikkumist ei ole käesoleva kohtuotsuse kuulutamise päevaks lõpetatud, on Iirimaa kohustatud tasuma Euroopa Komisjonile karistusmakse 24 942,9 eurot päevas alates käesolevas menetluses kohtuotsuse kuulutamise päevast kuni nimetatud direktiivist tulenevate kohustuste täitmise kuupäevani, ja |
| --- | --- |

—

Kui lõikes 1 tuvastatud rikkumist ei ole käesoleva kohtuotsuse kuulutamise päevaks lõpetatud, on Iirimaa kohustatud tasuma Euroopa Komisjonile karistusmakse 24 942,9 eurot päevas alates käesolevas menetluses kohtuotsuse kuulutamise päevast kuni nimetatud direktiivist tulenevate kohustuste täitmise kuupäevani, ja

| — | mõista kohtukulud välja Iirimaalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Iirimaalt.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiviga (EU) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, on kehtestatud telekommunikatsiooniturgude eeskirjad. Nimetatud direktiivi artikli 124 lõikega 1 on liikmesriikidele kehtestatud ülevõtmise tähtaeg 21. detsember 2020.

3. veebruari 2021. aasta kirjaga edastas komisjon Iirimaale ametliku kirja, kuna komisjon ei olnud Iirimaalt saanud mingit teadet nimetatud direktiivi täitmiseks vajalike sätete vastuvõtmise kohta. 23. septembri 2021. aasta kirjas saatis komisjon Iirimaale põhjendatud arvamuse, kuna ta ei olnud saatnud lisateadet direktiivi ülevõtmise kohta. Sellest hoolimata ei ole Iirimaa veel võtnud vastu ülevõtmismeetmeid ja vähemalt ei ole komisjoni neist teavitatud.

---

(1)  OJ 2018, L 321, lk 36.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/14

---

7. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Portugal

(Kohtuasi C-449/22)

(2022/C 326/21)

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Caro de Sousa, U. Małecka, L. Malferrari ja E. Manhaeve)

Kostja: Portugali Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Portugali Vabariik ei ole 21. detsembriks 2020 võtnud vastu kõiki õigus- ja haldusnorme, mis on vajalikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik ülevõtmiseks või ei ole igal juhul komisjonile nende normidest vastuvõtmisest teatanud, on Portugali Vabariik rikkunud tal selle direktiivi artikli 124 lõike 1 kohaselt olevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Portugali Vabariik ei ole 21. detsembriks 2020 võtnud vastu kõiki õigus- ja haldusnorme, mis on vajalikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik ülevõtmiseks või ei ole igal juhul komisjonile nende normidest vastuvõtmisest teatanud, on Portugali Vabariik rikkunud tal selle direktiivi artikli 124 lõike 1 kohaselt olevaid kohustusi;

| — | mõista Portugali Vabariigilt ELTL artikli 260 lõike 3 alusel välja põhisumma 5 181,3 eurot päevas, alates 21. detsembrist 2020 kuni Portugali Vabariik on kohustuse täitnud või kuni kohtuotsuse kuulutamiseni, minimaalses summas 1 286 000 eurot; |
| --- | --- |

—

mõista Portugali Vabariigilt ELTL artikli 260 lõike 3 alusel välja põhisumma 5 181,3 eurot päevas, alates 21. detsembrist 2020 kuni Portugali Vabariik on kohustuse täitnud või kuni kohtuotsuse kuulutamiseni, minimaalses summas 1 286 000 eurot;

| — | mõista Portugali Vabariigilt välja karistusmakse 23 307,3 eurot päevas, alates käesolevas kohtuasjas otsuse kuulutamise päevast ning kuni Portugali Vabariik on kohustuse täitnud; |
| --- | --- |

—

mõista Portugali Vabariigilt välja karistusmakse 23 307,3 eurot päevas, alates käesolevas kohtuasjas otsuse kuulutamise päevast ning kuni Portugali Vabariik on kohustuse täitnud;

| — | mõista kohtukulud välja Portugalilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Portugalilt.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/1972 (1) kehtestati Euroopa elektroonilise side seadustik. See direktiiv oleks pidanud olema Portugali õiguskorda üle võetud 21. detsembriks 2020 ja Portugali Vabariik oleks pidanud komisjonile ülevõtmise meetmetest teatama.

3. veebruaril 2021 saatis komisjon Portugali Vabariigile ametliku kirja. Seejärel saadeti Portugali Vabariigile 23. septembril 2021 põhjendatud arvamus. Portugali Vabariik ei ole seni vastu võtnud kõiki selle direktiivi ülevõtmiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme ning igal juhul ei ole ta komisjonile neist normidest teatanud.

---

(1)  ELT 2018, L 321, lk 36.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/15

---

8. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-452/22)

(2022/C 326/22)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: L. Malferrari, E. Manhaeve ja U. Małecka)

Kostja: Poola Vabariik

Hageja nõuded

Komisjon palub Euroopa Kohtul

| 1. | tuvastada, et kuna Poola Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (1), täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Poola Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

tuvastada, et kuna Poola Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (1), täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Poola Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi;

| 2. | mõista Poola Vabariigilt komisjonile välja põhisumma 13 180,5 eurot päevas, kusjuures põhisumma minimaalne suurus peab olema 3 270 000 eurot; |
| --- | --- |

2.

mõista Poola Vabariigilt komisjonile välja põhisumma 13 180,5 eurot päevas, kusjuures põhisumma minimaalne suurus peab olema 3 270 000 eurot;

| 3. | juhuks, kui punktis 1 tuvastatud liikmesriigi kohustuste rikkumine kestab kuni kohtuotsuse kuulutamiseni käesolevas asjas, mõista Poola Vabariigilt komisjoni kasuks välja karistusmakse 59 290,5 eurot iga päeva eest alates kohtuotsuse kuulutamisest käesolevas asjas kuni direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseni; |
| --- | --- |

3.

juhuks, kui punktis 1 tuvastatud liikmesriigi kohustuste rikkumine kestab kuni kohtuotsuse kuulutamiseni käesolevas asjas, mõista Poola Vabariigilt komisjoni kasuks välja karistusmakse 59 290,5 eurot iga päeva eest alates kohtuotsuse kuulutamisest käesolevas asjas kuni direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseni;

| 4. | mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt. |
| --- | --- |

4.

mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiiviga 2018/1972 luuakse telekommunikatsioonisektori õiguslik raamistik. Direktiivi ülevõtmise tähtajaks määrati 21. detsember 2020.

Komisjon saatis 3. veebruaril 2021 Poola Vabariigile ametliku kirja. 23. septembril 2021 saatis komisjon Poola Vabariigile põhjendatud arvamuse. Sellest hoolimata ei ole Poola Vabariik direktiivi täitmiseks vajalikke meetmeid võtnud või vähemalt ei ole ta komisjoni neist teavitanud.

---

(1)  ELT 2018, L 321, lk 36.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/16

---

7. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Läti Vabariik

(Kohtuasi C-454/22)

(2022/C 326/23)

Kohtumenetluse keel: läti

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: L. Malferrari, E. Manhaeve, U. Małecka ja A. Sauka)

Kostja: Läti Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Läti Vabariik ei ole võtnud vastu kõiki õigus- ja haldusnorme, mis on vajalikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (1) artikli 124 lõike 1 täitmiseks või ei ole neist normidest igal juhul komisjonile teatanud, on Läti Vabariik rikkunud talle sellest direktiivist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Läti Vabariik ei ole võtnud vastu kõiki õigus- ja haldusnorme, mis on vajalikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (1) artikli 124 lõike 1 täitmiseks või ei ole neist normidest igal juhul komisjonile teatanud, on Läti Vabariik rikkunud talle sellest direktiivist tulenevaid kohustusi;

| — | mõista Läti Vabariigilt välja põhisumma 1 145,34 eurot päevas, määrates minimaalseks põhisummaks 316 000 eurot. |
| --- | --- |

—

mõista Läti Vabariigilt välja põhisumma 1 145,34 eurot päevas, määrates minimaalseks põhisummaks 316 000 eurot.

| — | mõista juhul, kui esimeses taandes nimetatud kohustuste rikkumine jätkub kuni käesolevas kohtuasjas otsuse tegemiseni, Läti Vabariigilt komisjoni kasuks välja karistusmakse 1 145,34 eurot päevas iga hilinetud päeva eest, alates käesolevas kohtuasjas kohtuotsuse kuulutamisest kuni kuupäevani, milleks Läti Vabariik on täitnud tal direktiivi kohaselt lasuvad kohustused; |
| --- | --- |

—

mõista juhul, kui esimeses taandes nimetatud kohustuste rikkumine jätkub kuni käesolevas kohtuasjas otsuse tegemiseni, Läti Vabariigilt komisjoni kasuks välja karistusmakse 1 145,34 eurot päevas iga hilinetud päeva eest, alates käesolevas kohtuasjas kohtuotsuse kuulutamisest kuni kuupäevani, milleks Läti Vabariik on täitnud tal direktiivi kohaselt lasuvad kohustused;

| — | mõista kohtukulud välja Läti Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Läti Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, on sätestatud telekommunikatsioonisektorit reguleeriv õigusraamistik. Selle direktiivi ülevõtmise tähtaeg möödus 21. detsembril 2020.

3. veebruaril 2021 saatis komisjon Läti Vabariigile ametliku kirja. 23. septembril 2021 saatis komisjon Läti Vabariigile põhjendatud arvamuse. Läti Vabariik ei ole seni siiski vastu võtnud kõiki selle direktiivi ülevõtmiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme ning igal juhul ei ole ta komisjonile neist normidest teatanud.

---

(1)  ELT 2018, L 321, lk 36.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/16

---

8. juulil 2022 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Sloveenia Vabariik

(Kohtuasi C-457/22)

(2022/C 326/24)

Kohtumenetluse keel: sloveeni

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Kocjan, L. Malferrari, E Manhaeve ja U. Małecka)

Kostja: Sloveenia Vabariik

Hageja nõuded

Komisjon palub Euroopa Kohtul:

| — | tuvastada, et kuna Sloveenia Vabariik ei ole võtnud vastu kõiki õigus- ja haldusnorme, mis on vajalikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972 (1), millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, ülevõtmiseks või ei ole neist igal juhul komisjoni teavitanud, on Sloveenia Vabariik rikkunud tal selle direktiivi artikli 124 lõike 1 kohaselt olevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Sloveenia Vabariik ei ole võtnud vastu kõiki õigus- ja haldusnorme, mis on vajalikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972 (1), millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, ülevõtmiseks või ei ole neist igal juhul komisjoni teavitanud, on Sloveenia Vabariik rikkunud tal selle direktiivi artikli 124 lõike 1 kohaselt olevaid kohustusi;

| — | mõista Sloveenia Vabariigilt – kuna ta on rikkunud direktiivi (EL) 2018/1972 ülevõtmise meetmetest teatamise kohustust – ELTL artikli 260 lõike 3 alusel välja karistusmakse 6 256,17 eurot päevas, mida hakatakse arvestama alates käesolevas kohtuasjas otsuse kuulutamise päevast; |
| --- | --- |

—

mõista Sloveenia Vabariigilt – kuna ta on rikkunud direktiivi (EL) 2018/1972 ülevõtmise meetmetest teatamise kohustust – ELTL artikli 260 lõike 3 alusel välja karistusmakse 6 256,17 eurot päevas, mida hakatakse arvestama alates käesolevas kohtuasjas otsuse kuulutamise päevast;

| — | mõista Sloveenia Vabariigilt ELTL artikli 260 lõike 3 alusel välja põhisumma 1 390,77 eurot päevas, mis tuleb korrutada nende päevade arvuga, mil rikkumine kestab, nii et minimaalne põhisumma on 383 000 eurot; |
| --- | --- |

—

mõista Sloveenia Vabariigilt ELTL artikli 260 lõike 3 alusel välja põhisumma 1 390,77 eurot päevas, mis tuleb korrutada nende päevade arvuga, mil rikkumine kestab, nii et minimaalne põhisumma on 383 000 eurot;

| — | mõista kohtukulud välja Sloveenia Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Sloveenia Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, on loodud õiguslik raamistik selleks, et tagada elektroonilise side võrkude ja teenuste pakkumise vabadus liidu tasandil. Selle direktiivi ülevõtmise tähtaeg möödus 21. detsembril 2020.

Sloveenia Vabariik ei ole pärast ülevõtmise tähtaja möödumist teatanud komisjonile mingitest kõnealuse direktiivi ülevõtmiseks võetud meetmetest. 4. veebruaril 2021 saatis komisjon Sloveenia Vabariigile seetõttu ametliku kirja ja 23. septembril 2021 saatis ta Sloveenia Vabariigile põhjendatud arvamuse. Sloveenia Vabariik ei ole sellest hoolimata seni vastu võtnud kõiki selle direktiivi riigisisesesse õigusesse ülevõtmiseks vajalikke meetmeid ning vähemasti ei ole ta komisjonile neist teatanud.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (uuesti sõnastatud) (ELT 2018, L 321, lk 36).

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/17

---

Airoldi Metalli SpA 12. juulil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 2. mai 2022. aasta määruse peale kohtuasjas T-328/21: Airoldi Metalli versus komisjon

(Kohtuasi C-467/22 P)

(2022/C 326/25)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Airoldi Metalli SpA (esindajad: avvocati M. Campa, M. Pirovano, V. Villante, D. Rovetta ja advokat P. Gjørtler,)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada vaidlustatud kohtumäärus ja tunnistada Airoldi Metalli SpA esitatud hagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtumäärus ja tunnistada Airoldi Metalli SpA esitatud hagi vastuvõetavaks;

| — | saata asi tagasi Üldkohtusse Airoldi Metalli SpA esitatud hagi sisuliseks läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

—

saata asi tagasi Üldkohtusse Airoldi Metalli SpA esitatud hagi sisuliseks läbivaatamiseks;

| — | mõista apellatsioonimenetluse ja Üldkohtu menetluse kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista apellatsioonimenetluse ja Üldkohtu menetluse kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant põhjendab apellatsioonkaebust kahe väitega.

Esimene väide. Õigusnormi rikkumine ELTL artikli 263 neljanda lõigu viimase lauseosa ning nõude ja mõiste „halduse üldakt, mis ei vaja rakendusmeetmeid“ tõlgendamisel. Faktiliste asjaolude valesti kvalifitseerimine ja tõendite moonutamine.

Teine väide. Õigusnormi rikkumine ELTL artikli 263 neljanda lõigu ning eeskätt otsese ja isikliku puutumuse nõude tõlgendamisel. Faktiliste asjaolude valesti kvalifitseerimine.

---

Üldkohus

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/19

---

1. juunil 2022 esitatud hagi – Danske Fragtmænd versus komisjon

(Kohtuasi T-334/22)

(2022/C 326/26)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Danske Fragtmænd A/S (Åbyhøj, Taani) (esindaja: advokaat L. Sandberg-Mørch)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada komisjoni 10. septembri 2021. aasta otsus (EL) 2022/459 (1); ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 10. septembri 2021. aasta otsus (EL) 2022/459 (1); ja

| — | jätta komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõiste komisjonilt välja hageja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

jätta komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõiste komisjonilt välja hageja kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide on, et komisjon eksis leides, et Post Danmarkile ligikaudu 5,67 miljardi Rootsi krooni suuruse toetuse andmine, mis oli ette nähtud 2017. aasta oktoobri lepinguga, hõlmab endas mitut eraldi meedet, nimelt (i) üht meedet, mis puudutab Taani poolt Post Danmarkile 1,683 miljardi suuruse toetuse andmist koondamiskuludeks; (ii) üht meedet, mis puudutab Taani poolt PostNord AB-le 267 miljoni Rootsi krooni suuruse toetuse andmist (Post Danmarkile edasi andmiseks); (iii) üht meedet, mis puudutab Rootsi poolt PostNord AB-le 400 miljoni Rootsi krooni suuruse toetuse andmist (Post Danmarkile edasi andmiseks), ja (iv) üht meedet, mis puudutab PostNord Groupi 2,339 miljardi Taani krooni (3,3 miljardi Rootsi krooni) suurust investeeringut PostDanmarki. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide on, et komisjon eksis leides, et Post Danmarkile ligikaudu 5,67 miljardi Rootsi krooni suuruse toetuse andmine, mis oli ette nähtud 2017. aasta oktoobri lepinguga, hõlmab endas mitut eraldi meedet, nimelt (i) üht meedet, mis puudutab Taani poolt Post Danmarkile 1,683 miljardi suuruse toetuse andmist koondamiskuludeks; (ii) üht meedet, mis puudutab Taani poolt PostNord AB-le 267 miljoni Rootsi krooni suuruse toetuse andmist (Post Danmarkile edasi andmiseks); (iii) üht meedet, mis puudutab Rootsi poolt PostNord AB-le 400 miljoni Rootsi krooni suuruse toetuse andmist (Post Danmarkile edasi andmiseks), ja (iv) üht meedet, mis puudutab PostNord Groupi 2,339 miljardi Taani krooni (3,3 miljardi Rootsi krooni) suurust investeeringut PostDanmarki.

| 2. | Teine väide on, et isegi kui PostNord Groupi 2,339 miljardi Taani krooni (3,3 miljardi Rootsi krooni) suurust investeeringut Post Danmarki võiks pidada eraldi meetmeks (mida see ei ole), eksis komisjon, kui leidis, et Post Danmarki PostNord Groupi poolt tehtud investeering ei kujutanud endast eelist Post Danmarki jaoks. |
| --- | --- |

2.

Teine väide on, et isegi kui PostNord Groupi 2,339 miljardi Taani krooni (3,3 miljardi Rootsi krooni) suurust investeeringut Post Danmarki võiks pidada eraldi meetmeks (mida see ei ole), eksis komisjon, kui leidis, et Post Danmarki PostNord Groupi poolt tehtud investeering ei kujutanud endast eelist Post Danmarki jaoks.

---

(1)  Komisjoni 10. septembri 2021. aasta otsus (EL) 2022/459, riigiabi SA.49668 (2019/C) (ex 2017/FC) ja SA.53403 (2019/C) (ex 2017/FC) kohta, mida Taani ja Rootsi andsid ettevõtjatele PostNord AB ja Post Danmark A/S (teatavaks tehtud numbri C(2021) 6568 all) (Ainult taani- ja rootsikeelne tekst on autentsed) (ELT 2022, L 93, lk 146).

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/19

---

24. juunil 2022 esitatud hagi – Heßler versus komisjon

(Kohtuasi T-369/22)

(2022/C 326/27)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Michael Heßler (Mannebach, Saksamaa) (esindaja: advokaat I. Steuer)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse 25. märtsi 2022. aasta otsus kaebuse kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse 25. märtsi 2022. aasta otsus kaebuse kohta;

| — | kohustada kostjat, et ta tagaks – kuni vastavad eeltingimused on täidetud – tagasiulatuvalt ja jätkuvalt 1. augustist 2021 maksuvabastuse andmise määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68 artikli 3 lõike 4 teise lõigu alusel, nagu on kindlaks määratud haldusjuhtide järeldustes nr 222/04; |
| --- | --- |

—

kohustada kostjat, et ta tagaks – kuni vastavad eeltingimused on täidetud – tagasiulatuvalt ja jätkuvalt 1. augustist 2021 maksuvabastuse andmise määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68 artikli 3 lõike 4 teise lõigu alusel, nagu on kindlaks määratud haldusjuhtide järeldustes nr 222/04;

| — | kohustada tasuma väljamaksmata jäänud maksetelt üldise finantsmääruse alusel viivisintressi; |
| --- | --- |

—

kohustada tasuma väljamaksmata jäänud maksetelt üldise finantsmääruse alusel viivisintressi;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Otsuses kaebuse kohta on märgitud, et hageja – kes tugineb määruse nr 260/68 (1) tõlgendamisel haldusjuhtide järeldustele nr 222/04 – jätab tähelepanuta uuema kohtupraktika 12. märtsi 2020. aasta otsuses kohtuasjas XB vs. EKP (T-484/18, ei avaldata, EU:T:2020:90). Pealegi puudub selle otsuse kohaselt haldusjuhtide järeldustel üksikjuhtumil siduv toime. Seega ei pea administratsioon neid kohaldama, sest iseenesest on kõik otsused üksikjuhtumil tehtavad otsused. Asjaolu, et käesoleval juhul ei ole hageja olukord võrreldav hageja olukorraga kohtuasjas T-484/18, ei oma tähtsust, sest maksuvaba summa määramiseks annab alust ainult lapsetoetuse saamine.

Oma hagi põhjendamiseks esitab hageja neli järgmist väidet.

| 1. | Esimene väide: administratsiooni tegevusetus
  Nagu tavaliselt, esitas hageja kaks taotlust oma mõlema – üle 26 aasta vanuse – lapse eest maksuvabastuse jätkuvaks saamiseks määruse nr 260/68 artikli 3 lõike 4 teise lõigu alusel, nii nagu see on konkreetsemalt kindlaks määratud haldusjuhtide järeldustes nr 222/04. Administratsioon saatis talle seepeale kaks teabekirjadeks nimetatud e-kirja, milles on märgitud, et kohtuotsuse T-484/18 alusel määratakse maksuvaba summa ainult juhul, kui hageja saab lapsetoetust. Selle teabe peale ei saa ta esitada personalieeskirjade artikli 90 alusel kaebust, sest tegu ei ole otsusega. Seega ei teinud administratsioon tema taotluse kohta otsust. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: administratsiooni tegevusetus

Nagu tavaliselt, esitas hageja kaks taotlust oma mõlema – üle 26 aasta vanuse – lapse eest maksuvabastuse jätkuvaks saamiseks määruse nr 260/68 artikli 3 lõike 4 teise lõigu alusel, nii nagu see on konkreetsemalt kindlaks määratud haldusjuhtide järeldustes nr 222/04. Administratsioon saatis talle seepeale kaks teabekirjadeks nimetatud e-kirja, milles on märgitud, et kohtuotsuse T-484/18 alusel määratakse maksuvaba summa ainult juhul, kui hageja saab lapsetoetust. Selle teabe peale ei saa ta esitada personalieeskirjade artikli 90 alusel kaebust, sest tegu ei ole otsusega. Seega ei teinud administratsioon tema taotluse kohta otsust.

| 2. | Teine väide: Otsusel kaebuse kohta oli vale ese
  Kaebuse ese ja otsus on üksteisest täiesti eraldiseisvad. Hageja esitas personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel kaebuse saamatajäänud vastuse tõttu. Väidetav hageja nõue tühistada otsused, mida tegelikult ei tehtud, jäeti 25. märtsil 2022 rahuldamata, sest need otsused olid õiged. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: Otsusel kaebuse kohta oli vale ese

Kaebuse ese ja otsus on üksteisest täiesti eraldiseisvad. Hageja esitas personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel kaebuse saamatajäänud vastuse tõttu. Väidetav hageja nõue tühistada otsused, mida tegelikult ei tehtud, jäeti 25. märtsil 2022 rahuldamata, sest need otsused olid õiged.

| 3. | Kolmas väide: mõistet „ülalpeetav laps“ on valesti tõlgendatud
  Administratsioon on seisukohal, et ülalpeetavad on ainult lapsed, kelle eest on õigus saada lapsetoetust. Kuna hageja lapsed on ületanud 26 eluaasta piiri, ei ole hagejal administratsiooni hinnangul enam ülalpeetavaid lapsi ning seetõttu ei ole tal õigust saada ka maksuvabastust. Seega ajab administratsioon segamini ülalpeetava lapse mõiste lisatingimustega lapsetoetuse saamiseks. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: mõistet „ülalpeetav laps“ on valesti tõlgendatud

Administratsioon on seisukohal, et ülalpeetavad on ainult lapsed, kelle eest on õigus saada lapsetoetust. Kuna hageja lapsed on ületanud 26 eluaasta piiri, ei ole hagejal administratsiooni hinnangul enam ülalpeetavaid lapsi ning seetõttu ei ole tal õigust saada ka maksuvabastust. Seega ajab administratsioon segamini ülalpeetava lapse mõiste lisatingimustega lapsetoetuse saamiseks.

| 4. | Neljas väide: Maksuvabastuse saamise tingimuste vale tõlgendamine






  — | Hageja on seisukohal, et hetkel kehtivad haldusjuhtide järeldused on osa 2004. aasta personalieeskirjade reformist ning neid tuleb seetõttu käsitleda selles laiemas kontekstis. Administratsioon ei või lihtsalt võtta välja neid üksikuid osi reformipaketist, mis on talle rahaliselt soodsamad. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide: Maksuvabastuse saamise tingimuste vale tõlgendamine

—

Hageja on seisukohal, et hetkel kehtivad haldusjuhtide järeldused on osa 2004. aasta personalieeskirjade reformist ning neid tuleb seetõttu käsitleda selles laiemas kontekstis. Administratsioon ei või lihtsalt võtta välja neid üksikuid osi reformipaketist, mis on talle rahaliselt soodsamad.

| — | Kõnealust otsust kohtuasjas T-484/18 põhjendades on viidatud 27. novembri 1980. aasta otsusele kohtuasjas Sorasio-Allo jt vs. komisjon (81/79, 82/79 ja 146/79, EU:C:1980:270) ning see ei saa seetõttu olla uuem kohtupraktika. Selles kohtuotsuses ei võtnud Euroopa Kohus arvesse kõiki keeleversioone. Tema toonane järeldus, et maksuvabastus on lapsetoetuse lisa, ei leia määruse nr 260/68 teistest keeleversioonidest kinnitust. Seni ei ole see aga oluline olnud, sest maksuvabastuse andmist vanemate laste eest ei ole aastakümneid kahtluse alla seatud. |
| --- | --- |

—

Kõnealust otsust kohtuasjas T-484/18 põhjendades on viidatud 27. novembri 1980. aasta otsusele kohtuasjas Sorasio-Allo jt vs. komisjon (81/79, 82/79 ja 146/79, EU:C:1980:270) ning see ei saa seetõttu olla uuem kohtupraktika. Selles kohtuotsuses ei võtnud Euroopa Kohus arvesse kõiki keeleversioone. Tema toonane järeldus, et maksuvabastus on lapsetoetuse lisa, ei leia määruse nr 260/68 teistest keeleversioonidest kinnitust. Seni ei ole see aga oluline olnud, sest maksuvabastuse andmist vanemate laste eest ei ole aastakümneid kahtluse alla seatud.

| — | Ka ajaloolist tõlgendusmeetodit kasutades ja lähtudes peaaegu identselt sõnastatud varasemast määrusest nr 32 (EMÜ), 12 (Euratom) (2) ei ilmne, et maksuvabastus ülalpeetava lapse eest täiendaks lapsetoetust. Siduva sõnana kasutatud „auβerdem“ (lisaks) käib ühemõtteliselt ametialaste kulutuste kogusumma kohta eelmises lõigus ja mitte lapsetoetuse kohta. |
| --- | --- |

—

Ka ajaloolist tõlgendusmeetodit kasutades ja lähtudes peaaegu identselt sõnastatud varasemast määrusest nr 32 (EMÜ), 12 (Euratom) (2) ei ilmne, et maksuvabastus ülalpeetava lapse eest täiendaks lapsetoetust. Siduva sõnana kasutatud „auβerdem“ (lisaks) käib ühemõtteliselt ametialaste kulutuste kogusumma kohta eelmises lõigus ja mitte lapsetoetuse kohta.

| — | Tõlgendades võrdleva õiguse perspektiivist on maksuvaba summa määramine ülalpeetavate isikute ülalpidamiseks – mida käsitatakse erilise koormusena – standardlahendus, mida nõukogu määrust nr 260/68 sõnastades tõenäoliselt eeskujuks võttis. |
| --- | --- |

—

Tõlgendades võrdleva õiguse perspektiivist on maksuvaba summa määramine ülalpeetavate isikute ülalpidamiseks – mida käsitatakse erilise koormusena – standardlahendus, mida nõukogu määrust nr 260/68 sõnastades tõenäoliselt eeskujuks võttis.

| — | Nii lapsetoetuse kui ka maksuvabastuse puhul on vajalik ülalpeetava lapse olemasolu, aga maksuvabastuse saamiseks ei ole lapsetoetuse saamine vajalik. Tegu on formaalloogilise veaga, mis pöörab lubamatul moel ümber eelduse ja tagajärje. |
| --- | --- |

—

Nii lapsetoetuse kui ka maksuvabastuse puhul on vajalik ülalpeetava lapse olemasolu, aga maksuvabastuse saamiseks ei ole lapsetoetuse saamine vajalik. Tegu on formaalloogilise veaga, mis pöörab lubamatul moel ümber eelduse ja tagajärje.

---

(1)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT 1968, L 56, lk 8; ELT eriväljaanne 01/01, lk 33).

(2)  Verordnung Nr. 32 (EWG), Nr. 12 (EAG) zur Festlegung der Bestimmungen und des Verfahrens für die Erhebung der in Artikel 12 Absatz 1 der Protokolle über die Vorrechte und Befreiungen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft vorgesehenen Steuer zugunsten der Gemeinschaft (Määrus nr 32 (EMÜ), nr 12 (Euratom), millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 12 lõikes 1 ette nähtud ühendusele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord) (EÜT 1962, 45, lk 1461).

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/21

---

21. juunil 2022 esitatud hagi – Izuzquiza jt versus parlament

(Kohtuasi T-375/22)

(2022/C 326/28)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Luisa Izuzquiza (Berliin, Saksamaa), Arne Semsrott (Berliin), Stefan Wehrmeyer (Berliin) (esindaja: barrister-at-law J. Pobjoy)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artikli 263 alusel Euroopa Parlamendi 8. aprilli 2022. aasta lõplik otsus, viitenumber A(2021)10718C, osas, milles Euroopa Parlament järeldas, et tal on õigus tugineda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 1049/2001 (1) (i) artikli 4 lõike 1 punktile b ja/või (ii) artikli 4 lõikele 6, et põhjendada hagejate 28. veebruari 2022. aasta kordustaotluses taotletud dokumentidega täielikust ja/või osalisest tutvumisest keeldumist; |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 263 alusel Euroopa Parlamendi 8. aprilli 2022. aasta lõplik otsus, viitenumber A(2021)10718C, osas, milles Euroopa Parlament järeldas, et tal on õigus tugineda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 1049/2001 (1) (i) artikli 4 lõike 1 punktile b ja/või (ii) artikli 4 lõikele 6, et põhjendada hagejate 28. veebruari 2022. aasta kordustaotluses taotletud dokumentidega täielikust ja/või osalisest tutvumisest keeldumist;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et Euroopa Parlament rikkus määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et Euroopa Parlament rikkus määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b.

| 2. | Teine väide, et Euroopa Parlament rikkus määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 6. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et Euroopa Parlament rikkus määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 6.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001, L 145, lk 43).

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/22

---

29. juunil 2022 esitatud hagi – Cayago Tec versus EUIPO – iAqua (Jetid, mootorpaadid)

(Kohtuasi T-377/22)

(2022/C 326/29)

Hagiavalduse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Cayago Tec GmbH (Bad Salzuflen, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Güell Serra)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: iAqua (Shenzen) Ltd (Shenzen, Hiina)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse disainilahenduse omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune disainilahendus: ühenduse disainilahendus (jetid, mootorpaadid) – ühenduse disainilahendus nr 6 611 570-0001

Vaidlustatud otsus: EUIPO kolmanda apellatsioonikoja 19. aprilli 2022. aasta otsus asjas R 951/2021-3

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja EUIPO menetluse teiselt poolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja EUIPO menetluse teiselt poolelt.

Väide

Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 25 lõike 1 rikkumine koostoimes sama määruse artiklite 4 ja 6 rikkumisega.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/22

---

4. juulil 2022 esitatud hagi – PAN Europe versus komisjon

(Kohtuasi T-412/22)

(2022/C 326/30)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Pesticide Action Network Europe (PAN Europe) (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat A. Bailleux)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 27. aprilli 2022. aasta otsus, millega ei rahuldatud hageja taotlust vaidemenetluse kohaldamiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/2068 (1) puhul osas, milles sellega lükatakse edasi dimoksüstrobiini heakskiidu aegumine. |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 27. aprilli 2022. aasta otsus, millega ei rahuldatud hageja taotlust vaidemenetluse kohaldamiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/2068 (1) puhul osas, milles sellega lükatakse edasi dimoksüstrobiini heakskiidu aegumine.

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimesena esitab hageja põhiväite, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, sest see põhineb 21. oktoobri 2009. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 („taimekaitsevahendite määrus“) (2) artikli 17 ebaõigel tõlgendusel.






  — | Hageja leiab, et vaidlustatud otsus põhineb taimekaitsemääruse artikli 17 niisugusel tõlgendusel, mis ei ole kooskõlas: |
| --- | --- | --- |

1.

Esimesena esitab hageja põhiväite, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, sest see põhineb 21. oktoobri 2009. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 („taimekaitsevahendite määrus“) (2) artikli 17 ebaõigel tõlgendusel.

—

Hageja leiab, et vaidlustatud otsus põhineb taimekaitsemääruse artikli 17 niisugusel tõlgendusel, mis ei ole kooskõlas:

| — | taimekaitsevahendite määruse artiklite 4, 5 ja 21, määruse II lisa punkti 3.6.5, ELTL artiklite 9, 11, 168 ja 191 ning ELi põhiõiguste harta artiklite 35 ja 37 nõuetega; |
| --- | --- |

—

taimekaitsevahendite määruse artiklite 4, 5 ja 21, määruse II lisa punkti 3.6.5, ELTL artiklite 9, 11, 168 ja 191 ning ELi põhiõiguste harta artiklite 35 ja 37 nõuetega;

| — | taimekaitsevahendite määruse artiklites 7, 9, 12, 14 ja 15 sätestatud menetluskiiruse nõuetega. |
| --- | --- |

—

taimekaitsevahendite määruse artiklites 7, 9, 12, 14 ja 15 sätestatud menetluskiiruse nõuetega.

| 2. | Teisena esitab hageja alternatiivse väite, et ELTL 277 järgi tuleb tuleb taimekaitsevahendite määruse artikkel 17 jätta kohaldamata, sest see on vastuolus ettevaatuspõhimõttega, ELTL artiklitega 19, 11, 168 ja 191 ning ELi põhiõiguste harta artiklitega 35 ja 37.






  — | Hageja leiab, et kui Üldkohus peaks asuma seisukohale, et vaidlustatud otsuses (ja komisjoni rakendusmääruses) on tõlgendatud taimekatsevahendite määruse artiklit 17 õigesti, tuleb see õigusnorm jätta käesolevas menetluses kohaldamata tulenevalt ELTL artiklist 277, kuna see läheks vastuollu ettevaatuspõhimõttega, ELTL artiklitega 9, 11, 168 ja 191 ning harta artiklitega 35 ja 37. Seega ei saa artikkel 17 olla vaidlustatud otsuse puhul kohane juriidiline õigustus, mistõttu tuleb otsus tühistada. |
| --- | --- | --- |

2.

Teisena esitab hageja alternatiivse väite, et ELTL 277 järgi tuleb tuleb taimekaitsevahendite määruse artikkel 17 jätta kohaldamata, sest see on vastuolus ettevaatuspõhimõttega, ELTL artiklitega 19, 11, 168 ja 191 ning ELi põhiõiguste harta artiklitega 35 ja 37.

—

Hageja leiab, et kui Üldkohus peaks asuma seisukohale, et vaidlustatud otsuses (ja komisjoni rakendusmääruses) on tõlgendatud taimekatsevahendite määruse artiklit 17 õigesti, tuleb see õigusnorm jätta käesolevas menetluses kohaldamata tulenevalt ELTL artiklist 277, kuna see läheks vastuollu ettevaatuspõhimõttega, ELTL artiklitega 9, 11, 168 ja 191 ning harta artiklitega 35 ja 37. Seega ei saa artikkel 17 olla vaidlustatud otsuse puhul kohane juriidiline õigustus, mistõttu tuleb otsus tühistada.

---

(1)  Komisjoni 29. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2094, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete benfluraliini, dimoksüstrobiini, fluasinaami, flutolaniili, mankotseebi, mekoprop-P, mepikvaadi, metiraami, oksamüüli ja püraklostrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT 2021, L 421, lk 25).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/4/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2009, L 309, lk 1).

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/23

---

4. juulil 2022 esitatud hagi – Küpros versus EUIPO – Fontana Food (GRILLOUMI)

(Kohtuasi T-415/22)

(2022/C 326/31)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Küprose Vabariik (Tyresö, Rootsi) (esindajad: barrister-at-law S. Malynicz, advokaat C. Milbradt)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Fontana Food AB (Tyresö, Rootsi)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk „GRILLOUMI“ – registreerimistaotlus nr 15 963 291

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 13. aprilli 2022. aasta otsus asjas R 1284/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | jätta EUIPO ja menetlusse astuja kulud apellatsioonimenetluses nende endi kanda ja mõista neilt välja hageja kulud tühistamismenetluses. |
| --- | --- |

—

jätta EUIPO ja menetlusse astuja kulud apellatsioonimenetluses nende endi kanda ja mõista neilt välja hageja kulud tühistamismenetluses.

Väited

| — | Apellatsioonikoda rikkus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b hinnates vääralt sertifitseerimismärkide segiajamise tõenäosust; |
| --- | --- |

—

Apellatsioonikoda rikkus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b hinnates vääralt sertifitseerimismärkide segiajamise tõenäosust;

| — | Apellatsioonikoda rikkus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b hinnates vääralt asjaomaste kaupade ja teenuste sarnasust; |
| --- | --- |

—

Apellatsioonikoda rikkus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b hinnates vääralt asjaomaste kaupade ja teenuste sarnasust;

| — | Samuti rikkus apellatsioonikoda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b hinnates sertifitseerimismärkide eristusvõimet. |
| --- | --- |

—

Samuti rikkus apellatsioonikoda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b hinnates sertifitseerimismärkide eristusvõimet.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/24

---

6. juulil 2022 esitatud hagi – MEDEX versus EUIPO – Gerrit Cornelis Johan Stein (medex)

(Kohtuasi T-419/22)

(2022/C 326/32)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: MEDEX, živilska industrija, d.o.o. (Ljubljana, Sloveenia) (esindaja: advokaat N. Čuden)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Gerrit Cornelis Johan Stein (Elp, Madalmaad)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu kujutismärk medex, mille värvid on pruun, kollane ja valge – Euroopa Liidu kaubamärk nr 10 307 494

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 3. mai 2022. aasta otsus asjas R 1361/2021-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 kohase põhjendamiskohustuse rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 kohase põhjendamiskohustuse rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58, eelkõige artikli 58 lõike 1 punkti a ja artikli 58 lõike 2 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58, eelkõige artikli 58 lõike 1 punkti a ja artikli 58 lõike 2 rikkumine.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/24

---

11. juulil 2022 esitatud hagi – Coljnar versus EUIPO – Barbarian Sports Wear (Barbarian Fashion)

(Kohtuasi T-427/22)

(2022/C 326/33)

Hagiavalduse keel: sloveeni

Pooled

Hageja: Nataly Coljnar (Maribor, Sloveenia) (esindaja: advokaat A. Pregelj)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Barbarian Sports Wear Inc. (Kitchener, Ontario, Kanada)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu kujutismärgi Barbarian fashion taotlus – registreerimistaotlus nr 18 180 380

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 12. mai 2022. aasta otsus asjas R 1953/2021-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | jätta EUIPO ja äriühingu Barbarian Sports Wear Inc. Kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja hageja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

jätta EUIPO ja äriühingu Barbarian Sports Wear Inc. Kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja hageja kohtukulud.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/25

---

6. juulil 2022 esitatud hagi – Laboratorios Ern versus EUIPO – Arrowhead Pharmaceuticals (TRiM)

(Kohtuasi T-428/22)

(2022/C 326/34)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Laboratorios Ern, SA (Barcelona, Hispaania) (esindaja: advokaat S. Correa Rodríguez)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Arrowhead Pharmaceuticals, Inc. (Pasadena, California, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: teine pool apellatsioonikoja menetluses

Vaidlusalune kaubamärk: sõnamärgi TRiM ELi nimetav rahvusvaheline registreering – ELi nimetava rahvusvahelise registreerimise taotlus nr 1 411 062

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 12. aprilli 2022. aasta otsus asjas R 1158/2021-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus ja jätta kaubamärgi TRIM ELi nimetava rahvusvahelise registreerimise taotlus nr 1 411 062 rahuldamata kõigi kaupade ja teenuste osas; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus ja jätta kaubamärgi TRIM ELi nimetava rahvusvahelise registreerimise taotlus nr 1 411 062 rahuldamata kõigi kaupade ja teenuste osas;

| — | mõista kohtukulud välja vastustajalt ning juhul kui Arrowhead Pharmaceuticals, Inc. otsustab käesolevas kohtuasjas menetlusse astuda, siis temalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja vastustajalt ning juhul kui Arrowhead Pharmaceuticals, Inc. otsustab käesolevas kohtuasjas menetlusse astuda, siis temalt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/26

---

8. juulil 2022 esitatud hagi – Oatly versus EUIPO – D’s Naturals (Wow no cow!)

(Kohtuasi T-429/22)

(2022/C 326/35)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Oatly AB (Malmö, Rootsi) (esindaja: advokaat M. Johansson)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: D’s Naturals LLC (Cincinnati, Ohio, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu sõnamärk „Wow no cow!“ – Euroopa Liidu kaubamärk nr 12 862 331

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 2. mai 2022. aasta otsus asjas R 1539/2021-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | lükata tagasi menetlusse astuja esitatud kaubamärgi kehtetuks tunnistamise taotlus ja järelikult lubada Euroopa Liidu kaubamärgi registreeringul nr 12 862 331 „Wow no cow!“ jääda kehtima kõikide kaupade suhtes; |
| --- | --- |

—

lükata tagasi menetlusse astuja esitatud kaubamärgi kehtetuks tunnistamise taotlus ja järelikult lubada Euroopa Liidu kaubamärgi registreeringul nr 12 862 331 „Wow no cow!“ jääda kehtima kõikide kaupade suhtes;

| — | kohustada EUIPOt hüvitama hagejale selle kaebuse kulud ja kandma tema enda kulud. |
| --- | --- |

—

kohustada EUIPOt hüvitama hagejale selle kaebuse kulud ja kandma tema enda kulud.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 59 lõike 1 punkti a koostoimes nimetatud määruse artikli 7 lõike 1 punktidega b ja c rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 59 lõike 1 punkti a koostoimes nimetatud määruse artikli 7 lõike 1 punktidega b ja c rikkumine.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/26

---

8. juulil 2022 esitatud hagi – Spreewood Distillers versus EUIPO – Radgonske gorice (STORK)

(Kohtuasi T-433/22)

(2022/C 326/36)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Spreewood Distillers GmbH (Schlepzig, Saksamaa) (esindajad: advokaadid O. Spieker ja D. Mienert)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Radgonske gorice d.o.o. (Gornja Radgona, Sloveenia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu sõnamärk „STORK“ – registreerimistaotlus nr 18 170 885

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 10. mai 2022. aasta otsus asjas R 1782/2021-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/27

---

11. juulil 2022 esitatud hagi – Topas versus EUIPO – Tarczyński (VEGE STORY)

(Kohtuasi T-434/22)

(2022/C 326/37)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Topas GmbH (Mössingen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid S. Hofmann ja W. Göpfert)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikoja menetluses: Tarczyński S.A. (Trzebnica, Poola)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: teine pool apellatsioonikoja menetluses

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi VEGE STORY taotlus – registreerimistaotlus nr 18 213 582

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 10. mai 2022. aasta otsus asjas R 1977/2021-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles tühistati 29. septembri 2021. aasta vaideotsus ja lükati vastulause tervikuna tagasi; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles tühistati 29. septembri 2021. aasta vaideotsus ja lükati vastulause tervikuna tagasi;

| — | mõista nii apellatsioonimenetluse kui ka vastulausemenetluse kulud välja vastulause esitajalt. |
| --- | --- |

—

mõista nii apellatsioonimenetluse kui ka vastulausemenetluse kulud välja vastulause esitajalt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/28

---

12. juulil 2022 esitatud hagi – Pascoe pharmazeutische Präparate versus EUIPO – Novartis Pharma (PASCELMO)

(Kohtuasi T-435/22)

(2022/C 326/38)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Pascoe pharmazeutische Präparate GmbH (Gießen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Kinkeldey, S. Brandstätter ja S. Clotten)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Novartis Pharma AG (Basel, Šveits)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering sõnamärgi PASCELMO kohta – Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering nr 1 516 387

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 4. mai 2022. aasta otsus asjas R 1890/2021-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt, kui see menetlusse astub. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt, kui see menetlusse astub.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EU) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EU) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EU) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EU) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/28

---

12. juulil 2022 esitatud hagi – Vanhove versus EUIPO – Aldi Einkauf (bistro Régent)

(Kohtuasi T-437/22)

(2022/C 326/39)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Vanhove (Bordeaux, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat N. Castagnon)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Aldi Einkauf SE & Co. OHG (Essen, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu kujutismärk bistro Régent – registreerimistaotlus nr 18 136 358

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 18. mai 2022. aasta otsus asjas R 1113/2021-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | rahuldada Euroopa Liidu kaubamärgi registreerimise taotlus klassi 33 määratud „veinide“ suhtes; |
| --- | --- |

—

rahuldada Euroopa Liidu kaubamärgi registreerimise taotlus klassi 33 määratud „veinide“ suhtes;

| — | kohustada EUIPOt ja juhul, kui on menetlusse astuja, ka menetlusse astujat kandma kulud. |
| --- | --- |

—

kohustada EUIPOt ja juhul, kui on menetlusse astuja, ka menetlusse astujat kandma kulud.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 47 lõigete 2 ja 3 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 47 lõigete 2 ja 3 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/29

---

14. juulil 2022 esitatud hagi – Rada Perfumery versus EUIPO – Prada (RADA PERFUMES)

(Kohtuasi T-439/22)

(2022/C 326/40)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Rada Perfumery SRL (Cluj-Napoca, Rumeenia) (esindaja: advokaat E.-M. Dicu)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Prada SA (Luxembourg, Luksemburg)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu kujutismärgi RADA PERFUMES taotlus – registreerimistaotlus nr 18 186 386

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 12. aprilli 2022. aasta otsus asjas R 1610/2021-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus, sellest tulenevalt lükata vastulause tagasi ja seega rahuldada Euroopa Liidu kaubamärgi registreerimise taotlus nr 18 186 386. |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus, sellest tulenevalt lükata vastulause tagasi ja seega rahuldada Euroopa Liidu kaubamärgi registreerimise taotlus nr 18 186 386.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1001, Euroopa Liidu kaubamärgi kohta, artikli 8 lõike 1 punktide a ja b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1001, Euroopa Liidu kaubamärgi kohta, artikli 8 lõike 1 punktide a ja b rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1001, Euroopa Liidu kaubamärgi kohta, artikli 8 lõike 5 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1001, Euroopa Liidu kaubamärgi kohta, artikli 8 lõike 5 rikkumine.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/30

---

18. juulil 2022 esitatud hagi – Columbus Stainless versus komisjon

(Kohtuasi T-445/22)

(2022/C 326/41)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Columbus Stainless (Pty) Ltd (Middleburg, Lõuna-Aafrika) (esindajad: advokaadid L. Catrain González ja F. Pili)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 21. aprilli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/664, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (1), tervikuna või hagejat puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 21. aprilli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/664, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (1), tervikuna või hagejat puudutavas osas;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjendamiseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, mis koosneb kahest osast ja mis puudutab seda, et komisjon ei avaldanud algatamisteadet ega viinud enne vaidlustatud määruse vastuvõtmist läbi uurimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrusele (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta (2). Hageja väidab, et selle tegemata jätmine komisjoni poolt kujutab endast liidu õiguse olulist rikkumist, kuivõrd sellega rikutakse esiteks WTO eeskirjade alusel tõlgendatud kaitsemeetmete alusmääruse sätteid ja selle aluseks olevaid põhimõtteid (esimese väite esimene osa) ning teiseks hageja põhilisi kaitseõigusi (esimese väite teine osa). |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, mis koosneb kahest osast ja mis puudutab seda, et komisjon ei avaldanud algatamisteadet ega viinud enne vaidlustatud määruse vastuvõtmist läbi uurimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrusele (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta (2). Hageja väidab, et selle tegemata jätmine komisjoni poolt kujutab endast liidu õiguse olulist rikkumist, kuivõrd sellega rikutakse esiteks WTO eeskirjade alusel tõlgendatud kaitsemeetmete alusmääruse sätteid ja selle aluseks olevaid põhimõtteid (esimese väite esimene osa) ning teiseks hageja põhilisi kaitseõigusi (esimese väite teine osa).

| 2. | Teine väide, et vaidlustatud määruses komisjoni esitatud põhjendused ei vasta ELTL artiklis 296 ja väljakujunenud kohtupraktikas esitatud nõuetele, mille kohaselt peab põhjendus vastama asjaomase akti laadile ja sellest peab selgelt ja üheti mõistetavalt nähtuma asjaomase institutsiooni arutluskäik. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlustatud määruses komisjoni esitatud põhjendused ei vasta ELTL artiklis 296 ja väljakujunenud kohtupraktikas esitatud nõuetele, mille kohaselt peab põhjendus vastama asjaomase akti laadile ja sellest peab selgelt ja üheti mõistetavalt nähtuma asjaomase institutsiooni arutluskäik.

| 3. | Kolmas väide, et Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes kaitsemeetmete kehtestamise tingimustele komisjoni antud hinnang põhineb mitmel ilmsel veal, mis on tehtud nende oluliste faktide hindamisel, mis viisid vaidlustatud meetmete võtmiseni. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et Lõuna-Aafrikast pärit impordi suhtes kaitsemeetmete kehtestamise tingimustele komisjoni antud hinnang põhineb mitmel ilmsel veal, mis on tehtud nende oluliste faktide hindamisel, mis viisid vaidlustatud meetmete võtmiseni.

---

(1)  ELT 2022, L 121, lk 12.

(2)  ELT 2015, L 83, lk 16.

---

| 29.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/30

---

19. juulil 2022 esitatud hagi – Corver versus EUIPO (CHR ME)

(Kohtuasi T-446/22)

(2022/C 326/42)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Serge-Paul Corver (Lanaken, Belgia) (esindaja: advokaat C. König)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu kujutismärk CHR ME – registreerimistaotlus nr 18 016 792

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 28. märtsi 2022. aasta otsus asjas R 2082/2021-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles kaebus rahuldamata jäeti; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles kaebus rahuldamata jäeti;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.

---