# Euroopan unionin C 278/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 278 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta20. heinäkuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 278

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta20. heinäkuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 278/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9286 – SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 278/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) (
  1
  ) | 2 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 278/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9286 – SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE) (
  1
  )

1

1

2022/C 278/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2022/C 278/03 | Neuvoston päätös, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2022, neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2 varainhoitovuodeksi 2022 | 3 |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 278/04 | Euron kurssi — 19. heinäkuuta 2022 | 5 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2022/C 278/03

Neuvoston päätös, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2022, neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2 varainhoitovuodeksi 2022

3

Euroopan komissio

2022/C 278/04

Euron kurssi — 19. heinäkuuta 2022

5

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 278/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 6 |
| 2022/C 278/06 | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 27 artiklan 4 kohdan mukainen komission tiedonanto asioissa AT.40703 Amazon – Buy Box ja AT.40462 – Amazon Marketplace (C(2022) 5078) | 8 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 278/07 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 11 |
| 2022/C 278/08 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 21 |
| 2022/C 278/09 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 27 |
| 2022/C 278/10 | Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla | 35 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 278/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

6

2022/C 278/06

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 27 artiklan 4 kohdan mukainen komission tiedonanto asioissa AT.40703 Amazon – Buy Box ja AT.40462 – Amazon Marketplace (C(2022) 5078)

8

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2022/C 278/07

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

11

2022/C 278/08

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

21

2022/C 278/09

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

27

2022/C 278/10

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 20.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 278/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 278/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9286 – SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 278/01)

Komissio päätti 20. maaliskuuta 2019 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32019M9286. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32019M9286. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 278/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 278/2

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 278/02)

Komissio päätti 11. heinäkuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain ranskaksi kielellä ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10764. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10764. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 20.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 278/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 278/3

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS

annettu 18 päivänä heinäkuuta 2022,

neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2 varainhoitovuodeksi 2022

(2022/C 278/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| — | unionin talousarvio varainhoitovuodeksi 2022 hyväksyttiin lopullisesti 24 päivänä marraskuuta 2021 (2); |
| --- | --- |

—

unionin talousarvio varainhoitovuodeksi 2022 hyväksyttiin lopullisesti 24 päivänä marraskuuta 2021 (2);

| — | komissio toimitti 12 päivänä huhtikuuta 2022 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 2 varainhoitovuoden 2022 yleiseen talousarvioon; |
| --- | --- |

—

komissio toimitti 12 päivänä huhtikuuta 2022 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 2 varainhoitovuoden 2022 yleiseen talousarvioon;

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Neuvoston kanta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2 varainhoitovuodeksi 2022 vahvistettiin 18 päivänä heinäkuuta 2022.

Kannan tekstiin voi kokonaisuudessaan tutustua tai sen voi ladata neuvoston verkkosivuston osoitteessa https://www.consilium.europa.eu/.

Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. NEKULA

---

(1)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

1

(2)  EUVL L 45, 24.2.2022, s. 1.

2

---

Euroopan komissio

| 20.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 278/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 278/5

---

Euron kurssi (1)

19. heinäkuuta 2022

(2022/C 278/04)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0245 |
| JPY | Japanin jeniä | 141,01 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4449 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85303 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,4964 |
| CHF | Sveitsin frangia | 0,9918 |
| ISK | Islannin kruunua | 138,90 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,1760 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,555 |
| HUF | Unkarin forinttia | 397,45 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,7598 |
| RON | Romanian leuta | 4,9395 |
| TRY | Turkin liiraa | 18,0180 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4869 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3264 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,0423 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6456 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4269 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 340,33 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,4570 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 6,9064 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5093 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 344,49 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,5590 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,583 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,492 |
| BRL | Brasilian realia | 5,5454 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,8552 |
| INR | Intian rupiaa | 81,8980 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0245

JPY

Japanin jeniä

141,01

DKK

Tanskan kruunua

7,4449

GBP

Englannin puntaa

0,85303

SEK

Ruotsin kruunua

10,4964

CHF

Sveitsin frangia

0,9918

ISK

Islannin kruunua

138,90

NOK

Norjan kruunua

10,1760

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,555

HUF

Unkarin forinttia

397,45

PLN

Puolan zlotya

4,7598

RON

Romanian leuta

4,9395

TRY

Turkin liiraa

18,0180

AUD

Australian dollaria

1,4869

CAD

Kanadan dollaria

1,3264

HKD

Hongkongin dollaria

8,0423

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6456

SGD

Singaporen dollaria

1,4269

KRW

Etelä-Korean wonia

1 340,33

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,4570

CNY

Kiinan juan renminbiä

6,9064

HRK

Kroatian kunaa

7,5093

IDR

Indonesian rupiaa

15 344,49

MYR

Malesian ringgitiä

4,5590

PHP

Filippiinien pesoa

57,583

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

37,492

BRL

Brasilian realia

5,5454

MXN

Meksikon pesoa

20,8552

INR

Intian rupiaa

81,8980

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 20.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 278/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 278/6

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia: M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 278/05)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Madison Dearborn Partners, LLC (”MDP”, Yhdysvallat), |
| --- | --- |

—

Madison Dearborn Partners, LLC (”MDP”, Yhdysvallat),

| — | HPS Investment Partners, LLC (”HPS”, Yhdysvallat) |
| --- | --- |

—

HPS Investment Partners, LLC (”HPS”, Yhdysvallat)

| — | Premfina Limited (”Premfina”, Yhdistynyt kuningaskunta), joka on yrityksen MDP määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Premfina Limited (”Premfina”, Yhdistynyt kuningaskunta), joka on yrityksen MDP määräysvallassa

| — | i GO 4 Ltd. (”iGO4”, Yhdistynyt kuningaskunta), joka on yrityksen MDP määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

i GO 4 Ltd. (”iGO4”, Yhdistynyt kuningaskunta), joka on yrityksen MDP määräysvallassa.

MDP ja HPS hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Premfina ja iGO4.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | MDP on Yhdysvaltoihin sijoittautunut pääomasijoitusyhtiö, joka toimii pääasiassa seuraavilla aloilla: perusteollisuus, yritys- ja viranomaisohjelmistot ja -palvelut, finanssi- ja maksutapahtumapalvelut, terveydenhuolto ja televiestintä, media ja teknologia. |
| --- | --- |

—

MDP on Yhdysvaltoihin sijoittautunut pääomasijoitusyhtiö, joka toimii pääasiassa seuraavilla aloilla: perusteollisuus, yritys- ja viranomaisohjelmistot ja -palvelut, finanssi- ja maksutapahtumapalvelut, terveydenhuolto ja televiestintä, media ja teknologia.

| — | HPS on Yhdysvaltoihin sijoittautunut sijoituspalveluyritys, joka toimii syndikoitujen vivutettujen lainojen ja korkean tuoton joukkolainojen, yksityisesti neuvoteltujen etuoikeutettujen vakuudellisten lainojen ja välirahoituksen, omaisuusperusteisen leasingin ja pääomasijoitusten aloilla. |
| --- | --- |

—

HPS on Yhdysvaltoihin sijoittautunut sijoituspalveluyritys, joka toimii syndikoitujen vivutettujen lainojen ja korkean tuoton joukkolainojen, yksityisesti neuvoteltujen etuoikeutettujen vakuudellisten lainojen ja välirahoituksen, omaisuusperusteisen leasingin ja pääomasijoitusten aloilla.

| — | Premfina tarjoaa vakuutusmaksurahoitusta virallisena lainanantajana ja tuotemerkittömiä vakuutusohjelmistoratkaisuja vakuutuksenvälittäjille Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

—

Premfina tarjoaa vakuutusmaksurahoitusta virallisena lainanantajana ja tuotemerkittömiä vakuutusohjelmistoratkaisuja vakuutuksenvälittäjille Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| — | iGO4 tarjoaa autovakuutuksia ja telemaatiikkaan perustuvia vakuutustuotteita kuluttajille Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

—

iGO4 tarjoaa autovakuutuksia ja telemaatiikkaan perustuvia vakuutustuotteita kuluttajille Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 20.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 278/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 278/8

---

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 27 artiklan 4 kohdan mukainen komission tiedonanto asioissa AT.40703 Amazon – Buy Box ja AT.40462 – Amazon Marketplace

(C(2022) 5078)

(2022/C 278/06)

1.   Johdanto

| (1) | Perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (1) 9 artiklassa säädetään, että jos komissio aikoo tehdä päätöksen, jossa rikkominen määrätään lopetettavaksi, ja jos asianomaiset yritykset esittävät sitoumuksia, joiden tarkoituksena on poistaa komission ennakkoarvioinnissaan niille esittämät huolenaiheet, komissio voi päätöksellään määrätä kyseisten sitoumusten noudattamisen yrityksiä velvoittavaksi. Päätös voidaan tehdä määräajaksi, ja siinä on todettava, ettei komission toimille ole enää perusteita. Asetuksen 27 artiklan 4 kohdan mukaan komissio julkaisee tiiviin yhteenvedon asiaan liittyvistä seikoista ja sitoumusten pääkohdat. Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksensa komission asettamassa määräajassa. |
| --- | --- |

(1)

2.   Yhteenveto

| (2) | Komissio antoi 10. marraskuuta 2020 asiassa AT.40462 – Amazon Marketplace asetuksen (EY) N:o 1/2003 7 artiklassa tarkoitetun väitetiedoksiannon, joka koski Amazon.com Inc:n, Amazon Europe Core Sarl:n, Amazon Services Europe Sarl:n ja Amazon EU Sarl:n, jäljempänä yhdessä ”Amazon”, väitettyjä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”perussopimus”, 102 artiklan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”ETA-sopimus”, 54 artiklan rikkomisia, jäljempänä ”väitetiedoksianto”. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Väitetiedoksiannossa esitettiin alustava päätelmä, jonka mukaan Amazon olisi perussopimuksen 102 artiklan vastaisesti käyttänyt väärin määräävää asemaansa myyjille tarjottavien markkinapaikkapalvelujen tarjoajana hyödyntämällä järjestelmällisesti suuria määriä ei-julkisia tietoja, jotka se saa markkinapaikallaan kolmansina osapuolina toimivien myyjien toiminnan tuloksena. Tiedot hyödyttävät Amazonin omaa vähittäiskauppaa, joka kilpailee suoraan kyseisten myyjien kanssa. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Väitetiedoksiannon mukaan tällaisia kolmansina osapuolina toimivien myyjien tietoja käyttäisivät erityisesti Amazonin automatisoidut järjestelmät ja sen vähittäiskauppaa hoitavat työntekijät, jäljempänä ”Amazon Retail”, voidakseen tunnistaa lanseerattavat tuotteet, aloittaa ja lopettaa niiden myynnin, tunnistaa toimittajat, neuvotella tukkuhinnoista ja -ehdoista, suunnitella ja hallinnoida varastoja ja määrittää Amazonin omien vähittäistarjousten hinnat. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Väitetiedoksiannossa ei vastusteta sitä, että Amazon käyttää kolmansina osapuolina toimivien myyjien tietoja parantaakseen markkinatoimintojaan ja myyjille tarjottavia markkinapaikkapalvelujaan. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Lisäksi komissio hyväksyi 15. kesäkuuta 2022 asiassa AT.40703 – Amazon Buy Box asetuksen (EY) N:o 1/2003 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ennakkoarvioinnin, joka koskee Amazonin väitettyä perussopimuksen 102 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan rikkomista, jäljempänä ”ennakkoarviointi”. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ennakkoarvioinnissa ilmaistiin alustava huoli siitä, että Amazon olisi perussopimuksen 102 artiklan vastaisesti käyttänyt määräävää asemaansa väärin suosimalla keinotekoisesti omia vähittäistarjouksiaan ja Amazonin logistiikka- ja jakelupalveluja (ns. ”Fulfilment by Amazon-” eli FBA-palvelut) käyttävien markkinapaikan myyjien tarjouksia muiden markkinapaikan myyjien ja kuluttajien vahingoksi i) valitessaan yhden Amazonin tuotetietosivulla näkyvästi esitetyn tarjouksen (Buy Box -ostolaatikon voittaja) ja ii) antaessaan myyjille mahdollisuuden tarjota tuotteita Amazonin kanta-asiakasohjelman, jäljempänä ”Prime-ohjelma”, käyttäjille Prime-merkillä. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ostolaatikossa esitetään näkyvästi yhden vähittäismyyjän tarjous tietystä tuotteesta, ja sen avulla asiakkaat voivat lisätä kyseisen tuotteen suoraan ostoskoreihinsa. Ostolaatikon voittaminen on Amazonin markkinapaikan myyjille ratkaisevan tärkeää, sillä suurin osa kuluttajista näkee vain ostolaatikon ja ostaa vain siinä näkyvän tarjouksen. Ostolaatikon voittajan valinnassa käytetyt eriarvoiset ehdot ja kriteerit voivat siten keinotekoisesti lisätä Amazonin vähittäiskauppayksikön ja Amazonin FBA-palveluja käyttävien myyjien asiakasvirtaa ja niiltä tehtäviä ostoja, mikä vääristää kilpailua Amazonin markkinapaikoilla. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Myyjille on tärkeää tavoittaa Prime-käyttäjät, koska näiden määrä kasvaa jatkuvasti, he ovat tyypillisesti uskollisempia ja tuovat Amazonin markkinapaikoille enemmän myyntiä kuin muut käyttäjät ja koska myyjien pääsy Prime-ohjelmaan vaikuttaa heidän mahdollisuuksiinsa voittaa ostolaatikko. Väitetiedoksiannon mukaan Amazonin ehdot ja kriteerit, joiden perusteella Prime-merkin saavat myyjät ja tarjoukset valitaan, suosivat Amazon Retail -kauppiaita ja niitä myyjiä, jotka käyttävät Amazonin FBA-palveluja, mikä vääristää kilpailua Amazonin markkinapaikoilla. Prime-ohjelman eriarvoiset ehdot ja kriteerit liittyvät muun muassa siihen, miten Prime-ohjelmaan pyrkivät riippumattomat myyjät valitsevat logistiikkapalvelujen tarjoajat, sekä kyseisten tarjoajien sopimusehtoihin ja suoriutumiseen. |
| --- | --- |

(9)

3.   Tarjottujen sitoumusten pääsisältö

| (10) | Menettelyn kohteena olevat osapuolet eivät yhdy komission väitetiedoksiantoon ja ennakkoarviointiin. Ne ovat kuitenkin tarjonneet asetuksen (EY) N:o 1/2003 9 artiklan nojalla sitoumuksia, joilla on tarkoitus ratkaista komission esittämät kilpailuongelmat. Sitoumusten pääkohdat esitetään seuraavassa. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Vastatakseen komission asiaa AT.40462 – Amazon Marketplace koskevassa väitetiedoksiannossa esittämiin huolenaiheisiin Amazon sitoutuu olemaan hyödyntämättä niitä ei-julkisia tietoja, joita kolmansina osapuolina toimivat myyjät antavat sen markkinapaikalla tai jotka saadaan, kun kolmansina osapuolina toimivat myyjät käyttävät Amazonin markkinapaikkapalveluja tai niihin liittyviä markkinapaikkapalveluja, kuten maksu- ja FBA-palveluja, jos tällaiset tiedot eivät ole kyseisten kolmansina osapuolina toimivien myyjien saatavilla, niiden Amazonin omien vähittäismyyntitoimien hyväksi, joilla se kilpailee kyseisten kolmansina osapuolina toimivien myyjien kanssa. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Amazon sitoutuu erityisesti olemaan käyttämättä tällaisia kolmansina osapuolina toimivien myyjien tietoja Amazonin automatisoiduissa järjestelmissä tai työntekijöidensä toimesta myydäkseen merkkitavaroita tai oman tuotemerkkinsä tuotteita. Asiaankuuluvat tiedot kattavat koostetut, yksilölliset, anonymisoidut ja henkilötiedot riippumatta siitä, ovatko ne käsittelemättömiä vai käsiteltyjä. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Ratkaistakseen asiaa AT.40703 – Amazon Buy Box koskevassa ennakkoarvioinnissa esitetyt komission huolenaiheet Amazon sitoutuu seuraaviin:






  i. | se soveltaa ostolaatikossa esitettävän tarjouksen (”Featured Offer”) yksilöinnissä syrjimättömiä ehtoja ja kriteerejä. Näitä ehtoja ja kriteerejä sovelletaan kaikkiin sovellettaviin parametreihin ja painotuksiin tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi ostolaatikon myyjien väliselle kilpailulle; |
| --- | --- | --- |

(13)

i.

se soveltaa ostolaatikossa esitettävän tarjouksen (”Featured Offer”) yksilöinnissä syrjimättömiä ehtoja ja kriteerejä. Näitä ehtoja ja kriteerejä sovelletaan kaikkiin sovellettaviin parametreihin ja painotuksiin tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi ostolaatikon myyjien väliselle kilpailulle;

| ii. | se näyttää ostolaatikossa esitetyn tarjouksen rinnalla vähintään yhden kilpailevan tarjouksen, jos sellainen on saatavilla ja sen hinta/toimitusaika poikkeaa ostolaatikossa esitetystä tarjouksesta. Näissä tarjouksissa esitetään tasavertaisesti samat kuvailutiedot, ja ne ovat ostomahdollisuuksiltaan täysin tasavertaiset; |
| --- | --- |

ii.

se näyttää ostolaatikossa esitetyn tarjouksen rinnalla vähintään yhden kilpailevan tarjouksen, jos sellainen on saatavilla ja sen hinta/toimitusaika poikkeaa ostolaatikossa esitetystä tarjouksesta. Näissä tarjouksissa esitetään tasavertaisesti samat kuvailutiedot, ja ne ovat ostomahdollisuuksiltaan täysin tasavertaiset;

| iii. | se asettaa kolmansina osapuolina toimivien myyjien ja tarjousten Prime-kelpoisuudelle syrjimättömät ehdot ja kriteerit, jotta varmistetaan kaikkien myyjien yhdenvertaisuus; |
| --- | --- |

iii.

se asettaa kolmansina osapuolina toimivien myyjien ja tarjousten Prime-kelpoisuudelle syrjimättömät ehdot ja kriteerit, jotta varmistetaan kaikkien myyjien yhdenvertaisuus;

| iv. | se antaa Prime-myyjien valita vapaasti rahdinkuljettajat ja neuvotella hinnoista ja kaupallisista ehdoista kyseisten rahdinkuljettajien kanssa; |
| --- | --- |

iv.

se antaa Prime-myyjien valita vapaasti rahdinkuljettajat ja neuvotella hinnoista ja kaupallisista ehdoista kyseisten rahdinkuljettajien kanssa;

| v. | se ei käytä kolmansina osapuolina toimivien rahdinkuljettajien ehtoihin tai suoriutumiseen liittyviä tietoja Amazonin omia logistiikkatoimintoja varten. |
| --- | --- |

v.

se ei käytä kolmansina osapuolina toimivien rahdinkuljettajien ehtoihin tai suoriutumiseen liittyviä tietoja Amazonin omia logistiikkatoimintoja varten.

| (14) | Amazon tarjoutuu soveltamaan näitä sitoumuksia kaikkiin nykyisiin ja tuleviin Amazonin markkinapaikkoihin Euroopan talousalueella, lukuun ottamatta 13 kappaleen mukaisia sitoumuksia, joita Italian kilpailuviranomaisen 30. marraskuuta 2021 asiassa A528 tekemän päätöksen nojalla ei sovellettaisi Italiaan. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Sitoumukset julkaistaan kokonaisuudessaan englannin kielellä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa
  https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en |
| --- | --- |

(15)

https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en

4.   Huomautuspyyntö

| (16) | Jollei markkinatestin tuloksista muuta johdu, komissio aikoo antaa asetuksen (EY) N:o 1/2003 9 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen, jossa edellä yhteenvetona ja kilpailun pääosaston verkkosivustolla lyhentämättöminä esitetyt sitoumukset todetaan velvoittaviksi. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Komissio pyytää asetuksen (EY) N:o 1/2003 27 artiklan 4 kohdan mukaisesti asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään huomautuksensa ehdotetuista sitoumuksista. Huomautusten on oltava komissiolla viimeistään 9. syyskuuta 2022. Asianomaisia kolmansia osapuolia pyydetään toimittamaan huomautuksistaan myös julkinen toisinto, josta tiedot, jotka ne katsovat liikesalaisuuksiksi, ja muut luottamukselliset tiedot on poistettu ja korvattu vaatimusten mukaisesti yhteenvedolla, joka ei sisällä luottamuksellisia tietoja, tai merkinnällä ”liikesalaisuus” tai ”luottamuksellinen tieto”. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Vastausten ja huomautusten olisi mielellään oltava perusteltuja, ja niissä on esitettävä kaikki olennaiset tosiseikat. Jos havaitsette johonkin ehdotettujen sitoumusten osa-alueeseen liittyvän ongelman, komissio pyytää teitä ehdottamaan mahdollista ratkaisua. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Huomautukset voidaan lähettää komissiolle viitteellä AT.40703 – Amazon – Buy Box and AT.40462 - Amazon Marketplace sähköpostitse (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu) ja comp-c6-mail@ec.europa.eu tai postitse seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(19)

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1. EY:n perustamissopimuksen 81 artiklasta tuli 1. joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 101 artikla ja 82 artiklasta SEUT-sopimuksen 102 artikla. Kyseisten artiklojen määräykset ovat asiasisällöltään samat. Tässä tiedonannossa viittauksia SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklaan on soveltuvin osin pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaan.

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 20.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 278/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 278/11

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 278/07)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Touraine”

PDO-FR-A0501-AM03

Hakemuksen jättöpäivä: 12.5.2022

1.   Kuvaus ja perustelut

1.   Virallinen geokoodi

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Alueen rajat pystyvät samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2.   Rajattu viljelyalue

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Rajatun viljelyalueen hyväksyneen toimivaltaisen kansallisen viranomaisen istuntoluetteloon on lisätty päivämäärä torstai 9. ja 10. helmikuuta 2022.

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Täydentävien maantieteellisten nimitysten ”Oisly” ja ”Chenonceaux” osalta viitataan siirtymiseen lohkojen tunnistamisprosessista viljelyalueen rajaamiseen niiden lohkojen yksilöimiseksi, joilla voidaan tuottaa Touraine-nimitystä kantavaa viiniä näillä täydentävillä nimityksillä.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Maatalouden ympäristömääräykset

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Seuraava määräys on lisätty kaikkien Touraine-nimitystä tuottavien viljelylohkojen osalta:

”Rikkakasvien kokonaisvaltainen kemiallinen hävittäminen lohkoilta on kielletty”.

Tämän muutoksen avulla pyritään ottamaan paremmin huomioon kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämistä koskevat yhteiskunnan vaatimukset ja ympäristönäkökohdat.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Touraine

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi:

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

Laatukuohuviini

4.   Viinin/viinien kuvaus

1.   Analyyttiset normit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinit ovat hiilihapottomia valko-, puna- ja roseeviinejä sekä kuohuviinejä (valkoinen ja rosee). Hiilihapottomien valko-, puna- ja roseeviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia.

Jokainen viinierä täyttää pakkaamisen jälkeen seuraavat analyyttiset normit:

| — | Valko- ja roseeviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuus on enintään 4 grammaa litrassa ja kokonaisuushappopitoisuus vähintään 3,5 grammaa litrassa viinihappona ilmoitettuna. |
| --- | --- |

—

Valko- ja roseeviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuus on enintään 4 grammaa litrassa ja kokonaisuushappopitoisuus vähintään 3,5 grammaa litrassa viinihappona ilmoitettuna.

| — | Punaviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 2 grammaa litrassa. Malolaktinen käyminen saatetaan punaviinien osalta päätökseen. Omenahappopitoisuus saa olla enintään 0,3 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

—

Punaviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 2 grammaa litrassa. Malolaktinen käyminen saatetaan punaviinien osalta päätökseen. Omenahappopitoisuus saa olla enintään 0,3 grammaa litrassa.

| — | Väkevöimättömissä valko- ja roseeviineissä, joiden todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 12,5 tilavuusprosenttia, käymiskykyisten sokerien (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 6 grammaa litrassa. Tässä tapauksessa kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei saa alittaa käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuutta enempää kuin 1 gramman litraa kohden. |
| --- | --- |

—

Väkevöimättömissä valko- ja roseeviineissä, joiden todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 12,5 tilavuusprosenttia, käymiskykyisten sokerien (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 6 grammaa litrassa. Tässä tapauksessa kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei saa alittaa käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuutta enempää kuin 1 gramman litraa kohden.

| — | Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia valko-, puna- ja roseeviineissä ja 13 tilavuusprosenttia kuohuviineissä (valkoinen ja rosee) (jos puristemehua on väkevöitetty).






  Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- | --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

—

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia valko-, puna- ja roseeviineissä ja 13 tilavuusprosenttia kuohuviineissä (valkoinen ja rosee) (jos puristemehua on väkevöitetty).

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

2.   Happopitoisuus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomissa valko- ja roseeviineissä haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia. Hiilihapottomissa punaviineissä haihtuvien happojen pitoisuus, kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Kuohuviineissä (valkoinen ja rosee) haihtuvien happojen pitoisuus, kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Pakkaamattomassa viinissä, johon voidaan lisätä maininta ”varhainen” tai ”uusi”, haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 10,2 milliekvivalenttia litrassa.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

3.   Kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Touraine” suojatuissa viineissä on pyöreä suutuntuma ja raikas, tasapainoinen jälkimaku. Valkoviinit ovat usein väriltään kullanvaaleita, ja niiden aromien kirjo voi vaihdella sitrus- tai eksoottisia hedelmiä muistuttavista hedelmäisistä aromeista valkoisia kukkia muistuttaviin vivahteisiin. Ne jättävät raikkaan tuntuman suuhun.

Roseeviineissä on herkkiä aromeja, jotka muistuttavat mustaherukkaa, eksoottisia hedelmiä tai sitrushedelmiä.

Gamay N -rypälelajikkeesta valmistetut punaviinit (viinit, joissa on merkintä ”gamay” tai maininta ”varhainen” tai ”uusi”) ovat usein väriltään kirsikanpunaisia, ja niissä on yleensä punaisten marjojen ja hedelmien lämpimiä aromeja ja silkinpehmeitä tanniineja. Ne ovat tasapainoisia viinejä, joissa yhdistyvät keveys ja vivahteikkuus. Viinit, jotka on valmistettu yhdistämällä eri rypälelajikkeita tai ainoastaan Cabernet franc N -lajikkeesta Toursin pituuspiirin länsipuolella, ovat elegantteja ja voimakkaita viinejä, joilla on hyvä tanniinirakenne ja joiden aromeissa yhdistyvät punaiset ja tummat marjat ja hedelmät. Viinien väri vaihtelee tummasta rubiininpunaisesta syvään granaatinpunaiseen.

Kuohuviinit (valkoinen ja rosee) ovat rakenteeltaan ennen kaikkia hapokkaita, mikä tekee niistä raikkaita ja vivahteikkaita. Hapokkuuden lisäksi niissä on hedelmäisiä aromeja, ja ajan myötä voi tulla esiin briossinen vivahde.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

a.   Erityinen viininvalmistusmenetelmä

| — | Roseeviinien valmistuksessa viininvalmistukseen tarkoitettuja hiiliä saadaan käyttää yksin tai sekoituksina puristemehuissa ja vielä käymistilassa olevissa uusissa viineissä enintään 15 prosentissa tarkasteltavana olevan viininvalmistajan kustakin viinirypälesadosta valmistamien roseeviinien tilavuudesta ja enintään 60 grammaa hehtolitraa kohden; |
| --- | --- |

—

Roseeviinien valmistuksessa viininvalmistukseen tarkoitettuja hiiliä saadaan käyttää yksin tai sekoituksina puristemehuissa ja vielä käymistilassa olevissa uusissa viineissä enintään 15 prosentissa tarkasteltavana olevan viininvalmistajan kustakin viinirypälesadosta valmistamien roseeviinien tilavuudesta ja enintään 60 grammaa hehtolitraa kohden;

| — | Punaviineille sallitaan tiivistävät väkevöintimenetelmät, ja osittaisen väkevöimisen enimmäisosuudeksi suhteessa käytettyihin määriin vahvistetaan 10 prosenttia; |
| --- | --- |

—

Punaviineille sallitaan tiivistävät väkevöintimenetelmät, ja osittaisen väkevöimisen enimmäisosuudeksi suhteessa käytettyihin määriin vahvistetaan 10 prosenttia;

| — | Kuohuviinit valmistetaan yksinomaan pullossa tapahtuvan toisen käymisen avulla; |
| --- | --- |

—

Kuohuviinit valmistetaan yksinomaan pullossa tapahtuvan toisen käymisen avulla;

| — | Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia valko-, puna- ja roseeviineissä ja 13 tilavuusprosenttia kuohuviineissä (valkoinen ja rosee) (jos puristemehua on väkevöitetty). |
| --- | --- |

—

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia valko-, puna- ja roseeviineissä ja 13 tilavuusprosenttia kuohuviineissä (valkoinen ja rosee) (jos puristemehua on väkevöitetty).

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla sekä Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

b.   Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 500 köynnöstä hehtaarilla, ja rivien välinen enimmäisetäisyys on 2,10 metriä. Samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on vähintään 0,9 metriä.

Viiniköynnökset leikataan juoksija- tai kannusleikkauksena siten, että köynnökseen jää enintään 11 silmua.

Leikkaustavasta riippumatta kuhunkin viiniköynnökseen voidaan jättää 2 ylimääräistä silmua edellyttäen, että 11 tai 12 lehden fenologisessa vaiheessa kyseisenä vuonna hedelmää kantavien oksien määrä on enintään 11.

2.   Enimmäistuotokset

| a. | Valkoviinit
  72 hehtolitraa/ha |
| --- | --- |

a.

Valkoviinit

72 hehtolitraa/ha

| b. | Puna- ja roseeviinit
  66 hehtolitraa/ha |
| --- | --- |

b.

Puna- ja roseeviinit

66 hehtolitraa/ha

| c. | Kuohuviinit
  78 hehtolitraa/ha |
| --- | --- |

c.

Kuohuviinit

78 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinien rypäleiden korjuu, viiniyttäminen ja valmistus sekä kuohuviinien rypäleiden korjuu, viiniyttäminen, valmistus, kypsytys ja pakkaaminen tapahtuvat seuraavien kuntien alueella (vuoden 2021 virallisen maantieteellisen koodin perusteella laadittu luettelo):

| — | Indre-et-Loiren departementti: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Coteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (vain entisellä Langeais’n kunnan alueella, sillä Langeais’sta on tullut kantonin pääkaupunki), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers ja Vouvray; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loiren departementti: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Coteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (vain entisellä Langeais’n kunnan alueella, sillä Langeais’sta on tullut kantonin pääkaupunki), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers ja Vouvray;

| — | Loir-et-Cherin departementti: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffi, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Cheédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (entisten Chambon-sur-Cissen ja Molineufin kuntien alueet), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (entisen Chouzy-sur-Cissen kunnan alue) ja Veuzain-sur-Loire (entisen Onzainin kunnan alue). |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cherin departementti: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffi, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Cheédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (entisten Chambon-sur-Cissen ja Molineufin kuntien alueet), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (entisen Chouzy-sur-Cissen kunnan alue) ja Veuzain-sur-Loire (entisen Onzainin kunnan alue).

7.   Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike tai -lajikkeet

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Chardonnay B

Chenin B

Côt N – Malbec

Gamay N

Grolleau N

Grolleau gris G

Meunier N

Orbois B

Pineau d’Aunis N

Pinot gris G

Pinot noir N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Pariisin altaan lounaispuolella sijaitseva maantieteellinen alue on kevyesti kumpuilevaa tasankoa. Se on yhtymäaluetta, jolla Cher-, Indre- ja Vienne-joet yhtyvät Loireen. Noin sadan kilometrin pituinen viinialue sijaitsee laaksojen varrella, lukuun ottamatta itäistä Solognen viininviljelyaluetta, jonka viinitilat sijaitsevat Cher- ja Loire-jokien välisellä tasangolla.

Täydentävien maantieteellisten nimitysten ”Amboise” ja ”Mesland” maantieteelliset alueet sijaitsevat keskellä laaksoja, jotka levittäytyvät Val de Loiren varrelle lännestä itään, kun taas täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Azay-le-Rideau” maantieteellinen alue sijaitsee Indren laakson reunamilla. Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Chenonceaux” alue sijaitsee Cher-joen laaksossa alajuoksulla, kun taas täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Oisly” maantieteellinen alue sijaitsee Loire- ja Cher-jokien välisellä itäisellä tasangolla.

Korkeusero merenpinnasta on harvoin yli 100 tai 120 metriä maantieteellisen alueen muodostavien 143 kunnan alueella. Viiniä viljellään lohkoilla, jotka on rajattu tarkasti historiallisia tuotantoalueita mukaillen.

Lohkoissa on seuraavanlaisia tyyppejä: – lohkot, joiden maaperä on piipitoista moreenisavea, johon on sekoittunut mioseenikaudelta peräisin olevaa hiekkaa;

| — | lohkot, joiden maaperä on piipitoista moreenisavea ja joihin on sekoittunut mioseenikaudelta peräisin olevaa hiekkaa, tunnetaan paikallisesti nimellä ”bournais perrucheux”; |
| --- | --- |

—

lohkot, joiden maaperä on piipitoista moreenisavea ja joihin on sekoittunut mioseenikaudelta peräisin olevaa hiekkaa, tunnetaan paikallisesti nimellä ”bournais perrucheux”;

| — | lohkot, joilla on piipitoista moreenisavea sisältävälle ”perruche”-nimellä kutsutulle maa-ainekselle kehittynyt maaperä, tai saven- ja kalkkikivensekaista kivistä maata, joka tunnetaan paikallisesti nimellä ”aubuis”; nämä ovat lämpimiä ja läpäiseviä maaperiä, joita löytyy laaksojen ensimmäisiltä rinteiltä; |
| --- | --- |

—

lohkot, joilla on piipitoista moreenisavea sisältävälle ”perruche”-nimellä kutsutulle maa-ainekselle kehittynyt maaperä, tai saven- ja kalkkikivensekaista kivistä maata, joka tunnetaan paikallisesti nimellä ”aubuis”; nämä ovat lämpimiä ja läpäiseviä maaperiä, joita löytyy laaksojen ensimmäisiltä rinteiltä;

| — | vanhasta lietemaasta muodostuneille penkereille syntyneellä laakson maaperällä, jota kutsutaan paikallisesti ”soramaaksi”, sijaitsevat lohkot. |
| --- | --- |

—

vanhasta lietemaasta muodostuneille penkereille syntyneellä laakson maaperällä, jota kutsutaan paikallisesti ”soramaaksi”, sijaitsevat lohkot.

Maantieteellisellä alueella vallitsee valtameri-ilmasto, jonka vaikutus kuitenkin heikentyy selvästi siirryttäessä maantieteellisen alueen itäpuolelle Toursin pituuspiirin korkeudella. Heikentymisen huomaa lämpötiloista ja sademääristä, sillä lännessä sademäärä on noin 550 millimetriä ja idässä jopa 650 millimetriä, ja lämpötilan vaihtelu on suurempaa idässä, mikä on merkki valtameren heikommasta vaikutuksesta.

Cheilléssä Azay-le-Rideaun lähellä sijaitsevan vanhan puristamon jäännökset todistavat, että viiniä viljeltiin Tourainessa jo toisella vuosisadalla. Viininviljely kukoisti 700–1100-luvuilla kirkon vaikutuksen ansiosta.

Kuninkaallisen hovin oleskelu Loiren laaksossa 1500-luvulla (mm. Chambordin ja Chenonceaun linnoissa) edisti osaltaan laatuviinien tuotannon huomattavaa kehitystä ja tiettyjen viinitilojen mainetta. Tuotanto kasvoi sen jälkeen, kun viinin tuotannon pääkaupungin lähellä kieltävä edikti julkaistiin. Tällöin alettiin viljellä myös Lyonin alueelta peräisin olevia Gamay-lajikkeita.

Luonnolliset kulkuväylät Loire ja Cher houkuttelivat luonnostaan maantieteellisen alueen tuotannon kauppaamiseen, kehittämiseen ja vientiin. Parhaiden viinien kauppa suuntautui pääasiassa Hollantiin ja Englantiin Nantesin lähellä sijaitsevan Ingrandes-sur-Loiren tullin kautta. Näitä laatuviinejä alettiin kutsua ”meren viiniksi” niiden kuljetettavuuden vuoksi.

Blérén, Théséen, Montrichardin ja Chenonceaux’n kaupunkeja ympäröivälle Cherin alajuoksun laaksoalueelle kehittyi viinialue 1700-luvulla. Alueen viiniköynnöslajikkeet kuvailtiin vallankumouskalenterin vuoden XII (eli vuoden 1804) maataloustutkimuksen yhteydessä. Tutkimuksessa Côt-lajike esitettiin Cher-joen rantojen yleisintä viiniköynnöstä koskevassa taulukossa (Tableau du plan de vigne le plus propagé sur les côtes du Cher) tärkeimpänä rypälelajikkeena, ”Cher-joen etelänpuoleisen rannan yleisimpänä rypälelajikkeena, josta valmistetaan ensiluokkaista viiniä”.

Myös kreivi Odart mainitsi vuonna 1845 teoksessaan ”Ampélographie” Côt N -rypälelajikkeen Cher- ja Lot-jokien rantojen viljellyimpänä lajikkeena. Jules Guyot, jonka kuvaukset olivat aina erittäin tarkkoja, kirjoitti vuonna 1860 seuraavasti: ”Bretonin (Cabernet franc N) pääasiallinen keskus on Chinonin ja Saumurin välissä sijaitseva Bourgueil, jossa lajike tuottaa erinomaisia viinejä. Sen viljely kuitenkin loppuu vähitellen siirryttäessä alueen itäpuolelle, jossa Côt-, Chardenet-, Pinot noir-, Pinot Beurot- ja Pinot Meunier -lajikkeet (...) ovat hallitsevia Loir-et-Cherin departementin alueella.”

Viinikirvaepidemian jälkeen Tourainen viinialue herätettiin uudelleen henkiin erityisesti uusilla varrentamalla syntyneillä viiniköynnöslajikkeilla, kuten Gamay N ja Sauvignon B. Maantieteellinen alue muodostui vähitellen siten, että siihen otettiin mukaan viinitiloja, joilla oli laadullista potentiaalia, ja vähän ennen toisen maailmansodan alkua vuonna 1939 hyväksyttiin tarkistettu alkuperänimitys ”Coteaux de Touraine”.

Nimitys ”Touraine” hyväksyttiin lopullisesti vuonna 1953.

Viinialue oli 8 000 hehtaarin kokoinen, ja tuottajat, jotka kuuluivat viiteen osuustoiminnalliseen viininvalmistamoon, kehittivät Sauvignon B- ja Gamay N -viiniköynnöslajikkeista peräisin olevien viinien tuotantoa; nämä viinit saivat vankan maineen ravintoloissa yleisnimityksillä ”Sauvignon de Touraine” ja ”Gamay de Touraine”.

Cher-joen laakson tuottajat, jotka olivat tietoisia alueensa ja viiniköynnöslajikkeidensa potentiaalista, alkoivat vuodesta 1985 lähtien istuttaa Côt N- ja Sauvignon B -lajikkeita laakson ensimmäisten rinteiden lohkoille, kun taas Solognen viininviljelyalueen hiekkapitoisilla lohkoilla viljeltiin Sauvignon B -lajiketta.

Pyrkimys autenttisuuteen palkittiin: Cher-joen rinteiden valko- ja punaviineille saatiin täydentävä maantieteellinen nimitys ”Chenonceaux” ja Solognen viinialueen valkoviineille täydentävä maantieteellinen nimitys ”Oisly”.

Vuonna 2009 viinialue levittäytyi noin 4 500 hehtaarin alueelle, jota viljeli 800 tuottajaa. Viiniä tuotettiin noin 260 000 hehtolitraa, joista yli 60 prosenttia oli valkoviinejä. Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Touraine” suojatuissa viineissä on pyöreä suutuntuma ja raikas tasapainoinen jälkimaku.

Valkoviinit ovat usein väriltään kullanvaaleita, ja niiden aromien kirjo voi vaihdella sitrus- tai eksoottisia hedelmiä muistuttavista hedelmäisistä aromeista valkoisia kukkia muistuttaviin vivahteisiin. Ne jättävät raikkaan tuntuman suuhun.

Roseeviineissä on herkkiä aromeja, jotka muistuttavat mustaherukkaa, eksoottisia hedelmiä tai sitrushedelmiä.

Gamay N -rypälelajikkeesta valmistetut punaviinit (viinit, joissa on merkintä ”gamay” tai maininta ”varhainen”) ovat usein väriltään kirsikanpunaisia, ja niissä on yleensä punaisten marjojen ja hedelmien lämpimiä aromeja ja silkinpehmeitä tanniineja. Ne ovat tasapainoisia viinejä, joissa yhdistyvät keveys ja vivahteikkuus. Viinit, jotka on valmistettu yhdistämällä eri rypälelajikkeita tai ainoastaan Cabernet franc N -lajikkeesta, ovat elegantteja ja voimakkaita viinejä, joilla on hyvä tanniinirakenne ja joiden aromeissa yhdistyvät punaiset ja tummat marjat ja hedelmät. Viinien väri vaihtelee tummasta rubiininpunaisesta syvään granaatinpunaiseen.

Kuohuviinit (valkoinen ja rosee) ovat rakenteeltaan ennen kaikkia hapokkaita, mikä tekee niistä raikkaita ja vivahteikkaita. Hapokkuuden lisäksi niissä on hedelmäisiä aromeja, ja ajan myötä voi tulla esiin briossia muistuttava vivahde. Hiilihapottomat viinit Loiren, Viennen, Cherin ja Indren muodostama jokiverkko on aikojen kuluessa muokannut sekundääri- ja tertiäärikausien pehmeistä kivilajeista kumpuilevaa tasankoa. Kirkon vaikutuksesta ihmiset istuttivat keskiajalla viinitarhat tällä tavoin muodostuneille rinteille ja tasangon reunamille.

Jokien läheisyys oli jo renessanssin aikaan merkittävä etu, joka edisti Touraine-viinien vientiä. Ingrandes-sur-Loiren tulli, jonka kautta viinejä vietiin Hollantiin, sekä viinin tuotannon pääkaupungin lähellä kieltävän ediktin voimaantulo vuonna 1577 muokkasivat Loire-joen viinialuetta ja edistivät korkealaatuista tuotantoa. Ilmaston vuoksi maantieteellisen alueen länsiosassa viljeltiin Chenin B- ja Cabernet franc N -viiniköynnöslajikkeita, kun taas alueen itäpuolella suosittiin Sauvignon B-, Côt N- ja Gamay N -lajikkeita. Tämä luonnollinen ilmastoraja kulki Toursin pituuspiirin kohdalla. Viiniköynnöslajikkeet vakiintuivat luontaisesti niissä erilaisissa viininviljelyolosuhteissa, joita tuottajille oli tarjolla. Käyttötarkoitusten mukaisesti rajattuun viljelyalueeseen valikoituivat lohkot, joilla oli läpäisevää maa-ainesta pääasiassa Turonia-vaiheen ja Senon-epookin aikaisen maaperän päällä.

Suurin osa välissä olevien laaksojen maaperästä on moreenisavea, jossa on suuria määriä piipitoisia kiviä. Piikiviä on paljon maa-aineksen pinnalla, ja niillä on tärkeä merkitys rypäleiden kypsymisen kannalta, sillä ne lisäävät maaperän lämmönvaihtoa. Nämä olosuhteet vaikuttavat merkittävästi valko- ja punaviinien laatuun. Piikiviä on paljon maa-aineksen pinnalla, ja niillä on tärkeä merkitys rypäleiden kypsymisen kannalta, sillä ne lisäävät maaperän lämmönvaihtoa. Maaperäolosuhteet takaavat kyseisen lajikkeen rypäleiden tasaisen kypsymisen vuodesta toiseen. Näissä maaperä- ja ilmasto-oloissa tuotetut viinit ovat raikkaita ja omaperäisiä. Sauvignon B -rypälelajike viihtyy erityisen hyvin lohkoilla, joilla on piipitoista moreenisavea sisältävää ”perruche”-tyyppistä maaperää tai saven- ja kalkkikivensekaista kivistä ”aubuis”-tyyppistä maata. Maaperäolosuhteet takaavat kyseisen lajikkeen rypäleiden tasaisen kypsymisen vuodesta toiseen. Näissä maaperä- ja ilmasto-oloissa tuotetut viinit ovat raikkaita ja omaperäisiä. Ne edustivat kahta kolmasosaa tarkistetun alkuperänimityksen tuotannosta vuonna 2009. Gamay N -lajiketta, joka on viinikirvaepidemian jälkeisestä uudistamisesta peräisin oleva tumma rypälelajike, viljellään pääasiassa piipitoisilla moreenisavipohjaisilla lohkoilla, ja siitä valmistetut viinit ovat hedelmäisiä ja pirteitä. Toursin pituuspiirin itäpuolelta tulevat punaviinit valmistetaan pääasiassa Côt N -rypälelajikkeesta, kun taas pituuspiirin länsipuolella viljellään pääosin Cabernet franc N -lajiketta. Ne antavat viineille hyvän tanniinirakenteen.

Tarkistetun alkuperäisnimityksen osalta on hyväksytty viisi täydentävää maantieteellistä nimitystä.

Amboise

Merenpinnasta 80–100 metrin korkeuteen kohoava pehmeälle liitukivelle muodostunut tasanko on melko kumpuileva. Maantieteellisten olosuhteiden ja maaperän monimuotoisuuden ansiosta tuottajilla on ollut mahdollisuus löytää kullekin viiniköynnöslajikkeelle optimaaliset viljelypaikat. Roseeviinit ovat hedelmäisiä ja raikkaita, punaviineillä on hyvä tanniinirakenne ja melko voimakkaat aromit, jotka tuovat mieleen pääasiassa punaiset marjat ja hedelmät. Valkoviinit ovat yleensä kuivia. Niissä voi joskus kuitenkin olla käymiskykyisiä sokereita, jolloin niitä voidaan nimittää ”puolikuiviksi”, ”puolimakeiksi” tai ”makeiksi”. Punaviinien tanniinirakennetta pehmennetään kypsytyksellä. Valkoviineissä kypsytys lisää aromien monivivahteisuutta.

Azay-le-Rideau

Loire- ja Indre-jokien laaksojen välisen sijainnin vuoksi näillä viinitarhoilla vallitsee leuto ilmasto. Grolleau N- ja Chenin B -lajikkeita viljellään kukkuloilla sekä hiekka- ja sorapitoisilla pengermillä, joilta saadaan elegantteja ja raikkaita valkoviinejä sekä hedelmäisiä roseeviinejä. Roseeviinien hedelmäisyys saadaan aikaan puristamalla rypäleet suoraan ennen käymistä. Valkoviinit, joissa voi joskus olla käymiskykyisiä sokereita, ovat elegantteja ja mineraalisia.

Chenonceaux

Maantieteellinen alue sijaitsee Cher-joen molempien rantojen rinteillä. Köynnökset istutetaan lohkoille, joiden maaperässä on huomattavasti piikiveä. Valkoviinien aromit ovat yleensä voimakkaita, ja niissä on kukkaisia (mm. orapihlaja ja akaasia) ja hedelmäisiä vivahteita (kuten sitrus- ja kuivattuja hedelmiä). Kypsytys, joka kestää vähintään sadonkorjuuta seuraavan vuoden huhtikuun 30. päivään, tuo viineihin pehmeyttä ja herkkyyttä. Punaviineissä on hyvä tanniinirakenne. Niiden aromit ovat melko voimakkaita ja tuovat mieleen tummien marjojen ja hedelmien vivahteet. Vähintään sadonkorjuuta seuraavan vuoden elokuun 31. päivään asti kestävällä kypsytyksellä viineihin saadaan monisävyisiä aromeja ja pyöreitä silkinpehmeitä tanniineja.

Mesland

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Touraine” maantieteellisen alueen koillispuolella sijaitseva Meslandin maantieteellinen alue on Loire-joen yläpuolisen tasangon reunamalla. Alueen maa-aineksille on yhteistä mioseenikaudelta peräisin oleva piikivi ja hiekka. Suuret lämpötilanvaihtelut ja maantieteellinen sijainti ovat ihanteellisia varhaisten rypälelajikkeiden kannalta. Puna- ja roseeviineissä, jotka valmistetaan pääasiassa Gamay N -rypälelajikkeesta, on tiivistyneitä punaisten marjojen ja hedelmien aromeja. Valkoviineissä, jotka sisältävät joskus käymiskykyisiä sokereita, on monisävyisiä aromeja, joissa on kukkaisia (mm. orapihlaja, lehmus ja rautayrtti) ja hedelmäisiä (esim. sitrushedelmät ja päärynä) vivahteita. Jälkimaku on usein raikas.

Oisly

Näillä viinitarhoilla Solognen viinialueen sydämessä tuotetaan kuivia valkoviinejä ainoastaan Sauvignon B -rypälelajikkeesta, joka pääsee täyteen kukoistukseensa mannerhiekkaa ja -soraa sisältävässä maaperässä sekä niin sanotuissa Solognen muodostumissa, jotka koostuvat hiekasta, savesta ja kuorikalkkikivestä. Maantieteellisen alueen ilmasto näkyy täällä koko Tourainen alueeseen verrattuna selkeimpänä kuivahkona kautena. Tässä luonnonympäristössä syntyy raikkaita viinejä, joiden hienostuneet ja herkät aromit tuovat mieleen sitrushedelmät ja valkoiset kukat. Kypsytys, joka kestää vähintään sadonkorjuuta seuraavan vuoden huhtikuun 30. päivään, tuo makuun monivivahteisuutta.

Tourainen alue, jonka viinitarhoja ja laaksoja kuninkaat ovat ylistäneet, on edelleen yksi pohjoisten viiniviljelmien helmistä, ja sen elävä vuosisataisen viininviljelyn säilyttämä kulttuurimaisema edisti Loiren laakson rekisteröimistä UNESCOn maailmanperintöluetteloon.

Kuohuviinit

Kuohuviinejä tuotetaan edellä kuvatuissa olosuhteissa. Havaittuaan, että kellareissa pullotetut viinit alkoivat joskus käydä uudestaan, tourainelaiset viininvalmistajat halusivat ottaa tämän ”luontaisten kuohuviinien” tekniikan haltuunsa ja hyödyntää sitä. Näin syntyivät ”helmeilevät” viinit, joita on myyty 1800-luvulta lähtien. Tuffeau-kiveen kaivetut viinikellarit vaikuttivat suotuisasti näiden viinien valmistukseen, joka edellyttää suuria, sopivan viileitä varastointi- ja käsittelytiloja.

Yli sadan vuoden kokemuksen ansiosta kuohuviinien valmistajat hallitsevat läpikotaisin cuvéen koostamiseen tarvittavan taitotiedon. Valkoisten kuohuviinien alueellinen omaperäisyys selittyy sillä, että niissä on oltava 60 prosenttia Chenin B- tai Orbois B -rypälelajiketta. Pitkä kypsytys vaakatasossa tuo viineihin briossia muistuttavia aromeja ja monivivahteisuutta.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viinien viiniyttämistä ja valmistusta sekä kuohuviinien viiniyttämistä, kypsytystä ja pakkausta koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu seuraavien kuntien alueesta (vuoden 2021 virallisen maantieteellisen koodin perusteella laadittu luettelo):

| — | Indren departementti: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil ja Villentrois; |
| --- | --- |

—

Indren departementti: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil ja Villentrois;

| — | Indre-et-Loiren departementti: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles ja Crissay-sur-Manse |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loiren departementti: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles ja Crissay-sur-Manse

| — | Loir-et-Cherin departementti: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Fresnes, Le Controis-en-Sologne (liitoskuntien de Feings, Fougères-sur-Bièvre ja Ouchamps alue), Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin ja Selles-sur-Cher; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cherin departementti: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Fresnes, Le Controis-en-Sologne (liitoskuntien de Feings, Fougères-sur-Bièvre ja Ouchamps alue), Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin ja Selles-sur-Cher;

| — | Maine-et-Loiren departementti: Brain-sur-Allonnes ja Montsoreau. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loiren departementti: Brain-sur-Allonnes ja Montsoreau.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

| — | Tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen on lisättävä maininta ”gamay” tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen on lisättävä maininta ”gamay” tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

| — | Tarkistetun alkuperänimityksen lisäksi voidaan merkitä jokin seuraavista täydentävistä maantieteellisistä nimityksistä tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti: ”Amboise”, ”Azay-le-Rideau”, ”Chenonceaux”, ”Mesland” ja ”Oisly”. |
| --- | --- |

—

Tarkistetun alkuperänimityksen lisäksi voidaan merkitä jokin seuraavista täydentävistä maantieteellisistä nimityksistä tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti: ”Amboise”, ”Azay-le-Rideau”, ”Chenonceaux”, ”Mesland” ja ”Oisly”.

| — | Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä maininta ”varhainen” (primeur) tai ”uusi” (nouveau) tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä maininta ”varhainen” (primeur) tai ”uusi” (nouveau) tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

| — | Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön nojalla säännellä, kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, jotka ovat mitoiltaan eli korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. |
| --- | --- |

—

Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön nojalla säännellä, kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, jotka ovat mitoiltaan eli korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

| — | Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” voidaan kirjoittaa kirjainkoolla, joka on korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. |
| --- | --- |

—

Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” voidaan kirjoittaa kirjainkoolla, joka on korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Täydentävät maantieteelliset nimitykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

| — | Täydentävä maantieteellinen nimitys ”Amboise”, ”Azay-le-Rideau” tai ”Mesland” on kirjoitettava etiketteihin tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen kirjaimilla, joiden koko ei saa olla korkeudeltaan eikä leveydeltään isompi kuin kirjainkoko, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu. |
| --- | --- |

—

Täydentävä maantieteellinen nimitys ”Amboise”, ”Azay-le-Rideau” tai ”Mesland” on kirjoitettava etiketteihin tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen kirjaimilla, joiden koko ei saa olla korkeudeltaan eikä leveydeltään isompi kuin kirjainkoko, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu.

| — | Täydentävä maantieteellinen nimitys ”Chenonceaux” tai ”Oisly” on kirjoitettava etiketteihin tarkistetun alkuperänimityksen alapuolelle kirjaimilla, joiden koko ei saa olla korkeudeltaan eikä leveydeltään isompi kuin kirjainkoko, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu. |
| --- | --- |

—

Täydentävä maantieteellinen nimitys ”Chenonceaux” tai ”Oisly” on kirjoitettava etiketteihin tarkistetun alkuperänimityksen alapuolelle kirjaimilla, joiden koko ei saa olla korkeudeltaan eikä leveydeltään isompi kuin kirjainkoko, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu.

| — | Valkoviinien, joilla on täydentävä maantieteellinen nimitys ”Amboise”, ”Mesland” tai ”Azay-le-Rideau”, etiketissä on oltava maininta ”puolikuiva” eritelmässä kyseiselle maininnalle vahvistettujen analyyttisten normien mukaisesti ja maininta ”puolimakea” tai ”makea”, riippuen viinin käymiskykyisten sokerien pitoisuudesta (glukoosi ja fruktoosi), unionin lainsäädännössä määritellyllä tavalla. |
| --- | --- |

—

Valkoviinien, joilla on täydentävä maantieteellinen nimitys ”Amboise”, ”Mesland” tai ”Azay-le-Rideau”, etiketissä on oltava maininta ”puolikuiva” eritelmässä kyseiselle maininnalle vahvistettujen analyyttisten normien mukaisesti ja maininta ”puolimakea” tai ”makea”, riippuen viinin käymiskykyisten sokerien pitoisuudesta (glukoosi ja fruktoosi), unionin lainsäädännössä määritellyllä tavalla.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

| — | Roseeviinien, joilla on täydentävä maantieteellinen nimitys ”Mesland”, etiketissä on oltava maininta ”puolikuiva” tässä eritelmässä kyseiselle maininnalle vahvistettujen analyyttisten normien mukaisesti ja maininta ”puolimakea” tai ”makea”, riippuen viinin käymiskykyisten sokerien pitoisuudesta (glukoosi ja fruktoosi), unionin lainsäädännössä määritellyllä tavalla. |
| --- | --- |

—

Roseeviinien, joilla on täydentävä maantieteellinen nimitys ”Mesland”, etiketissä on oltava maininta ”puolikuiva” tässä eritelmässä kyseiselle maininnalle vahvistettujen analyyttisten normien mukaisesti ja maininta ”puolimakea” tai ”makea”, riippuen viinin käymiskykyisten sokerien pitoisuudesta (glukoosi ja fruktoosi), unionin lainsäädännössä määritellyllä tavalla.

| — | Viineihin, joihin voidaan lisätä maininta ”varhainen” tai ”uusi”, on merkittävä myös vuosikerta. |
| --- | --- |

—

Viineihin, joihin voidaan lisätä maininta ”varhainen” tai ”uusi”, on merkittävä myös vuosikerta.

| — | Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan mainita pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että |
| --- | --- |

—

Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan mainita pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että

| — | kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka ja |
| --- | --- |

—

kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka ja

| — | paikka on mainittu satoilmoituksessa. |
| --- | --- |

—

paikka on mainittu satoilmoituksessa.

| — | Merkintä ”gamay” on kirjoitettava etiketteihin välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen alapuolelle kirjainkoolla, joka on korkeudeltaan ja leveydeltään vähintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan, ja enintään tarkistetun alkuperänimityksen kirjainkoon kokoinen. |
| --- | --- |

—

Merkintä ”gamay” on kirjoitettava etiketteihin välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen alapuolelle kirjainkoolla, joka on korkeudeltaan ja leveydeltään vähintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan, ja enintään tarkistetun alkuperänimityksen kirjainkoon kokoinen.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fb0f49d6-abf0-4a1d-954e-89dbe4bf31b3

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 20.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 278/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 278/21

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 278/08)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Fiefs Vendéens”

PDO-FR-A0733-AM02

Hakemuksen jättöpäivä: 12.5.2022

1.   Kuvaus ja perustelut

1.   Virallinen geokoodi

Kuvaus ja perustelut

Maantieteellisen alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Alueen rajat pysyvät samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

2.   Rajattu viljelyalue

Kuvaus ja perustelut

Rajatun viljelyalueen hyväksyneen toimivaltaisen kansallisen viranomaisen istuntoluetteloon on lisätty päivämäärä 9. ja 10. helmikuuta 2022.

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Siirtymätoimenpiteet

Kuvaus ja perustelut

Siirtymätoimenpiteet, joiden voimassaolo on päättynyt, poistetaan.

Rekisterien pitäminen osana siirtymätoimenpiteitä on lopetettu.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Kuvaus ja perustelut

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Fiefs Vendéens

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

1.   Valko- ja roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinit ovat kuohumattomia valko-, rosee- ja punaviinejä.

Viinien analyyttiset ominaisuudet ovat seuraavanlaiset:

| — | Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: valkoviinit 10 %, roseeviinit 10,5 %, punaviinit 10,5 % |
| --- | --- |

—

Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: valkoviinit 10 %, roseeviinit 10,5 %, punaviinit 10,5 %

| — | Yhteenlaskettu enimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina väkevöinnin jälkeen: valkoviinit 12 %, roseeviinit 12 %, punaviinit 12,5 % |
| --- | --- |

—

Yhteenlaskettu enimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina väkevöinnin jälkeen: valkoviinit 12 %, roseeviinit 12 %, punaviinit 12,5 %

| — | Haihtuvien happojen enimmäispitoisuus: valkoviinit 11 milliekvivalenttia litraa kohden, roseeviinit 11 milliekvivalenttia litraa kohden, punaviinit 13 milliekvivalenttia litraa kohden |
| --- | --- |

—

Haihtuvien happojen enimmäispitoisuus: valkoviinit 11 milliekvivalenttia litraa kohden, roseeviinit 11 milliekvivalenttia litraa kohden, punaviinit 13 milliekvivalenttia litraa kohden

| — | Käymiskykyisten sokerien enimmäispitoisuus (glukoosi ja fruktoosi): valkoviinit 3 grammaa litraa kohden, roseeviinit 3 grammaa litraa kohden, punaviinit 2,5 grammaa litraa kohden |
| --- | --- |

—

Käymiskykyisten sokerien enimmäispitoisuus (glukoosi ja fruktoosi): valkoviinit 3 grammaa litraa kohden, roseeviinit 3 grammaa litraa kohden, punaviinit 2,5 grammaa litraa kohden

| — | Omenahapon enimmäispitoisuus: punaviineissä enintään 0,4 grammaa litraa kohden. |
| --- | --- |

—

Omenahapon enimmäispitoisuus: punaviineissä enintään 0,4 grammaa litraa kohden.

Kokonaishappopitoisuus, kokonaisrikkidioksidipitoisuus ja kokonaisalkoholipitoisuus ovat yhteisön lainsäädännön mukaiset. Valkoviinit ovat tasapainoisia ja voittopuolisen raikkaita. Laadukkaissa ja hienoissa viineissä on usein melkoista mineraalisuutta ja laaja kirjo kukkaisia ja hedelmäisiä vivahteita.

Roseeviinien värissä näkyy vivahteita hennon vaaleanpunaisesta lohenpunaiseen. Kevyen hapokkaat, leimallisen raikkaat ja täyteläiset viinit ovat useimmiten aromeiltaan hedelmäisiä.

Punaviinit erottuvat voimakkaan hedelmäisillä aromeillaan, joihin liittyy aika ajoin vivahteina makeaa mausteisuutta, nahkaisuutta tai lakritsaisuutta.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 14,3 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

14,3

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

2.   Punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien analyyttiset ominaisuudet ovat seuraavanlaiset:

| — | Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: 11 % |
| --- | --- |

—

Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: 11 %

| — | Käymiskykyisten sokerien enimmäispitoisuus (glukoosi ja fruktoosi): 2,5 grammaa litraa kohden |
| --- | --- |

—

Käymiskykyisten sokerien enimmäispitoisuus (glukoosi ja fruktoosi): 2,5 grammaa litraa kohden

| — | Omenahapon enimmäispitoisuus: punaviineissä enintään 0,4 g litraa kohden. |
| --- | --- |

—

Omenahapon enimmäispitoisuus: punaviineissä enintään 0,4 g litraa kohden.

Kokonaishappopitoisuus, kokonaisrikkidioksidipitoisuus ja kokonaisalkoholipitoisuus ovat EU:n lainsäädännön mukaiset.

Punaviinit erottuvat voimakkaan hedelmäisillä aromeillaan, joihin liittyy aika ajoin vivahteina makeaa mausteisuutta, nahkaisuutta tai lakritsaisuutta.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 16,3 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

16,3

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

a.   Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on niin ikään kielletty.

Punaviineille sallitaan vähennykseen perustuvat väkevöintimenetelmät, ja osittaisen väkevöimisen enimmäisosuudeksi suhteessa käytettyihin määriin vahvistetaan 10 %.

Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen tilavuusprosentteina enintään seuraavanlainen: valkoviinit 12 %, roseeviinit 12 %, punaviinit 12,5 %.

Edellä mainittujen säännösten lisäksi viinien on viininvalmistusmenetelmien osalta täytettävä unionin lainsäädännössä ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa säädetyt velvoitteet.

b.   Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten vähimmäistiheys on istutettaessa 5 000 köynnöstä hehtaaria kohden.

Köynnösrivien välinen etäisyys on enintään 1,80 metriä ja köynnösten välinen etäisyys samalla rivillä 0,90–1,30 metriä.

Viiniköynnökset leikataan niin, että kuhunkin köynnökseen jätetään enintään kymmenen silmua

| — | joko pitkällä yksin- tai kaksinkertaisella Guyot-leikkauksella |
| --- | --- |

—

joko pitkällä yksin- tai kaksinkertaisella Guyot-leikkauksella

| — | tai kannusversollisella matalaleikkauksella niin, että kuhunkin köynnökseen jätetään enintään viisi kannusversoa. |
| --- | --- |

—

tai kannusversollisella matalaleikkauksella niin, että kuhunkin köynnökseen jätetään enintään viisi kannusversoa.

Leikkaus on saatettava päätökseen ennen satovuoden toukokuun 31. päivää.

c.   Hiili

Valmistuksessa sovellettava rajoitus

Roseeviinien valmistuksessa viininvalmistukseen tarkoitettuja hiiliä saadaan käyttää puristemehuissa ja vielä käymistilassa olevissa uusissa viineissä enintään 15 %:ssa tarkasteltavana olevan viininvalmistajan kustakin viinirypälesadosta valmistamien roseeviinien tilavuudesta ja enintään 60 grammaa hehtolitraa kohden.

2.   Enimmäistuotokset

a.   Valko- ja roseeviinit

66 hehtolitraa/ha

b.   Punaviinit

62 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava Institut National de l’Origine et de la Qualitén (INAO) kansallisesti toimivaltaisen komitean 10. helmikuuta 2011 pidetyssä istunnossa hyväksymien, seuraavassa lueteltujen Vendéen departementin kuntien alueella. Siitä päivästä alkaen, kun toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi tämän eritelmän, maantieteellinen alue käsittää seuraavat kunnat tai kuntien osat vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella:

Auchay-sur-Vendée yksinomaan Auzayn luovutetun kunnan alueella, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Le Champ-Saint-Père, Chantonnay, Château-Guibert, La Couture, L’Ïle-d’Olonne, Longèves, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Les Sables d’Olonne yksinomaan d’Olonne-sur-Merin luovutetun kunnan alueella, Olonne-sur-Mer, Pissotte, Le Poiré-sur-Velluire, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier, Vairé ja Vix.

7.   Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike tai -lajikkeet

Cabernet franc N

Chardonnay B

Chenin B

Négrette N

Pinot noir N

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Maantieteellinen alue sijoittuu pohjoispuolella sijaitsevan Vendéen pensasalueen ja etelässä sijaitsevan Luçonin viljatasangon väliin. Massif Armoricain -vuoriston reunus jatkuu lännestä itään Atlantin rannikolla sijaitsevasta Les Sables-d’Olonnesta aina Fontenay-le-Comteen asti. Viiniköynnös on istutettu sektoreiksi tämän reunuksen niihin kohtiin, joissa sitä jäsentävä jokiverkosto katkaisee reunuksen, useimmiten jyrkkyydeltään 3–5 %:n mäkiin, jotka suuntautuvat pääosin etelään tai kaakkoon. Olonnen suoalueen liepeillä sijaitsevaa maantieteellistä kokonaisuutta ”Brem” seuraavat Lay- ja Yonjokien laaksojen suuntaisesti ”Mareuil” ja ”Chantonnay”, Vendéejoen kukkuloilla puolestaan ”Vix” ja ”Pissotte”. Maantieteellinen alue koostuu Vendéen departementin 18 eteläisen kunnan alueesta.

Geologisesti tarkasteltuna maantieteellinen alue on suhteellisen yhtenäinen, se sijoittuu Armorican kiteisen peruskallion reunaan, joka vastaa jurakauden kalkkimuodostelmiin. Kallioperä koostuu erityisesti liuskemaasta ja ryoliitista, paikka paikoin gneissistä ja amfiboliitista tai maantieteellisen nimityksen ”Vix” yhteydessä myös kalkkikivestä. Kalkkikiven peittää kuitenkin useimmiten tertiäärikauden jokilietteen karkeat hiekkakerrostumat. Tämän vuoksi viinirypäleiden korjuuseen tarkasti sallitut viljelylohkot ovat yleensä happamia ruskomaita, joissa on mukana aimo osa karkearakeista ainesta. Ne erottuvat perustavanlaatuisesti pohjoisen pensasalueen paksuista ja kuohkeista lietemaista sekä eteläisen tasangon hedelmällisistä savimaista. Vendéen eteläosan lauha valtamerellinen ilmasto on huomattavasti lämpimämpi kuin pohjoisella pensasalueella. Se on ennen kaikkea sateettomampi ja aurinkoisempi, ja kesällä sademäärä jää vähäiseksi (Olonnen ja La Rochellen alueet ovat Atlantin rannikon aurinkoisimmat ja saavat keskimäärin 1 430 tuntia auringonpaistetta kuuden kuukauden aikana kesäkuusta syyskuuhun). Vuotuinen keskilämpötila vaihtelee välillä 12–12,5 °C lämpötilanvaihtelun korostuessa lännestä itään päin siirryttäessä ja sitä mukaa, kun korkeus merenpinnasta kasvaa ja meren vaikutus vaimenee.

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Viininviljelyn kehittymisestä Vendéessa keskiajalla kertovia asiakirjoja on paljon, ja niiden mukaan viiniköynnösten tuotosta maksettiin kymmenyksiä alueen luostareille. Maantieteellisen nimityksen ”Brem” viinien kauppa Hollantiin vilkastui 1000-luvulta lähtien. Maantieteellisen nimityksen ”Mareuil” viinejä kuljetettiin proomuilla 1100-luvulta 1400-luvulle aina Saint-Benoist’n ja Moric-sur-le-Layn satamaiin asti, minkä jälkeen ne kulkevat La Rochellen satamasta laivoilla Englantiin.

Aikoinaan käytetyt rypälelajikkeet tunnetaan Fontenay-le-Comtessa ja Maillezais’ssa vuodesta 1520 vuoteen 1528 oleskelleen Rabelais’n kirjoitusten ansiosta. 1500-luvulta 1600-luvulla viljellyin valkoinen lajike oli jo chenin B (”Franc Blanc” Bremissä, ”Blanc d’Aunis Vixissä), kun puna- ja roseeviinien viiniköynnöslajikkeita hallitsivat pinot noir N ja erityisesti négrette N (jota kutsuttiin nimellä ”Pinot Rosé” tai ”Bourgogne” Bremissä, ”Ragoûtant” Mareuil’ssä ja Chantonnayssa, ”Folle Noire” Vixissä). Cabernet franc N -lajike tuli käyttöön 1700-luvulla. Cabernet franc N -lajike tuli käyttöön 1700-luvulla.

Vendéen viiniviljely voimistui merkittävästi 1800-luvulla ja kattoi vuonna 1880 jo 18 000 hehtaarin alueen. Viinikirvaepidemian jälkeen Vendéen eteläosan tuottajat erikoistuivat ja kunnostivat viiniviljelmät parhaiten auringonvaloa saavilla rinteillä varttamalla kasveihin perinteisiä rypälelajikkeita, joiden joukkoon valikoituivat pääasiassa rypälelajikkeet gamay N, chardonnay B, cabernet-sauvignon N sekä sektorikohtaisesti rypälelajikkeet sauvignon blanc B (”Vix”) ja grolleau gris G (”Brem”).

Toisen maailmansodan jälkeen tuottajat pyrkivät yhdistämään viisi historiallista tuotantoaluetta. Vuonna 1953 otettiin käyttöön ilmaisu ”Anciens Fiefs du Cardinal”, jonka innoittajana oli Luçonin piispaksi vuonna 1608 nimitetty Richelieu. Hän edisti suuresti maantieteellisen nimityksen ”Mareuil” viinien mainetta. Tuotantosäännöt kodifioitiin ja niitä kiristettiin, jolloin laatu parani entisestään viinilajikeosuuksien paikallisia erityispiirteitä noudattaen. ”Vins des Fiefs Vendéens” hyväksyttiin yksinkertaiseksi alkuperänimitykseksi vuonna 1965, ”maaviineiksi” vuonna 1974 ja rajatun laatuviinin alkuperänimitykseksi (AOVDQS) vuonna 1984. Tarkistetun alkuperänimityksen hyväksymismenettely aloitettiin vuonna 1991.

Vuonna 2009 viinitarhat kattoivat 480 hehtaaria, ja niitä viljeli nelisenkymmentä sadonkorjaajaa keskimääräisen vuosituotannon ollessa 27 000 hehtolitraa, mistä 45 % oli roseeviinejä, 40 % punaviinejä ja 15 % valkoviinejä. Valkoviinit ovat tasapainoisia ja voittopuolisen raikkaita. Laadukkaissa ja hienoissa viineissä on usein melkoista mineraalisuutta ja laaja kirjo kukkaisia ja hedelmäisiä vivahteita.

Roseeviinien värissä näkyy vivahteita hennon vaaleanpunaisesta lohenpunaiseen. Kevyen hapokkaat, leimallisen raikkaat ja täyteläiset viinit ovat useimmiten aromeiltaan hedelmäisiä.

Punaviinit erottuvat voimakkaan hedelmäisillä aromeillaan, joihin liittyy aika ajoin vivahteina makeaa mausteisuutta, nahkaisuutta tai lakritsaisuutta. Maantieteelliset nimitykset ”Brem” ja ”Pissotte” ovat väriltään usein rubiininpunaisesta granaatinpunaiseen vivahtavia, suutuntumaltaan pyöreitä ja hienostuneita, kun taas ”Mareuil”, ”Chantonnay” ja ”Vix” voivat olla voimakkaamman värisiä ja suutuntumaltaan strukturoituneempia. Etelä-Vendéen ilmaston välimerellinen vaikutus ja runsas auringonpaiste rinteille, joiden maaperä on kivistä ja pintamaalajeiltaan pääosin liuskekivi- tai ryoliittiperäistä, ovat ohjanneet maantieteellisen alueen viininviljelyä jo pitkään perinteisesti lähinnä rosee- ja punaviineihin, joiden osuus on keskimäärin 85 % tarkistetun alkuperänimityksen tuotannosta.

Viininviljelyalueen maantieteellinen sijainti Loiren laakson ja Lounais-Ranskan välissä näkyy myös sukupolvien myötä valikoituneissa viiniköynnöslajikkeissa. Viinitarhoilla käytetäänkin omalaatuista lajikkeistoa, jossa sekoittuvat Loiren vaikutteet (chenin, cabernet franc, grolleau gris), mannerilmaston lajikkeet (pinot noir, gamay) ja lounaiset piirteet (négrette, cabernet-sauvignon). Joka tapauksessa lajike chenin B on valkoviineissä vallitseva, pinot noir N ja gamay N ovat roseeviinien pääasiallisia rypälelajikkeita, pinot noir N, cabernet franc N ja négrette N muodostavat taas perustan punaviineille ja varmistavat samalla tuotteiden erityispiirteet.

Kunkin maantieteellisen nimityksen ainutlaatuinen historia kuitenkin osoittaa, että käytössä on ollut pitkään erilliset kauppakanavat. Esimerkiksi maantieteellisen nimityksen ”Brem” viinit kulkivat Saint-Martin-de-Bremin sataman kautta, ”Mareuil” ja ”Chantonnay” Layn laakson kautta ja ”Vix ja ”Pissotte” Vendéen jokisuun kautta. Luonnollisten tekijöiden (maaperän ja ilmaston) vaihtelun mukaan tuottajat suuntautuivat paikallisesti ajan mittaan erilaisiin ymppäysstrategioihin ja sekoitusperinteisiin, jotka ilmenevät makuvivahteina viineissä ja osaltaan rikastavat tarkistetun alkuperänimityksen viinien kirjoa. Viiden maantieteellisen alueen viinien yhdistämistä ei olekaan ikinä harjoitettu, eikä se ole edelleenkään suotavaa.

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Fiefs Vendéens” tunnettuus on vahvistunut voimakkaasti vuodesta 1985 lähtien, ja kaupan pidetyt määrät ovat lähes kaksinkertaistuneet. Viinien omintakeisuus, raikkaus ja hedelmäiset aromit ovat Vendéen rannikolla vierailevien lomailijoiden arvostamia. Viinien monipuolisuus mahdollistaa niiden yhdistämisen paikallisiin ruokiin kaikissa tilanteissa.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistettuun alkuperänimitykseen lisätään täydentävä maantieteellinen nimitys

| — | ”Brem” |
| --- | --- |

—

”Brem”

| — | ”Chantonnay” |
| --- | --- |

—

”Chantonnay”

| — | ”Mareuil” |
| --- | --- |

—

”Mareuil”

| — | ”Pissotte” |
| --- | --- |

—

”Pissotte”

| — | ”Vix” |
| --- | --- |

—

”Vix”

mikäli viini täyttää kullekin näistä nimityksistä eritelmässä vahvistetut tuotantoedellytykset.

Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä täydentävä maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

Vapaaehtoiset merkinnät kirjoitetaan etiketeissä kirjaimin, jotka ovat kooltaan eli korkeudeltaan, leveydeltään ja paksuudeltaan enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Täydentävien maantieteellisten nimitysten ”Brem”, ”Chantonnay”, ”Mareuil”, ”Pissotte” ja ”Vix” kirjaimet ovat kooltaan eli korkeudeltaan, leveydeltään ja paksuudeltaan enintään yhtä suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Val de Loire” kirjaimet ovat kooltaan eli korkeudeltaan, leveydeltään ja paksuudeltaan enintään kaksi kolmannesta niiden kirjainten koosta, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Viiniköynnöslajikkeen ilmoittaminen on kielletty kaikki pakolliset ilmaisut sisältävässä etiketissä.

Viiniköynnöslajikkeen ilmoittaminen on kielletty kaikki pakolliset ilmaisut sisältävässä etiketissä.

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Fiefs Vendéens” saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita pienempi maantieteellinen alue sillä edellytyksellä, että kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka ja paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa; kiinteistörekisteriin kirjattu paikka on mainittu välittömästi alkuperänimityksen alla ja se on kirjoitettu etiketeissä kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ab074c84-057d-4f28-8501-8c98876fe25a

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 20.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 278/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 278/27

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2022/C 278/09)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”PIADINA ROMAGNOLA” / ”PIADA ROMAGNOLA”

EU-nro: PGI-IT-1067-AM01 - 12.11.2020

SAN ( ) SMM (X)

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

| Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola [Piadina Romagnolan edistämis- ja suojeluyhdistys] |
| --- |
| Piazza L. Tosi 4 |
| 47923 Rimini |
| Italia |

Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola [Piadina Romagnolan edistämis- ja suojeluyhdistys]

Piazza L. Tosi 4

47923 Rimini

Italia

P. +39 541 760227

F. +39 541 791734

P. +39 366 113 6514

Sähköposti: consorziopiadinaromagnola@pec.it

Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola koostuu Piadina Romagnola -leivän tuottajista ja on 14. lokakuuta 2013 annetun maa- ja metsätalousministeriön asetuksen nro 12511 13 §:n 1 momentin nojalla oikeutettu muutoshakemuksen esittämiseen.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

| ☐ | Tuotteen nimi |
| --- | --- |

☐

Tuotteen nimi

| ☒ | Tuotteen kuvaus |
| --- | --- |

☒

Tuotteen kuvaus

| ☐ | Maantieteellinen alue |
| --- | --- |

☐

Maantieteellinen alue

| ☐ | Alkuperätodisteet |
| --- | --- |

☐

Alkuperätodisteet

| ☒ | Tuotantomenetelmä |
| --- | --- |

☒

Tuotantomenetelmä

| ☐ | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| --- | --- |

☐

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

| ☒ | Merkinnät |
| --- | --- |

☒

Merkinnät

| ☒ | Muu (täsmennettävä) |
| --- | --- |

☒

Muu (täsmennettävä)

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

| ☒ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☒

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

| ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

Tuotteen kuvaus

| — | Tuote-eritelmän 2 artiklan kohta

  ”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola” valmistetaan tavallisista vehnäjauhoista, joihin sekoitetaan vettä, rasvaa, suolaa ja eräitä valinnaisia ainesosia. Kulutukseen saatettaessa tuote on norsunluunvalkea, ja sen molemmilla puolilla on tyypillisiä kooltaan ja värisävyltään vaihtelevia tummia täpliä. Tuotteella on hienostuneen voimakas maku ja tyypillinen tuoksu, joka tuo mieleen vastikään uunista otetun leivän tuoksun.

  muutetaan seuraavasti:

  ”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola” valmistetaan vehnä- tai farrojauhoista, joihin sekoitetaan vettä, rasvaa, suolaa ja eräitä valinnaisia ainesosia. Kulutukseen saatettaessa tuotteen väri vaihtelee norsunluunvalkeasta tummaan meripihkaan, ja sen molemmilla puolilla on tyypillisiä kooltaan ja värisävyltään vaihtelevia tummia täpliä. Tuotteella on hienostuneen voimakas maku ja tyypillinen tuoksu, joka tuo mieleen vastikään uunista otetun leivän tuoksun.

  Muutoksessa ainesosiin lisätään toinen jauhotyyppi, millä on vaikutusta tuotantomenetelmään. |
| --- | --- |

—

Tuote-eritelmän 2 artiklan kohta

”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola” valmistetaan tavallisista vehnäjauhoista, joihin sekoitetaan vettä, rasvaa, suolaa ja eräitä valinnaisia ainesosia. Kulutukseen saatettaessa tuote on norsunluunvalkea, ja sen molemmilla puolilla on tyypillisiä kooltaan ja värisävyltään vaihtelevia tummia täpliä. Tuotteella on hienostuneen voimakas maku ja tyypillinen tuoksu, joka tuo mieleen vastikään uunista otetun leivän tuoksun.

muutetaan seuraavasti:

”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola” valmistetaan vehnä- tai farrojauhoista, joihin sekoitetaan vettä, rasvaa, suolaa ja eräitä valinnaisia ainesosia. Kulutukseen saatettaessa tuotteen väri vaihtelee norsunluunvalkeasta tummaan meripihkaan, ja sen molemmilla puolilla on tyypillisiä kooltaan ja värisävyltään vaihtelevia tummia täpliä. Tuotteella on hienostuneen voimakas maku ja tyypillinen tuoksu, joka tuo mieleen vastikään uunista otetun leivän tuoksun.

Muutoksessa ainesosiin lisätään toinen jauhotyyppi, millä on vaikutusta tuotantomenetelmään.

| — | Kuluttajat suosivat farrojauhoa muun muassa sen alhaisen gluteenipitoisuuden vuoksi, ja sitä käytetään usein piadina-leipien valmistuksessa. Tämän vahvistavat historialliset lähteet, joissa puhutaan pelkästään jauhoista. Farro on yksi ensimmäisistä viljellyistä viljalajeista, ja se on tunnettu Italiassa jo Rooman valtakunnan ajoista asti.
  Muun tyyppisten jauhojen – durumvehnäjauhojen – käytön ansiosta raaka-aineiden luetteloa voidaan laajentaa niin, että siihen sisällytetään myös perinteisellä tavalla geneettisesti valikoituja tavallisen vehnän ja durumvehnän muotoja, joita kutsutaan myös muinaisviljoiksi. |
| --- | --- |

—

Kuluttajat suosivat farrojauhoa muun muassa sen alhaisen gluteenipitoisuuden vuoksi, ja sitä käytetään usein piadina-leipien valmistuksessa. Tämän vahvistavat historialliset lähteet, joissa puhutaan pelkästään jauhoista. Farro on yksi ensimmäisistä viljellyistä viljalajeista, ja se on tunnettu Italiassa jo Rooman valtakunnan ajoista asti.

Muun tyyppisten jauhojen – durumvehnäjauhojen – käytön ansiosta raaka-aineiden luetteloa voidaan laajentaa niin, että siihen sisällytetään myös perinteisellä tavalla geneettisesti valikoituja tavallisen vehnän ja durumvehnän muotoja, joita kutsutaan myös muinaisviljoiksi.

| — | Tämän jauhotyypin lisäämisellä on vaikutuksensa lopullisen tuotteen ulkonäköön ja erityisesti sen väriin, jota on siksi kuvailtu tarkemmin ”väri vaihtelee norsunluunvalkeasta tummaan meripihkaan”. Muutos koskee yhtenäisen asiakirjan 3.2 ja 5 kohtaa. |
| --- | --- |

—

Tämän jauhotyypin lisäämisellä on vaikutuksensa lopullisen tuotteen ulkonäköön ja erityisesti sen väriin, jota on siksi kuvailtu tarkemmin ”väri vaihtelee norsunluunvalkeasta tummaan meripihkaan”. Muutos koskee yhtenäisen asiakirjan 3.2 ja 5 kohtaa.

Tuotantomenetelmä

| — | Tuote-eritelmän 5 artiklassa luetellaan pakolliset ainesosat seuraavasti:

  Pakolliset ainesosat yhtä kilogrammaa tavallista vehnäjauhoa kohti:


  Tavallinen vehnäjauho


  Vesi: riittävä määrä tasaisen taikinan aikaansaamiseksi


  Suola: enintään 25 grammaa


  Rasva: laardi ja/tai oliiviöljy ja/tai ekstra-neitsytoliiviöljy, enintään 250 grammaa.

  Luetteloa muutetaan seuraavasti:

  Pakolliset ainesosat yhtä kilogrammaa tavallista vehnäjauhoa tai farrojauhoa kohti:


  Vehnäjauho tai farrojauho


  Vesi: riittävä määrä tasaisen taikinan aikaansaamiseksi


  Suola: enintään 25 grammaa


  Rasva: laardi ja/tai oliiviöljy ja/tai ekstra-neitsytoliiviöljy, enintään 250 grammaa.

  Muutos käsittää muiden vehnä- ja farrojauhotyyppien lisäämisen ainesosiin. Muutoksen syyt on mainittu tuotetta kuvaavassa osiossa, joka liittyy tuotantomenetelmään. Tämä muutos tehdään myös yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohtaan. |
| --- | --- |

—

Tuote-eritelmän 5 artiklassa luetellaan pakolliset ainesosat seuraavasti:

Pakolliset ainesosat yhtä kilogrammaa tavallista vehnäjauhoa kohti:

Tavallinen vehnäjauho

Vesi: riittävä määrä tasaisen taikinan aikaansaamiseksi

Suola: enintään 25 grammaa

Rasva: laardi ja/tai oliiviöljy ja/tai ekstra-neitsytoliiviöljy, enintään 250 grammaa.

Luetteloa muutetaan seuraavasti:

Pakolliset ainesosat yhtä kilogrammaa tavallista vehnäjauhoa tai farrojauhoa kohti:

Vehnäjauho tai farrojauho

Vesi: riittävä määrä tasaisen taikinan aikaansaamiseksi

Suola: enintään 25 grammaa

Rasva: laardi ja/tai oliiviöljy ja/tai ekstra-neitsytoliiviöljy, enintään 250 grammaa.

Muutos käsittää muiden vehnä- ja farrojauhotyyppien lisäämisen ainesosiin. Muutoksen syyt on mainittu tuotetta kuvaavassa osiossa, joka liittyy tuotantomenetelmään. Tämä muutos tehdään myös yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohtaan.

| — | Tuote-eritelmän 5 artiklassa lueteltuihin valinnaisiin raaka-aineisiin on lisätty seuraavat:

  Tuore tai iskukuumennettu lehmänmaito: enintään 300 millilitraa


  Kukkaishunaja: enintään 20 grammaa


  Rasva: rasvan kokonaismäärään voi sisältyä myös auringonkukkaöljyä, mutta vain silloin, kun sitä käytetään yhdessä oliiviöljyn kanssa niin, että sitä on vähemmän kuin oliiviöljyä.

  Monet tuottajat lisäävät perusraaka-aineisiin omia ainesosiaan antaakseen tuotteelle yksilöllisen silauksen, samaan tapaan kuin silloin, kun tuote oli vielä enimmäkseen kotitekoinen ja kukin perhe tai pientuottaja rukkasi perusreseptiä mieleisekseen. Tämä käy nyt ilmi myös tuote-eritelmästä. Maito ja hunaja ovat laajimmin käytetyt ja historiallisissa asiakirjoissa useimmin mainitut ainesosat.
  Tämän muutoksen myötä tuottajat, joista useimmat, mutta eivät kaikki, ovat hyvin pieniä yrityksiä, voivat alkaa tuottaa suojatun maantieteellisen merkinnän saaneita Piadina Romagnola -leipiä, sillä niiden jo pitkään käyttämät reseptit ovat nyt tuote-eritelmän ja SMM-valvontajärjestelmän mukaisia.
  Teknisistä syistä mukaan on otettu mahdollisuus käyttää auringonkukkaöljyä – pienemmässä määrin kuin ekstra-neitsytoliiviöljyä, jotta eritelmän luonne ei muuttuisi – koska auringonkukkaöljy tekee tuotteesta pehmeämmän ja näin ollen helpomman kääriä rullalle. Piadina-rullat ovat monipuolisten käyttömahdollisuuksiensa ansiosta suosittuja kuluttajien keskuudessa.
  Tämä muutos tehdään myös yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohtaan. |
| --- | --- |

—

Tuote-eritelmän 5 artiklassa lueteltuihin valinnaisiin raaka-aineisiin on lisätty seuraavat:

Tuore tai iskukuumennettu lehmänmaito: enintään 300 millilitraa

Kukkaishunaja: enintään 20 grammaa

Rasva: rasvan kokonaismäärään voi sisältyä myös auringonkukkaöljyä, mutta vain silloin, kun sitä käytetään yhdessä oliiviöljyn kanssa niin, että sitä on vähemmän kuin oliiviöljyä.

Monet tuottajat lisäävät perusraaka-aineisiin omia ainesosiaan antaakseen tuotteelle yksilöllisen silauksen, samaan tapaan kuin silloin, kun tuote oli vielä enimmäkseen kotitekoinen ja kukin perhe tai pientuottaja rukkasi perusreseptiä mieleisekseen. Tämä käy nyt ilmi myös tuote-eritelmästä. Maito ja hunaja ovat laajimmin käytetyt ja historiallisissa asiakirjoissa useimmin mainitut ainesosat.

Tämän muutoksen myötä tuottajat, joista useimmat, mutta eivät kaikki, ovat hyvin pieniä yrityksiä, voivat alkaa tuottaa suojatun maantieteellisen merkinnän saaneita Piadina Romagnola -leipiä, sillä niiden jo pitkään käyttämät reseptit ovat nyt tuote-eritelmän ja SMM-valvontajärjestelmän mukaisia.

Teknisistä syistä mukaan on otettu mahdollisuus käyttää auringonkukkaöljyä – pienemmässä määrin kuin ekstra-neitsytoliiviöljyä, jotta eritelmän luonne ei muuttuisi – koska auringonkukkaöljy tekee tuotteesta pehmeämmän ja näin ollen helpomman kääriä rullalle. Piadina-rullat ovat monipuolisten käyttömahdollisuuksiensa ansiosta suosittuja kuluttajien keskuudessa.

Tämä muutos tehdään myös yhtenäisen asiakirjan 3.3 kohtaan.

| — | Paistolämpötilaa koskeva kohta säännös

  Paistolämpötila on 200–250 celsiusastetta, ja tuote saa olla pellillä enintään neljä minuuttia.

  muutetaan seuraavasti:

  Paistolämpötila on 150–300 celsiusastetta, ja tuote saa olla pellillä enintään neljä minuuttia.

  Muutos on perusteltu useasta teknisestä syystä. Paistamiseen käytetään monen kokoisia peltejä, ja joskus niihin kohdistuva ilmavirta voi vaikuttaa pellin lämpötilaan. Myös vasta muotoillun ja siksi vielä kylmän tuotteen asettaminen pellille voi vaikuttaa lämpötilaan. Lämpötilan vaihteluväliä on siksi syytä laajentaa, vaikka keskilämpötila pysyykin alkuperäisten arvojen rajoissa.
  On syytä huomata, että nämä tuotteen valmistustapaan tehtävät muutokset eivät millään tavalla vaikuta tuotantomenetelmää koskeviin sääntöihin, jotka pysyvät ennallaan voimassa olevassa tuote-eritelmässä vahvistetussa muodossa.
  Tämä muutos tehdään myös yhtenäisen asiakirjan 3.4 kohtaan. |
| --- | --- |

—

Paistolämpötilaa koskeva kohta säännös

Paistolämpötila on 200–250 celsiusastetta, ja tuote saa olla pellillä enintään neljä minuuttia.

muutetaan seuraavasti:

Paistolämpötila on 150–300 celsiusastetta, ja tuote saa olla pellillä enintään neljä minuuttia.

Muutos on perusteltu useasta teknisestä syystä. Paistamiseen käytetään monen kokoisia peltejä, ja joskus niihin kohdistuva ilmavirta voi vaikuttaa pellin lämpötilaan. Myös vasta muotoillun ja siksi vielä kylmän tuotteen asettaminen pellille voi vaikuttaa lämpötilaan. Lämpötilan vaihteluväliä on siksi syytä laajentaa, vaikka keskilämpötila pysyykin alkuperäisten arvojen rajoissa.

On syytä huomata, että nämä tuotteen valmistustapaan tehtävät muutokset eivät millään tavalla vaikuta tuotantomenetelmää koskeviin sääntöihin, jotka pysyvät ennallaan voimassa olevassa tuote-eritelmässä vahvistetussa muodossa.

Tämä muutos tehdään myös yhtenäisen asiakirjan 3.4 kohtaan.

Merkinnät

Tuote-eritelmän 8 artiklassa vahvistetaan merkintöjä ja pakkaamista koskevat säännöt.

| — | Merkintöjä koskeviin sääntöihin lisätään seuraava virke, joka koskee myös tuotteen logossa käytettäviä värejä:

  Kuva voi olla mustavalkoinen, jos merkinnässä on käytetty ainoastaan mustaa ja valkoista.

  Muutoksen tarkoituksena on, että tuottajat voivat käyttää mustavalkoisia merkintöjä, jotta niiden on helpompaa markkinoida Piadina Romagnola -tuotettaan. Tämä muutos tehdään myös yhtenäisen asiakirjan 3.6 kohtaan. |
| --- | --- |

—

Merkintöjä koskeviin sääntöihin lisätään seuraava virke, joka koskee myös tuotteen logossa käytettäviä värejä:

Kuva voi olla mustavalkoinen, jos merkinnässä on käytetty ainoastaan mustaa ja valkoista.

Muutoksen tarkoituksena on, että tuottajat voivat käyttää mustavalkoisia merkintöjä, jotta niiden on helpompaa markkinoida Piadina Romagnola -tuotettaan. Tämä muutos tehdään myös yhtenäisen asiakirjan 3.6 kohtaan.

| — | Lisäksi taulukossa käytettävää sanamuotoa koskeva tuote-eritelmän säännös

  Jos tuotantoprosessissa taikinan valmistuksesta, annostelusta, kaulimisesta ja paistamisesta suoritetaan käsin vähintään kolme ja jos tuote ei ole suljetussa pakkauksessa, sanamuoto ”perinteinen käsintehty tuote” voidaan lisätä logoon samalla kirjasinlajilla, saman värisenä ja saman kokoisena kuin sana ”Romagnola”.

  muutetaan seuraavasti:

  Jos sovelletaan tuotantoprosessia, jossa annostelu ja paistaminen suoritetaan käsin, eikä tuote ole suljetussa pakkauksessa, sanamuoto ”perinteinen käsintehty tuote” voi olla logon vieressä samalla kirjasinlajilla, saman värisenä ja saman kokoisena kuin sana ”Romagnola”.

  Pienimuotoisen tuotannon tukemiseksi alkuperäalueella toimiville lukuisille mikroyrityksille (kioskit ja erilaiset pienet kaupat, jotka myyvät pakkaamattomia piadina-leipiä suoraan kuluttajille) tuote-eritelmässä on jo sallittu sanamuodon ”perinteinen käsintehty tuote” käyttäminen. Näissä yrityksissä käsin tehtävät vaiheet rajoittuvat yleensä annosteluun ja paistamiseen. Kaulimiseen käytetään tuotantoprosessin nopeuttamiseksi usein koneita.
  Koska prosessin tämä vaihe suoritetaan vain osittain käsin, viittaus kaulimiseen olisi poistettava väärinymmärrysten välttämiseksi. Tuottajien olisi silti voitava käyttää tätä sanamuotoa, jos annostelu ja paistaminen tehdään edelleen kokonaan käsin. |
| --- | --- |

—

Lisäksi taulukossa käytettävää sanamuotoa koskeva tuote-eritelmän säännös

Jos tuotantoprosessissa taikinan valmistuksesta, annostelusta, kaulimisesta ja paistamisesta suoritetaan käsin vähintään kolme ja jos tuote ei ole suljetussa pakkauksessa, sanamuoto ”perinteinen käsintehty tuote” voidaan lisätä logoon samalla kirjasinlajilla, saman värisenä ja saman kokoisena kuin sana ”Romagnola”.

muutetaan seuraavasti:

Jos sovelletaan tuotantoprosessia, jossa annostelu ja paistaminen suoritetaan käsin, eikä tuote ole suljetussa pakkauksessa, sanamuoto ”perinteinen käsintehty tuote” voi olla logon vieressä samalla kirjasinlajilla, saman värisenä ja saman kokoisena kuin sana ”Romagnola”.

Pienimuotoisen tuotannon tukemiseksi alkuperäalueella toimiville lukuisille mikroyrityksille (kioskit ja erilaiset pienet kaupat, jotka myyvät pakkaamattomia piadina-leipiä suoraan kuluttajille) tuote-eritelmässä on jo sallittu sanamuodon ”perinteinen käsintehty tuote” käyttäminen. Näissä yrityksissä käsin tehtävät vaiheet rajoittuvat yleensä annosteluun ja paistamiseen. Kaulimiseen käytetään tuotantoprosessin nopeuttamiseksi usein koneita.

Koska prosessin tämä vaihe suoritetaan vain osittain käsin, viittaus kaulimiseen olisi poistettava väärinymmärrysten välttämiseksi. Tuottajien olisi silti voitava käyttää tätä sanamuotoa, jos annostelu ja paistaminen tehdään edelleen kokonaan käsin.

| — | Merkintöjä koskevassa muutoksessa mahdollistetaan seuraavan sanamuodon käyttö:

  Jos Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän paksuus on 4–8 millimetriä, merkinnässä voidaan käyttää sanaa ”spessa” tai ”la spessa” [paksu].

  Muutoksen myötä merkinnöissä voidaan ilman mainostustarkoitusta viitata tuotteen erityisominaisuuksiin, jotta voidaan korostaa kahden tuote-eritelmässä mainitun tuotetyypin (klassinen ja riminiläiseen tapaan valmistettu ”Piadina Romagnola”) välistä eroa. Näin on tarkoitus auttaa kuluttajia ostopäätöksen tekemisessä.
  Tämä muutos tehdään myös yhtenäisen asiakirjan 3.6 kohtaan. |
| --- | --- |

—

Merkintöjä koskevassa muutoksessa mahdollistetaan seuraavan sanamuodon käyttö:

Jos Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän paksuus on 4–8 millimetriä, merkinnässä voidaan käyttää sanaa ”spessa” tai ”la spessa” [paksu].

Muutoksen myötä merkinnöissä voidaan ilman mainostustarkoitusta viitata tuotteen erityisominaisuuksiin, jotta voidaan korostaa kahden tuote-eritelmässä mainitun tuotetyypin (klassinen ja riminiläiseen tapaan valmistettu ”Piadina Romagnola”) välistä eroa. Näin on tarkoitus auttaa kuluttajia ostopäätöksen tekemisessä.

Tämä muutos tehdään myös yhtenäisen asiakirjan 3.6 kohtaan.

Muu: tarkastukset

Tuote-eritelmän 7 artikla, jossa määritetään elin, jonka vastuulla on tarkastaa, että tuote on tuote-eritelmän vaatimusten mukainen, on muutettu niin, että se on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 7 artiklan g alakohdan mukainen.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”PIADINA ROMAGNOLA” / ”PIADA ROMAGNOLA”

EU-nro: PGI-IT-1067-AM01 – 12.11.2020

SAN ( ) SMM (X)

1.   Nimi

”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotetyyppi

Luokka 2.3: leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola” on jauhoista, rasvasta, suolasta ja eräistä valinnaisista ainesosista valmistetusta taikinasta pellin päällä paistamalla saatu leipomotuote.

Kulutukseen saatettaessa sen väri vaihtelee norsunluunvalkeasta tummaan meripihkaan ja se on muodoltaan kiekko, jonka molemmilla puolilla on tyypillisiä kooltaan ja värisävyltään vaihtelevia tummia täpliä. Tuotteella on hienostuneen voimakas maku ja tyypillinen tuoksu, joka tuo mieleen vastikään uunista otetun leivän tuoksun.

Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän fysikaaliset ominaisuudet, jotka erottavat sen muista vastaavista tuotteista, ovat seuraavat:

muoto: epäsäännöllisen pyöreä;

koko:

| — | halkaisija 15–25 senttimetriä, riminiläiseen tapaan valmistetulla leivällä 23–30 senttimetriä; |
| --- | --- |

—

halkaisija 15–25 senttimetriä, riminiläiseen tapaan valmistetulla leivällä 23–30 senttimetriä;

| — | paksuus 4–8 millimetriä ja riminiläiseen tapaan valmistetulla leivällä ohuimmillaan 3 millimetriä; |
| --- | --- |

—

paksuus 4–8 millimetriä ja riminiläiseen tapaan valmistetulla leivällä ohuimmillaan 3 millimetriä;

ulkonäkö: pinta on epätasainen ja epäsäännöllinen, ja siinä on paistamisen aikana syntyneitä erikokoisia rakkulamaisia tummia täpliä;

aistinvaraiset ominaisuudet: hienostuneen voimakas maku ja tyypillinen tuoksu, joka tuo mieleen vastikään uunista otetun leivän tuoksun.

3.3.   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän valmistukseen käytetään seuraavia raaka-aineita:

| 3.3.1. | Pakolliset ainesosat yhtä kilogrammaa tavallista vehnäjauhoa tai farrojauhoa kohti:
  vehnäjauho tai farrojauho;
  vesi: riittävä määrä tasaisen taikinan aikaansaamiseksi;
  suola: enintään 25 grammaa;
  rasva: laardi ja/tai oliiviöljy ja/tai ekstra-neitsytoliiviöljy, enintään 250 grammaa. |
| --- | --- |

3.3.1.

vehnäjauho tai farrojauho;

vesi: riittävä määrä tasaisen taikinan aikaansaamiseksi;

suola: enintään 25 grammaa;

rasva: laardi ja/tai oliiviöljy ja/tai ekstra-neitsytoliiviöljy, enintään 250 grammaa.

| 3.3.2. | Valinnaiset ainesosat yhtä kilogrammaa tavallista vehnäjauhoa tai farrojauhoa kohti:
  nostatusaineet: natriumvetykarbonaatti, dinatriumdifosfaatti, maissi- tai vehnätärkkelys, enintään 20 grammaa;
  tuore tai iskukuumennettu lehmänmaito: enintään 300 millilitraa;
  kukkaishunaja: enintään 20 grammaa;
  rasva: rasvan kokonaismäärään voi sisältyä myös auringonkukkaöljyä, mutta vain silloin, kun sitä käytetään yhdessä oliiviöljyn kanssa niin, että sitä on vähemmän kuin oliiviöljyä.
  Säilöntä-, aromi- ja muiden lisäaineiden käyttö on kielletty. |
| --- | --- |

3.3.2.

nostatusaineet: natriumvetykarbonaatti, dinatriumdifosfaatti, maissi- tai vehnätärkkelys, enintään 20 grammaa;

tuore tai iskukuumennettu lehmänmaito: enintään 300 millilitraa;

kukkaishunaja: enintään 20 grammaa;

rasva: rasvan kokonaismäärään voi sisältyä myös auringonkukkaöljyä, mutta vain silloin, kun sitä käytetään yhdessä oliiviöljyn kanssa niin, että sitä on vähemmän kuin oliiviöljyä.

Säilöntä-, aromi- ja muiden lisäaineiden käyttö on kielletty.

3.4.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien seuraavien tuotantovaiheiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

taikinan valmistus (valmistus tapahtuu sekoittamalla taikinan ainesosat veteen);

annostelu (taikina jaetaan käsin tai mekaanisesti paloiksi tai kakkaroiksi);

kauliminen (Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän muotoilemiseksi taikinapalat tai -kakkarat litistetään yksinomaan kaulimalla joko käsin tai mekaanisesti);

paistaminen (kaulittu taikinalevy kypsennetään lämpökäsittelemällä se molemmilta puolilta. Taikinalevy käännetään joko käsin tai mekaanisesti. Paistolämpötila on 150–300 celsiusastetta, ja tuote saa olla pellillä enintään neljä minuuttia);

jäähdytys.

3.5.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Valmistus- ja pakkausprosessin vaiheet on toteutettava yhtäjaksoisesti, jotta voidaan estää jäähtyneen tuotteen koostumuksen muuttuminen. Tuotteen joutuminen jatkuvaan suoraan kosketukseen ilman kanssa kauemmin kuin luonnollinen jäähtyminen vaatii vaikuttaa sen aistinvaraisiin erityisominaisuuksiin, ja tuote kuivuu ja kovettuu.

”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola” pidetään kaupan elintarvikekäyttöön soveltuvasta paperista tai kankaasta valmistetussa kääreessä, kun tuote on tarkoitettu välittömään kulutukseen, tai hyvin suljetussa pussissa, jos tuote on tarkoitettu nautittavaksi myöhemmin.

Jälkimmäisessä tapauksessa voidaan välttää sekä tuotteen aistinvaraisten ominaisuuksien heikkeneminen että sen altistuminen ulkopuolisille tekijöille, kuten tuholaisten (erityisesti jauhokoisan) aiheuttamille haitoille.

3.6.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kussakin SMM-tuotteen ”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola” pakkauksessa on oltava seuraavat selkein, luettavin, lähtemättömin ja selvästi erottuvin painokirjaimin merkityt tiedot:

| — | EU:n tunnus; |
| --- | --- |

—

EU:n tunnus;

| — | nimitys ”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola” ja välittömästi sen jälkeen teksti ”Indicazione Geografica Protetta” [suojattu maantieteellinen merkintä] tai sen kirjainlyhenne ”IGP” [SMM]; |
| --- | --- |

—

nimitys ”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola” ja välittömästi sen jälkeen teksti ”Indicazione Geografica Protetta” [suojattu maantieteellinen merkintä] tai sen kirjainlyhenne ”IGP” [SMM];

| — | tuotteen tunnus. |
| --- | --- |

—

tuotteen tunnus.

Kun on kyseessä riminiläiseen tapaan valmistettu Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leipä, pakkaukseen on lisättävä selkein, luettavin, lähtemättömin ja selvästi erottuvin saman suuruisin painokirjaimin kuin nimitys ”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola” teksti ”alla Riminese” asian saattamiseksi mahdollisimman hyvin kuluttajien tietoisuuteen.

Tuotteen tunnus on nähtävissä alla.

Image 1

Värit ovat ruskea Marrone 724 C ja beesi Beige 728 C. Kuva voi olla mustavalkoinen, jos merkinnässä on käytetty ainoastaan mustaa ja valkoista.

Kun tuote valmistetaan ja myydään suoraan loppukuluttajalle, edellä mainitut tekstit ja tunnus voidaan merkitä myyntipaikalla olevaan kylttiin. Kirjaimet, joilla teksti ”Piadina Romagnola IGP” tai ”Piada Romagnola IGP” tai muut tässä asiakirjassa määrätyt tiedot on esitetty, on ryhmiteltävä samaan kenttään ja merkittävä selkeästi, luettavasti ja lähtemättömästi riittävän suurikokoisina, jotta ne erottuvat taustasta ja kaikista muista siinä mahdollisesti ilmoitetuista tiedoista ja kuvioista.

Etiketissä voidaan ilmoittaa myös muita vapaaehtoisia kuluttajille tarkoitettuja mainintoja ja/tai ravintoarvoa sekä toiminimiä ja yksityisiä tuotemerkkejä koskevia tietoja, kunhan ne eivät ole luonteeltaan mainostavia tai omiaan johtamaan kuluttajaa harhaan. Jos Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän paksuus on 4–8 millimetriä, merkinnässä voidaan käyttää sanaa ”spessa” tai ”la spessa” [paksu]. Jos tuote on tarkoitettu kansainvälisille markkinoille, maininta ”suojattu maantieteellinen merkintä” voidaan ilmoittaa myös kohdemaan kielellä.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän tuotanto- ja pakkausalue käsittää Romagnan perinteisen alueen ja erityisesti Riminin, Forlì-Cesenan ja Ravennan maakuntien koko alueen sekä seuraavat kunnat Bolognan maakunnassa: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo, Castel San Pietro, Dozza, Fontanelice, Imola ja Mordano.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Romagna on Emilia-Romagnan alueen itäisin osa. Alue ulottuu idässä Adrianmeren rannikolta lännessä Bolognan maakunnan rajalle, etelässä Marchen alueen rajalle ja pohjoisessa Ferraran maakunnan rajalle. Siellä vallitsee lauhkea subkontinentaalinen ilmasto, jonka olosuhteet vaihtelevat sen mukaan, miten korkealla ja millä etäisyydellä rannikosta liikutaan. Vaikka Romagnan ilmasto ei poikkeakaan suuremmin muun Pohjois-Italian ilmastosta, siinä on tiettyjä erityispiirteitä, jotka johtuvat rannikkoa kohti asteittain alenevasta pinnankorkeudesta.

Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leipää on perinteisesti valmistettu ja nautittu Romagnan alueella vaihtoehtona tavanomaiselle leivälle, jota oli saatavilla rajoitetusti. Tämän vahvistaa myös tunnettu romagnalainen runoilija Giovanni Pascoli, joka kutsuu piadina-leipää ”koko alueen omaksi kansallisleiväksi”.

Vuosisatojen myötä vakiintuneen perinteen ja erityisen valmistusmenetelmän tuloksena 1970-luvulla kehittyi Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän käsiteollinen tuotanto pienissä kojuissa paikalla tapahtuvaa kulutusta varten.

Piadinaa valmistavien ja suoraan nautittavaksi myyvien kojujen näkyvä levinneisyys Romagnan alueella on tyypillinen paikallinen erikoisuus, jonka panevat merkille niin paikalliset asukkaat kuin matkailijatkin; sen rinnalle on sittemmin kehittynyt myös myöhemmin nautittavaksi tarkoitetun Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän valmistus.

Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän valmistuksessa on noudatettava Romagnan alueella periytyneitä menetelmiä, jotka antavat tuotteelle sen tyypilliset ominaisuudet. Ainesosat on sekoitettava täsmällisessä järjestyksessä; taikinaa ei saa vaivata liian pitkään, ja sen koostumuksen on oltava sellainen, että kauliminen on helppoa. Paistamisessa on noudatettava ohjeissa ilmoitettua lämpötilaa ja aikaa ja huolehdittava siitä, että taikinalevy käännetään pellillä, jotta tuote saa 3.2 kohdassa kuvatut erityisominaisuudet.

Tämä menetelmä on kehittynyt paikallisten tuottajien taidon ja pitkän kokemuksen myötä, ja sen ansiota ovat Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän tunnusomaiset erityispiirteet, jotka ovat säilyneet muuttumattomina tuotteen alkuajoista asti ja joiden ansiosta sen maine on säilynyt ajan kuluessa.

”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola” on mitä tyypillisin Romagnan alueen erityistuote. Sitä valmistetaan lähes kaikkialla Romagnan alueella teiden varsilla olevissa tyypillisissä värikkäissä kojuissa, ravintoloissa, erikoismyymälöissä ja elintarvikealan yrityksissä. Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän maine tunnetaan laajalti myös alueen rajojen ulkopuolella.

Tuote valmistetaan jauhoista, vedestä, suolasta, rasvasta ja eräistä valinnaisista ainesosista vanhan ohjeen mukaisesti sekoitetusta taikinasta. Sen väri vaihtelee norsunluunvalkeasta tummaan meripihkaan ja se on muodoltaan kiekko, jonka molemmilla puolilla on tyypillisiä kooltaan ja värisävyltään vaihtelevia tummia täpliä; maku on hienostuneen voimakas, ja ominaistuoksu muistuttaa vastikään uunista otetun leivän tuoksua.

Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän maine on yhteydessä historiaan, paikallisiin perinteisiin, loruihin ja kansanuskomuksiin.

Termi ”piada” vakiintui Giovanni Pascolin ansiosta, sillä hän italialaisti Romagnan murteen sanan ”piè”. Kuuluisassa runossaan hän ylistää ”piadinaa”, elintarviketta joka on ”yhtä vanha kuin ihmiskunta”, ja määrittelee sen ”Romagnan omaksi kansallisleiväksi” luoden näin erottamattoman yhteyden tuotteen ja sen alkuperäalueen välille.

Monissa, usein aihekohtaisissa teoksissa kuvataan Piadina Romagnola -leivän ominaisuuksia. Niissä todistetaan sen alkuperä historiallisten lähteiden avulla, selitetään kahden eri piadina-tyypin väliset erot ja kasvatetaan tuotteen mainetta tekemällä ehdotuksia sen valmistukseen ja tarjoiluun liittyen. Vuonna 1913 Antonio Sassi määritteli Il Plaustro -aikakauslehdessä piadina-leivät Romagnan alueen perinteisiksi maukkaiksi ohueksi kaulituiksi leiviksi (schiacciate).

Zanichellin kustantamassa Adelmo Masottin Romagnan murteen ja italian sanastossa (1996) ”piada” määritellään Romagnan alueelle tyypilliseksi ohueksi nostattamattomaksi focaccia-leiväksi, joka paistetaan kuumalla alustalla.

Kirjallisuudessa on useita viitteitä, joissa mainitaan erikseen riminiläiseen tapaan valmistetun Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän erilainen halkaisija ja paksuus. Esimerkkeinä voidaan mainita Graziano Pozzetton teokset ”La Piadina Romagnola Tradizionale” (Panozzo Editore, Rimini, 2005) ja ”Cucina di Romagna” (Ed. Franco Muzzio, 2004), joissa esitetään perinteisen ja riminiläiseen tapaan valmistetun Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän välinen ero.

Vuonna 2004 Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän valmistusohje julkaistiin ensimmäistä kertaa myös arabian-, englannin-, espanjan-, japanin-, kiinan-, ranskan-, saksan- ja venäjänkielisenä.

Ruoka-alan julkaisuissa ja ravintolaoppaissa mainitaan usein Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leipä.

Se mainitaan ja kuvaillaan Italia a tavola – Guida Gastronomica -ravintolaoppaan (Touring Club italiano, 1984, s. 30) uuteen suosioon nousseita perinteisiä kansanruokia käsittelevässä luvussa ”Piatti popolareschi di ieri diventano consumi popolari di oggi”. Artikkelissa kerrotaan sen valmistukseen käytettävistä ainesosista, tavasta, jolla se nautitaan joko viipaleiksi leikattuna tai täytettynä ja taiteltuna, sekä tyypillisestä litteän kiekon muodosta.

Turismo gastronomico in Italia -matkaoppaan (Touring club italiano, 2001, s. 367–368) Emilia Romagnan aluetta käsittelevässä jaksossa mainitaan Riminin maakuntaa koskevan lyhyen yleiskatsauksen jälkeen makkaralla ja juustolla täytetty Piadina Romagnola / Piada Romagnola maakunnan yleisimpänä elintarvikkeena.

Italian eri alueita käsittelevän teoksen niteessä ”Romagna – viaggio attraverso le regioni italiane” (Finintenet S.p.A, 2002, s. 53) olevassa luvussa ”Rimini, il regno della Piadina” kuvaillaan Piadina Romagnola / Piada Romagnola ja sen valmistusmenetelmä sekä kerrotaan, miten se on tapana nauttia juustolla ja makkaralla täytettynä.

Piadina Romagnola / Piada Romagnola on ollut esillä myös valtakunnallisilla televisiokanavilla. On erityisesti syytä mainita Italian television (RAI) toimittaman Terra e Sapori -sarjan 18. heinäkuuta 2008 esitetty jakso ”Emilia Romagna: i segreti della Piadina”, jossa kerrottiin Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän ainesosista, reseptistä ja valmistuksesta.

Romagnan alueella on jo pitkään järjestetty myös erilaisia Piadina Romagnola / Piada Romagnola -leivän ympärille rakennettuja tapahtumia ja kilpailuja.

Vuodesta 1993 lähtien Cerviassa Ravennan maakunnassa on järjestetty joka vuosi Piadina d’Autore -tapahtuma, jossa palkitaan alueen paras Piadina.

Santarcagelo di Romagnassa on vuodesta 1998 alkaen järjestetty Palio della Piadina -markkinat, joiden tarkoituksena on säilyttää elinvoimaisena tähän Romagnan alueen ainutlaatuiseen gastronomiseen tuotteeseen liittyvä perinne.

Artikkelissa, joka julkaistiin 6. heinäkuuta 2009, kerrotaan Romagnan alueen parhaan piadina-leivän palkitsemisesta.

Samaa aihetta käsitteli myös vuonna 2010 julkaistu lehdistötiedote ”Premio Piadina Romagnola, miglior piadina 2010”. Tuoreimmista tapahtumista on mainittava seuraavat:

Cesenassa vuonna 2002 syntynyt Lo Sposalizio della Piadina -tapahtuma, jonka tavoitteena on Piadina Romagnola / Piada Romagnola -tuotteeseen liittyvien perinteiden edistäminen.

Piadina Days puolestaan on vuodesta 2010 lähtien Emilia-Romagnan alueen Wine Food Festival -tapahtuman puitteissa järjestetty kaksipäiväinen tilaisuus, jonka yhteydessä on erilaisia tapahtumia, näytöksiä, konsertteja ja maistajaisia ympäri Romagnan aluetta.

Eritelmän julkaisutiedot

Italian hallitus on aloittanut kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla 1. lokakuuta 2020 Italian tasavallan virallisen lehden numerossa 243 ehdotuksen suojatun maantieteellisen merkinnän ”Piadina Romagnola” / ”Piada Romagnola” tuote-eritelmän muuttamiseksi.

Tuote-eritelmän voi lukea kokonaisuudessaan osoitteessa http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

tai

menemällä suoraan maa- ja metsätalous- sekä elintarvikeministeriön verkkosivustolle (www.politicheagricole.it) ja valitsemalla ensin ”Qualità” (ylhäällä oikealla), sen jälkeen ”Prodotti DOP IGP STG” (vasemmassa reunassa) ja lopuksi ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 20.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 278/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 278/35

---

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2022/C 278/10)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”SAMOBORSKA ČEŠNJOVKA / SAMOBORSKA ČEŠNOFKA”

EU-nro: PGI-HR-02790 – 23.7.2021

SAN ( ) SMM (X)

1.   [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Kroatia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji [liitteen XI mukaisesti]

Luokka 1.2 Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” on savustettu ruokamakkara, joka valmistetaan jauhetusta sian-, naudan- ja/tai vasikanlihasta ja sianrasvasta, johon lisätään tuoreesta valkosipulista ja kuivasta valkoviinistä valmistettua lientä. Makkaramassaan lisätään mustapippuria, makeaa jauhettua paprikaa, murskattua tulista paprikaa tai tulista säilöttyä chiliä sekä keittosuolaa ja nitriittisuolaa. Se pursotetaan siansuoleen, muotoillaan pareiksi ja lämminsavustetaan.

Savustuksen jälkeen ”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” (valmis tuote) on pinnastaan väriltään vaihtelevan vaalean- ja tummanpunaruskeaa. Leikkauspinnassa liha on väriltään vaaleanpunaista, ja siinä on näkyviä rasvanpaloja. Leikkauspinnassa makkaramassa on yhtenäistä, tiivistä ja kiinni kuoressa. Rakenne on savustuksen ja jäähdytyksen jälkeen pehmeämpi.

Kemialliset muuttujat:

Lihaproteiinin osuus valmiista tuotteesta on vähintään 16 prosenttia.

Valmiin tuotteen rasvapitoisuus on enintään 30 prosenttia.

Valmiin tuotteen paino on 250–300 grammaa jäähdytettyä makkaraparia kohti.

”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” syödään keitettynä, haudutettuna tai grillattuna. Kun se on valmista syötäväksi, se on rakenteeltaan kimmoisaa ja sen purutuntuma on kiinteä ja mehukas. Se maistuu keitetyltä sianlihalta ja on hieman mausteista, ja siinä on mieto, pyöristynyt savun, valkosipulin ja viinin aromi.

3.3.   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Noin 55–60 prosenttia ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran valmistukseen käytettävistä raaka-aineista koostuu sian leikkuutähteistä. Niistä 20–25 prosenttia on näkyvää rasvaa ja 20–25 prosenttia luutonta sian lapaa, josta enintään 5 prosenttia on näkyvää rasvaa.

Raaka-aineista 10–15 prosenttia koostuu naudan- ja/tai vasikan niskalihasta, luuttomaksi leikatusta lavasta ja kinkusta ilman potkaa ja/tai naudan tai vasikan leikkuutähteistä, joista enintään 5 prosenttia on näkyvää rasvaa.

Sianrasvaa lisätään niin, että sitä on enintään 10 prosenttia raaka-aineesta. Se voi olla kiinteää rasvaa sian niskasta ja/tai selästä ja/tai puolikiinteää rasvaa sian kinkusta.

”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaraan lisätään myös 2–4 prosenttia lientä, joka valmistetaan tuoreesta valkosipulista ja kuivasta valkoviinistä (tuoretta, kuorittua ja murskattua valkosipulia keitettynä valkoviinissä ja vedessä niin, että valkosipulin, valkoviinin ja veden suhde on 1:1:1). Lopuksi lisättävät ainesosat ovat jauhettu mustapippuri (0,1–0,3 %), makea jauhettu paprika (0,25–0,5 %), murskattu tulinen paprika (0,1–0,2 %) tai tulinen säilötty chili (0,2–0,5 %), keittosuola (1 %) ja nitriittisuola (1 %). Sokerin käyttö on kielletty.

Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka -makkaramassa pursotetaan siansuoleen, jonka halkaisija on 32/34 mm.

3.4.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikki Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka -makkaran tuotannon vaiheet – ainesosien ja massan valmistelu, massan pursotus siansuoleen, massan stabilointi ja esikypsytys, savustus ja jäähdytys – on tehtävä 4 kohdassa määritetyllä maantieteellisellä alueella.

3.5.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

—

3.6.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Jos ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaraa saatetaan vähittäismarkkinoille pakkaamattomana, kukin makkarapari on merkittävä.

Jos ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkara on tarkoitettu tahoille, joissa se valmistetaan loppukuluttajan kulutettavaksi, jokaista paria ei tarvitse merkitä erikseen. Merkintä on sen sijaan tehtävä ulommaiseen pakkaukseen, ja siinä on esitettävä ilmoitettavien tietojen lisäksi pakkauksen sisältämien parien määrä.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka -makkaraa tuotetaan Samoborin kaupungin hallinnollisten rajojen sisäpuolella ja seuraavilla naapurialueilla, jotka sijaitsevat Kroatian luoteisosassa Žumberakin vuoristoon kuuluvien Samoborin kukkuloiden itäisillä rinteillä ja alueella, jossa Gradna-joki virtaa Sava-joen alangolla: Beder, Bobovica, Braslovje, Bratelji, Bregana, Breganica, Budinjak, Bukovje Podvrško, Celine Samoborske, Cerje Samoborsko, Domaslovec, Drežnik Podokićki, Dubrava Samoborska, Falašćak, Farkaševec Samoborski, Galgovo, Gradna, Grdanjci, Hrastina Samoborska, Jarušje, Javorek, Kladje, Klake, Klokočevec Samoborski, Konšćica, Kotari, Kostanjevec Podvrški, Lug Samoborski, Mala Jazbina, Mala Rakovica, Mali Lipovec, Manja Vas, Medsave, Molvice, Noršić Selo, Novo Selo Žumberačko, Osredek Žumberački, Osunja, Otruševec, Pavučnjak, Petkov Breg, Podgrađe Podokićko, Podvrh, Poklek, Prekrižje Plešivičko, Rakov Potok, Rude, Samoborski Otok, Savršćak, Selce Žumberačko, Sječevac, Slani Dol, Slapnica, Slavagora, Smerovišće, Stojdraga, Sveti Martin pod Okićem, Šimraki, Šipački Breg, Tisovac Žumberački, Velika Jazbina, Velika Rakovica, Veliki Lipovec, Višnjevec Podvrški, Vratnik Samoborski, Vrbovec Samoborski ja Vrhovčak.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran ja maantieteellisen alueen välinen yhteys perustuu makkaran maineeseen, joka johtuu tuottajien taitotiedosta ainesosien valinnassa ja valmistelussa ja tuotantoprosessin eri vaiheissa (lihan leikkuutähteiden valinta, liemen valmistus tuoreesta valkosipulista ja viinistä, makkaroiden sitominen ja puun valmistelu savustusta varten). Tuotteen erityislaatuinen maku ja aromi on niiden ansiota.

Samoborin alueen suvuilla on vakiintunut lihatuotteiden ja makkaroiden, erityisesti ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran, valmistusperinne, koska kaikissa kotitalouksissa on ollut sikoja, ja niiden lihaa ja makkaroita on säilytetty ja varastoitu teurastuksen jälkeen. Aiemmin ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran tuotantoalueen alankojen asukkaat viljelivät viljaa ja rehukasveja tai pitivät viini- tai hedelmätarhoja kukkulanrinteillä, kun taas monilla karjatiloilla kasvatettiin nautoja, sikoja ja hevosia. Kyseessä on tunnettu viininviljely- ja -tuotantoalue, joten viini oli asukkaiden jokapäiväinen peruselintarvike ja sitä käytettiin makkaranvalmistukseen.

Ensimmäiset kirjalliset merkinnät češnjovkasta tai češnofkasta [valkosipulimakkara] ovat peräisin vuodelta 1915 (Samobor narodni život i običaji [Samoborin luonnollinen elämä ja tavat], Milan Lang, Zagreb, 1915, s. 105–107). Milan Lang kirjoittaa tämän tuotteen ja sen raaka-aineiden laadusta sekä sen valmistukseen tarvittavista taidoista ja kutsuu sitä ”mitä hienoimmaksi makkaraksi”. Hänen kirjoituksistaan käy ilmi, että ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran tuotanto alkoi kehittyä maatiloilla sianteurastusaikana. Makkarassa käytettiin vain paikallisia ainesosia, kuten sianlihaa, viiniä ja valkosipulia, ja valmistuksesta vastasivat pääasiassa naiset.

Myöhemmin ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaraa alkoivat valmistaa lihamestarit. Samoborilainen kirjailija Zvonimir Tkalčić-Zvonček oli oppinut, joka eli kulkurina. Hänen runossaan kuvataan hänelle ruokaa antaneiden Samoborin lihamestareiden elämää. Hän kirjoitti runon karnevaaleihin vuonna 1934 ja mainitsi siinä myös češnofkan (Samoborska salamijada 20 godina [Samoborin salamifestivaalit – 20 vuotta], Robert Škiljan (toim.), Samobor, 2007, s. 16).

”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran erikoislaatuisuus perustuu valmistukseen käytettävien laadukkaiden raaka-aineiden ja ainesosien huolelliseen valintaan ja valmisteluun.

”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran mehukkuus kypsytyksen jälkeen johtuu valikoiduista sian leikkuutähteistä, joissa rasva on lihaskudoksen sisällä. Koska ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran laatu varmistetaan valitsemalla aina tietyt leikkuutähteet eri ruhonosista, kun lihamestari erottelee ruhoja leikatessaan toisistaan tietyt lihasryhmät eri ruhonosista (kinkku, lapa, niska ja selkä). Sen jälkeen teurastaja erottelee silmämääräisesti arvioiden ylimääräisen rasvan leikkuutähteistä. Leikkuutähteiden valmisteluun ja valintaan tarvitaan ruhon leikkaamiseen ja lihan kulinaarisiin ominaisuuksiin liittyvää taitoa ja tietoa, ja se on monen vuoden kokemuksen tulosta. Lyhyesti sanottuna ”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” on tuote, jonka laatu ei perustu vähärasvaiseen lihaan, vaan laadukkaisiin leikkuutähteisiin.

Yksi ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran erityisominaisuus on makkaran sitominen, jossa lihamestarin taidoilla on suuri merkitys. Tässä menetelmässä makkarat sidotaan pienellä puutikulla käsin pareiksi. Näin saadaan aikaan oikea geometrinen muoto, jonka läpi savua pääsee tuotteen kaikille pinnoille yhtä paljon, minkä ansiosta ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkara on väriltään tasainen. Makkaran sitominen vaatii huomattavaa kokemusta.

Tuoreesta valkosipulista ja kuivasta valkoviinistä valmistettu liemi antaa ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaralle sen luonteenomaisen miedon valkosipulin ja viinin maun. Teurastajamestarit tietävät, miltä tuoreen valkosipulin pitäisi tuoksua ja maistua. He tietävät, mitä valkosipulilajikkeita liemen valmistukseen pitää valita.

Säilötty tulinen chili tai murskattu tulinen paprika antavat ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaralle sen miedon mausteisen maun.

Vakiointivaiheessa massan ainesosat ovat tiiviimmässä muodossa, minkä tuloksena on ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran pyöristynyt maku.

”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran tyypillinen maku saadaan aikaan savustamalla. Savustuksessa käytettävä puu valmistellaan valitsemalla terveitä halkoja, joista poistetaan kuori. Puu sytytetään palamaan savustamosta erillään olevalla alueella. Sen jälkeen kun makkarat on esikypsytetty, ne ripustetaan savustamoon, niiden alle asetetaan kerros hiiliä, joiden alla on kerros sahajauhoa, ja ne savustetaan tuote-eritelmän vaatimusten mukaisesti. ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran väri muuttuu vaalean punaruskeasta tumman punaruskeaksi savustuksen keston ja lämpötilan mukaan.

Paras todiste ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran merkityksestä maantieteelliselle alueelle, jolla sitä valmistetaan, ja sen maineesta ovat Samoborska češnofka -festivaalit, joita Samoborin kaupunki on järjestänyt osana kevätjuhlaansa 10 viime vuoden ajan (juliste – 10. Samoborska češnofka -festivaalit). Festivaalien tavoitteena on esitellä ja edistää ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran perinteistä tuotantomenetelmää ja alkuperäistä reseptiä, mistä on todisteena useita artikkeleja (paikallinen sanomalehti Glasnik Samobora i Svete Nedelje, 2. huhtikuuta 2010 ja 10. toukokuuta 2019).

Samobor ja sitä ympäröivä alue ovat matkailukohde, jossa ateriapalveluilla on merkittävä rooli. ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka -makkara” on ollut pitkään olennainen osa alueen ravintoloiden, vuoristomajojen ja perhetilojen (Samoborska vinska cesta [Samoborin viinireitti] – esite, Samoborin viinireittiyhdistys, Samoborin kaupunki, 2017, s. 26 ja 33, ja Samoborska pivnica -ravintolan ruokalista) ja erilaisten perinteisten tapahtumien, kuten kuuluisien Samoborin karnevaalien ja Samoborin salamifestivaalien, gastronomista tarjontaa.

Meso-lehdessä vuonna 2009 julkaistussa artikkelissa, jonka otsikko on ”Samoborska salamijada” [Samoborin salamifestivaalit], kerrotaan Samoborin alueen valkosipulikastikkeen, salamin ja muiden kuivattujen lihatuotteiden valmistusperinteistä. ”Samoborska češnjovka- / Samoborska češnofka” -makkaran maine ja yhteys Samoborin alueeseen tulevat esiin seuraavista virkkeistä: Samobor on laajalti tunnettu herkkujen runsaudesta, mikä tekee siitä yhden rikkaimmista kulinaarisen tarjonnan paikoista. ”Muštarda”, ”bermet”, ”kremšnite”, riista, ”Samoborska češnjovka” ... ovat oikeutetusti ”gastronomisten ikonien” maineessa. (Meso-lehti, Samobor Salami Festival, Vol. XI, No 1, 2009, s. 2 ja 3).

”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” on perinteisissä ruokalajeissa yleisesti käytetty ainesosa. Dobar život -portaalissa on valkosipulimakkaraa sisältävän purjopadan resepti, jossa mainitaan, että ”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” on erittäin arvostettu tuote (Dobar život -portaali, 2015, valkosipulimakkara-purjopata).

Samoborin kaupungin virallisen verkkosivuston Samoborin alueen gastronomiaa koskevassa osassa ”Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka” esitellään yhtenä tunnistettavimmista gastronomisista erikoisuuksista toteamalla, että se on yksi alueemme kansainvälisen tason tuotteista, jonka ansiota Samoborin hyvä maine on ollut yli sadan vuoden ajan ja joka on tehnyt kaupungista entistä houkuttelevamman matkailu- ja gastronomiakohteen. Tässä lausunnossa tuodaan selvästi esiin tuotteen maine ja erottamaton yhteys Samoborin alueeseen (Samoborin kaupungin verkkosivusto, gastronomia, Samoborin salami ja valkosipulimakkara).

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/SPECIFIKACIJA_Samoborska_%C4%8De%C5%A1njovka_.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---