# Официален вестник C 322/2022

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 322 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6526 август 2022 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 322

Издание на български език

Информация и известия

Година 6526 август 2022 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2022/C 322/01 | Обменен курс на еврото — 25 август 2022 година | 1 |
| | Съвет |
| 2022/C 322/02 | Заключения на Съвета относно действията за гражданска защита във връзка с изменението на климата | 2 |

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2022/C 322/01

Обменен курс на еврото — 25 август 2022 година

1

Съвет

2022/C 322/02

Заключения на Съвета относно действията за гражданска защита във връзка с изменението на климата

2

---

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2022/C 322/03 | Публикация на единния документ, изменен вследствие на одобрението на несъществено изменение в съответствие с член 53, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012 | 6 |

V   Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2022/C 322/03

Публикация на единния документ, изменен вследствие на одобрението на несъществено изменение в съответствие с член 53, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012

6

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 26.8.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 322/1

---

Обменен курс на еврото (1)

25 август 2022 година

(2022/C 322/01)

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 0,9970 |
| JPY | японска йена | 136,07 |
| DKK | датска крона | 7,4374 |
| GBP | лира стерлинг | 0,84293 |
| SEK | шведска крона | 10,5525 |
| CHF | швейцарски франк | 0,9616 |
| ISK | исландска крона | 140,30 |
| NOK | норвежка крона | 9,6400 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 24,648 |
| HUF | унгарски форинт | 408,93 |
| PLN | полска злота | 4,7578 |
| RON | румънска лея | 4,8758 |
| TRY | турска лира | 18,1120 |
| AUD | австралийски долар | 1,4306 |
| CAD | канадски долар | 1,2881 |
| HKD | хонконгски долар | 7,8234 |
| NZD | новозеландски долар | 1,6006 |
| SGD | сингапурски долар | 1,3857 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 331,98 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 16,7903 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 6,8317 |
| HRK | хърватска куна | 7,5140 |
| IDR | индонезийска рупия | 14 753,15 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,4586 |
| PHP | филипинско песо | 55,842 |
| RUB | руска рубла | |
| THB | тайландски бат | 35,732 |
| BRL | бразилски реал | 5,0879 |
| MXN | мексиканско песо | 19,8132 |
| INR | индийска рупия | 79,6555 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

0,9970

JPY

японска йена

136,07

DKK

датска крона

7,4374

GBP

лира стерлинг

0,84293

SEK

шведска крона

10,5525

CHF

швейцарски франк

0,9616

ISK

исландска крона

140,30

NOK

норвежка крона

9,6400

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

24,648

HUF

унгарски форинт

408,93

PLN

полска злота

4,7578

RON

румънска лея

4,8758

TRY

турска лира

18,1120

AUD

австралийски долар

1,4306

CAD

канадски долар

1,2881

HKD

хонконгски долар

7,8234

NZD

новозеландски долар

1,6006

SGD

сингапурски долар

1,3857

KRW

южнокорейски вон

1 331,98

ZAR

южноафрикански ранд

16,7903

CNY

китайски юан рен-мин-би

6,8317

HRK

хърватска куна

7,5140

IDR

индонезийска рупия

14 753,15

MYR

малайзийски рингит

4,4586

PHP

филипинско песо

55,842

RUB

руска рубла

THB

тайландски бат

35,732

BRL

бразилски реал

5,0879

MXN

мексиканско песо

19,8132

INR

индийска рупия

79,6555

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

Съвет

| 26.8.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 322/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 322/2

---

Заключения на Съвета относно действията за гражданска защита във връзка с изменението на климата

(2022/C 322/02)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като има предвид следното:

I.   ВЪВЕДЕНИЕ

| 1. | КАТО ПРИПОМНЯ, че целите за устойчиво развитие, определени в Програмата на ООН до 2030 г., Парижкото споразумение относно изменението на климата и Рамковата програма от Сендай за намаляване на риска от бедствия за периода 2015—2030 г., имат за цел намаляване на рисковете от климатични бедствия; |
| --- | --- |

1.

| 2. | КАТО ВЗЕМА ПРЕДВИД член 196 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), в който се насърчава сътрудничеството между държавите членки в борбата с бедствията, и член 222 от ДФЕС, съгласно който Съюзът и неговите държави членки действат в дух на солидарност, в случай че държава членка стане жертва на бедствие; |
| --- | --- |

2.

| 3. | КАТО ИМА ПРЕДВИД приоритета, който Съюзът изрично отдаде на екологичния преход и защитата на биологичното разнообразие в Зеления пакт, целта за неутралност по отношение на климата, посочена в Регламент (ЕС) 2021/1119, както и проекта, подкрепен от пакета за възстановяване, за по-екологична и по-устойчива Европа, която е по-добре подготвена да посрещне настоящите и бъдещите предизвикателства, включително във външната си дейност; |
| --- | --- |

3.

| 4. | КАТО ИЗТЪКВА, че Механизмът за гражданска защита на Съюза, създаден през 2001 г. и подсилен по-специално през 2013 г., 2019 г. и 2021 г., играе все по-голяма роля за реакцията на Европа при природни и причинени от човека бедствия, че при неотдавнашното изменение на Механизма са определени цели за устойчивост на бедствия, основани на настоящи и предвиждани сценарии, и че Механизмът допринася за постигането на общите цели на Съюза за финансиране в областта на климата и биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

4.

| 5. | КАТО ПРИПОМНЯ заключенията на Съвета от 4 юни 2009 г. относно повишаването на обществената осведоменост в областта на гражданската защита, от 30 ноември 2009 г. относно рамка на Общността за превенция на бедствия в ЕС и от 3 октомври 2011 г. относно ролята на доброволческите дейности в социалната политика, в които се подчертава, че доброволческите дейности са от полза за отделния доброволец, за общностите и за обществото като цяло; създаването на Европейския корпус за солидарност през 2018 г.; значението на гражданското общество и гражданите за повишаване на безопасността и устойчивостта; и ангажиментите на Съюза в рамките на Европейската година на младежта — 2022 г.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | КАТО ПРИПОМНЯ заключенията на Съвета от 3 юни 2021 г. относно изграждането на устойчива на климатичните изменения Европа — новата стратегия на ЕС за адаптиране към изменението на климата, и заключенията на Съвета от 23 ноември 2021 г. относно повишаването на готовността, способността за реагиране и устойчивостта при бъдещи кризи; |
| --- | --- |

6.

| 7. | КАТО ОТБЕЛЯЗВА, че последиците от изменението на климата са очевидни и че екстремните явления, свързани с изменението на климата, стават все по-чести, по-интензивни и по-трайни, което повишава риска от човешки, материални и природни загуби и подчертава необходимостта държавите членки да предприемат действия в тази област; |
| --- | --- |

7.

| 8. | КАТО ОТЧИТА научните оценки, свързани с изменението на климата, последиците от него и потенциалните бъдещи рискове, както и възможностите за адаптиране и смекчаване, които предлага Междуправителственият комитет по изменението на климата към ООН; |
| --- | --- |

8.

| 9. | КАТО ПРИЗНАВА, че европейското население и територии са уязвими в тяхното многообразие, и по-специално що се отнася до Средиземноморския басейн, планинските и горските райони, разливните зони, моретата, крайбрежните и островните територии, арктическите територии и най-отдалечените региони и градските зони; |
| --- | --- |

9.

| 10. | КАТО ОТБЕЛЯЗВА съществената роля, която играят макрорегионалните стратегии на Съюза като един от инструментите на външната политика, за справяне с последиците от изменението на климата и за повишаване на устойчивостта; |
| --- | --- |

10.

II.   СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

| 1. | ПОТВЪРЖДАВА ОТНОВО принципа на солидарност при преодоляването на предизвикателствата, породени от изменението на климата в Съюза и по света; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ПРИПОМНЯ, че държавите членки носят основната отговорност за защитата на своето население, околната среда и имуществото, включително културното наследство; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ПОДЧЕРТАВА ролята на участието на обществеността и доброволците, което допринася, както вече беше подчертано в посочените по-горе заключения от 3 октомври 2011 г., за развитието на активната гражданска позиция, демокрацията и социалното сближаване и оттук — за прилагането на основните ценности и принципи на Съюза, както и за устойчивостта в областта на гражданската защита; |
| --- | --- |

3.

| 4. | СМЯТА, че в резултат на изменението на климата държавите членки и институциите на Съюза трябва да бъдат подготвени да се справят с мащабни, многосекторни трансгранични бедствия с каскадни последици, които могат да възникват едновременно и с по-голяма честота, на територията на Съюза и извън него, и последиците от които биха могли да засегнат сериозно живота и дейностите на хората, както и биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ОТБЕЛЯЗВА необходимостта Съюзът да разработи по-съгласуван и проактивен системен подход за повишаване на устойчивостта спрямо последиците от изменението на климата на всички етапи от цикъла на управление на бедствията, който включва превенция, готовност, реагиране и възстановяване; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ПОДЧЕРТАВА значението на обмена и обединяването на знания, ноу-хау и иновации, както и на извлечените поуки от държавите членки и Комисията; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ПРИЗНАВА, че мерките, предприети от държавите членки и европейските институции в контекста на адаптирането към последиците от изменението на климата, що се отнася до Стратегията на ЕС за адаптиране към изменението на климата, следва да имат за цел да допълнят усилията на Съюза в областта на управлението на риска от бедствия; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ИЗТЪКВА значимостта на наличието на достатъчен капацитет в държавите членки, който може да бъде разполаган в международен мащаб, на Европейския резерв за гражданска защита, на стратегическия европейски резерв от способности (rescEU), който има готовността да реагира бързо и ефикасно на бедствия в резултат на изменението на климата, когато мащабът на извънредното положение надхвърля възможностите на една държава да реагира самостоятелно; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ОТБЕЛЯЗВА, че Механизмът за гражданска защита на Съюза играе съществена роля за управлението на бедствия, затвърждава партньорствата на Съюза и допринася за европейската култура на гражданска защита; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ПРИКАНВА държавите членки:






  а) | Да отчитат рисковете, свързани с изменението на климата, в цикъла на управление на бедствията, например като използват инструментите, създадени съвместно от Комисията и Европейската агенция за околна среда, например платформата Climate-ADAPT; |
| --- | --- | --- |

10.

а)

Да отчитат рисковете, свързани с изменението на климата, в цикъла на управление на бедствията, например като използват инструментите, създадени съвместно от Комисията и Европейската агенция за околна среда, например платформата Climate-ADAPT;

| б) | Да насърчават работата и научните изследвания, посветени на начините да бъдат проучени последиците от изменението на климата и те да бъдат инкорпорирани в системите на държавите членки за управление на риска от бедствия; да интегрират посочената работа и изследвания в националните оценки на риска на държавите членки, разработването на оценка на способността за управление на риска и подобряването на планирането на управлението на риска от бедствия, посочени в член 6 от Решение No 1313/2013/ЕС относно Механизъм за гражданска защита на Съюза; |
| --- | --- |

б)

Да насърчават работата и научните изследвания, посветени на начините да бъдат проучени последиците от изменението на климата и те да бъдат инкорпорирани в системите на държавите членки за управление на риска от бедствия; да интегрират посочената работа и изследвания в националните оценки на риска на държавите членки, разработването на оценка на способността за управление на риска и подобряването на планирането на управлението на риска от бедствия, посочени в член 6 от Решение No 1313/2013/ЕС относно Механизъм за гражданска защита на Съюза;

| в) | Да подпомагат и обединяват научните изследвания и иновациите с цел подобряване на националния капацитет за гражданската защита в контекста на изменението на климата, по-специално чрез Мрежата на Съюза за знания в областта на гражданската защита (наричана по-долу „Мрежата за знания“) и чрез центрове за високи постижения, университети, изследователи и тематични общности или експертни центрове; |
| --- | --- |

в)

Да подпомагат и обединяват научните изследвания и иновациите с цел подобряване на националния капацитет за гражданската защита в контекста на изменението на климата, по-специално чрез Мрежата на Съюза за знания в областта на гражданската защита (наричана по-долу „Мрежата за знания“) и чрез центрове за високи постижения, университети, изследователи и тематични общности или експертни центрове;

| г) | Да насърчават инвестициите в научни изследвания и иновации в областта на гражданската защита в контекста на изменението на климата и да мобилизират съответното европейско финансиране; |
| --- | --- |

г)

Да насърчават инвестициите в научни изследвания и иновации в областта на гражданската защита в контекста на изменението на климата и да мобилизират съответното европейско финансиране;

| д) | Да разработват подходящи действия за превенция и готовност, включително като осигуряват наличието на достатъчен капацитет, с цел противодействие на породените от изменението на климата рискове, сред които горски пожари и наводнения, представляващи все по-голям риск за гражданите на Съюза; |
| --- | --- |

д)

Да разработват подходящи действия за превенция и готовност, включително като осигуряват наличието на достатъчен капацитет, с цел противодействие на породените от изменението на климата рискове, сред които горски пожари и наводнения, представляващи все по-голям риск за гражданите на Съюза;

| е) | Във връзка с това да продължат разработването на способностите на Европейския резерв за гражданска защита и rescEU въз основа, наред с другото, на настоящите и предвижданите сценарии, посочени в член 10 от Решение No 1313/2013/ЕС, като се вземат предвид установените и нововъзникващите рискове и цялостните способности и пропуски на равнището на Съюза, по-специално в областта на гасенето на горски пожари от въздуха, химичните, биологичните, радиационните и ядрените инциденти, спешната медицинска помощ, както и транспорта, логистиката и осигуряването на подслон; |
| --- | --- |

е)

Във връзка с това да продължат разработването на способностите на Европейския резерв за гражданска защита и rescEU въз основа, наред с другото, на настоящите и предвижданите сценарии, посочени в член 10 от Решение No 1313/2013/ЕС, като се вземат предвид установените и нововъзникващите рискове и цялостните способности и пропуски на равнището на Съюза, по-специално в областта на гасенето на горски пожари от въздуха, химичните, биологичните, радиационните и ядрените инциденти, спешната медицинска помощ, както и транспорта, логистиката и осигуряването на подслон;

| ж) | Да повишават екологосъобразността и устойчивостта на операциите за гражданска защита на всички етапи от цикъла на управление на бедствията и да поощряват научните изследвания, иновациите и обмена на знания; |
| --- | --- |

ж)

Да повишават екологосъобразността и устойчивостта на операциите за гражданска защита на всички етапи от цикъла на управление на бедствията и да поощряват научните изследвания, иновациите и обмена на знания;

| з) | Да вземат предвид въздействието върху околната среда и изменението на климата при предоставянето на подпомагане чрез Механизма за гражданска защита на Съюза, по-специално чрез обединяване на ресурси, когато е целесъобразно; |
| --- | --- |

з)

Да вземат предвид въздействието върху околната среда и изменението на климата при предоставянето на подпомагане чрез Механизма за гражданска защита на Съюза, по-специално чрез обединяване на ресурси, когато е целесъобразно;

| и) | Да съдействат за готовността и устойчивостта на населението, изложено на рискове в резултат от изменението на климата, чрез предоставяне на специфична информация, образование, обучение и учения, което може да се извършва на национално и поднационално равнище и дори в трансграничен аспект, като се обръща специално внимание на хората със специфична уязвимост; |
| --- | --- |

и)

Да съдействат за готовността и устойчивостта на населението, изложено на рискове в резултат от изменението на климата, чрез предоставяне на специфична информация, образование, обучение и учения, което може да се извършва на национално и поднационално равнище и дори в трансграничен аспект, като се обръща специално внимание на хората със специфична уязвимост;

| й) | Да укрепват доброволческите организации като неразделна част от гражданската защита; |
| --- | --- |

й)

Да укрепват доброволческите организации като неразделна част от гражданската защита;

| к) | Да обмислят включването в това отношение на спонтанни инициативи в операциите по реагиране, при целесъобразност, координирано с местните органи; |
| --- | --- |

к)

Да обмислят включването в това отношение на спонтанни инициативи в операциите по реагиране, при целесъобразност, координирано с местните органи;

| л) | Да изтъкват значението на приноса на гражданите за собствената им безопасност и устойчивост и да насърчават всяка инициатива, насочена към даване на висока оценка, признаване и насърчаване, при целесъобразност чрез правна рамка, на активното участие на хората в доброволни действия и механизми за реагиране при бедствия; |
| --- | --- |

л)

Да изтъкват значението на приноса на гражданите за собствената им безопасност и устойчивост и да насърчават всяка инициатива, насочена към даване на висока оценка, признаване и насърчаване, при целесъобразност чрез правна рамка, на активното участие на хората в доброволни действия и механизми за реагиране при бедствия;

| м) | Да отчитат специалната роля на младежта в това отношение; |
| --- | --- |

м)

Да отчитат специалната роля на младежта в това отношение;

| н) | Да популяризират активно участващия гражданин, гарант на собствената си безопасност и устойчивост или член на национални или местни граждански структури, допринасящи за гражданската защита, чрез следните три измерения:






  i) | сигнализиране: изясняване на ролята и отговорностите на различните институции при подаването на целенасочени сигнали до засегнатите лица, включително чрез използване на съвременни информационни и комуникационни технологии; |
| --- | --- | --- |

н)

Да популяризират активно участващия гражданин, гарант на собствената си безопасност и устойчивост или член на национални или местни граждански структури, допринасящи за гражданската защита, чрез следните три измерения:

i)

сигнализиране: изясняване на ролята и отговорностите на различните институции при подаването на целенасочени сигнали до засегнатите лица, включително чрез използване на съвременни информационни и комуникационни технологии;

| ii) | предоставяне на информация: повишаване на обществената осведоменост за съответните рискове, особено в зоните, изложени в най-голяма степен на последиците от изменението на климата, чрез разпространяване на информация за обществеността и организиране на обучения, включително на доброволна основа; |
| --- | --- |

ii)

предоставяне на информация: повишаване на обществената осведоменост за съответните рискове, особено в зоните, изложени в най-голяма степен на последиците от изменението на климата, чрез разпространяване на информация за обществеността и организиране на обучения, включително на доброволна основа;

| iii) | мобилизиране: насърчаване на граждански мрежи, сдружения и доброволци, участващи в инициативи за превенция на риска, реагиране при бедствия и обучение за оказване на първа помощ; |
| --- | --- |

iii)

мобилизиране: насърчаване на граждански мрежи, сдружения и доброволци, участващи в инициативи за превенция на риска, реагиране при бедствия и обучение за оказване на първа помощ;

| о) | Да вземат предвид значението на дългосрочните извънредни положения и нарастващите рискове, на които те могат да изложат системите за гражданска защита както на национално, така и на европейско равнище; |
| --- | --- |

о)

Да вземат предвид значението на дългосрочните извънредни положения и нарастващите рискове, на които те могат да изложат системите за гражданска защита както на национално, така и на европейско равнище;

| п) | Да отчитат въздействието на изменението на климата в международните действия за гражданска защита чрез засилване на сътрудничеството и подкрепа за управлението на бедствия и кризи; |
| --- | --- |

п)

Да отчитат въздействието на изменението на климата в международните действия за гражданска защита чрез засилване на сътрудничеството и подкрепа за управлението на бедствия и кризи;

| 11. | ПРИКАНВА Комисията:






  а) | Да продължи редовното актуализиране на „междусекторния преглед на рисковете от природни и предизвикани от човека бедствия, пред които е изправен Съюзът“, като взема предвид въздействието на изменението на климата, въз основа на националните доклади на държавите членки за оценка на риска; |
| --- | --- | --- |

11.

а)

Да продължи редовното актуализиране на „междусекторния преглед на рисковете от природни и предизвикани от човека бедствия, пред които е изправен Съюзът“, като взема предвид въздействието на изменението на климата, въз основа на националните доклади на държавите членки за оценка на риска;

| б) | Да гарантира, че въздействието на изменението на климата се взема предвид систематично в рамките на целия цикъл на управление на бедствията; |
| --- | --- |

б)

Да гарантира, че въздействието на изменението на климата се взема предвид систематично в рамките на целия цикъл на управление на бедствията;

| в) | Да гарантира, че Механизмът за гражданска защита на Съюза отчита разнообразния характер на бедствията по начин, който е едновременно реактивен и приспособим и, когато е възможно, проактивен; |
| --- | --- |

в)

Да гарантира, че Механизмът за гражданска защита на Съюза отчита разнообразния характер на бедствията по начин, който е едновременно реактивен и приспособим и, когато е възможно, проактивен;

| г) | Да увеличи наличието на експерти в областта на околната среда и изменението на климата, които да бъдат разполагани по линия на Механизма за гражданска защита на Съюза; |
| --- | --- |

г)

Да увеличи наличието на експерти в областта на околната среда и изменението на климата, които да бъдат разполагани по линия на Механизма за гражданска защита на Съюза;

| д) | Да насърчава взаимното допълване на Механизма за гражданска защита на Съюза с други механизми на Съюза за управление на кризи; |
| --- | --- |

д)

Да насърчава взаимното допълване на Механизма за гражданска защита на Съюза с други механизми на Съюза за управление на кризи;

| е) | Да подкрепя научните изследвания и иновациите в областта на гражданската защита, по-специално чрез създаване на опис на наличните знания, и да обогатява Мрежата за знания, Експертния център за управление на риска от бедствия и центровете за високи постижения, които могат да се създадат в тази рамка, както и центровете, поддържани от международни организации; |
| --- | --- |

е)

Да подкрепя научните изследвания и иновациите в областта на гражданската защита, по-специално чрез създаване на опис на наличните знания, и да обогатява Мрежата за знания, Експертния център за управление на риска от бедствия и центровете за високи постижения, които могат да се създадат в тази рамка, както и центровете, поддържани от международни организации;

| ж) | Да подсилва и адаптира инструментите и платформите на Съюза за управление на бедствия и кризи и за подпомагане на вземането на решения, включени в Общата система за спешна комуникация и информация, Европейската обсерватория за сушите, Европейската система за осведомяване за наводненията, Европейската информационна система за горските пожари, както и програмите „Галилео“, „Коперник“ и правителствените сателитни комуникации на ЕС; |
| --- | --- |

ж)

Да подсилва и адаптира инструментите и платформите на Съюза за управление на бедствия и кризи и за подпомагане на вземането на решения, включени в Общата система за спешна комуникация и информация, Европейската обсерватория за сушите, Европейската система за осведомяване за наводненията, Европейската информационна система за горските пожари, както и програмите „Галилео“, „Коперник“ и правителствените сателитни комуникации на ЕС;

| з) | Да подобрява капацитета за предвиждане и реагиране на Координационния център за реагиране при извънредни ситуации, по-специално чрез проучване на начините за по-добро използване на технологичните иновации, включително изкуствения интелект и наличните източници на данни, за откриване и предвиждане на екстремни климатични рискове; |
| --- | --- |

з)

Да подобрява капацитета за предвиждане и реагиране на Координационния център за реагиране при извънредни ситуации, по-специално чрез проучване на начините за по-добро използване на технологичните иновации, включително изкуствения интелект и наличните източници на данни, за откриване и предвиждане на екстремни климатични рискове;

| и) | Да насърчава по-екологосъобразни и по-устойчиви европейски операции за гражданска защита чрез подкрепа за научните изследвания и иновациите, изготвяне на преглед на актуалното състояние и изготвяне на ръководства за добри практики в тази област; |
| --- | --- |

и)

Да насърчава по-екологосъобразни и по-устойчиви европейски операции за гражданска защита чрез подкрепа за научните изследвания и иновациите, изготвяне на преглед на актуалното състояние и изготвяне на ръководства за добри практики в тази област;

| й) | Да продължи да насърчава участието на гражданското общество в предотвратяването и оперативните действия в отговор на изменението на климата, като подпомага приноса на гражданите за собствената им безопасност и устойчивост и насърчава доброволчески инициативи за реагиране при бедствия, в координация с националните или поднационалните органи, включително чрез европейски награди; |
| --- | --- |

й)

Да продължи да насърчава участието на гражданското общество в предотвратяването и оперативните действия в отговор на изменението на климата, като подпомага приноса на гражданите за собствената им безопасност и устойчивост и насърчава доброволчески инициативи за реагиране при бедствия, в координация с националните или поднационалните органи, включително чрез европейски награди;

| к) | Да разработва програми за обучение и учения за управление на бедствия, свързани с околната среда и климата, включително в рамките на програмата на ЕС за обучение, и да съдейства за наличието на експертен опит, който да бъде предоставян в рамките на Механизма за гражданска защита; |
| --- | --- |

к)

Да разработва програми за обучение и учения за управление на бедствия, свързани с околната среда и климата, включително в рамките на програмата на ЕС за обучение, и да съдейства за наличието на експертен опит, който да бъде предоставян в рамките на Механизма за гражданска защита;

| л) | Да отразява темата за изменението на климата в предприеманите на международно равнище действия за гражданска защита, включително чрез насърчаване на обмена на опит и добри практики с партньорите, например в Западните Балкани и в контекста на европейската политика за съседство; |
| --- | --- |

л)

Да отразява темата за изменението на климата в предприеманите на международно равнище действия за гражданска защита, включително чрез насърчаване на обмена на опит и добри практики с партньорите, например в Западните Балкани и в контекста на европейската политика за съседство;

| 12. | ПРИКАНВА Комисията да докладва на Съвета за постигнатия напредък в тригодишните доклади по Механизма за гражданска защита, и призовава държавите членки да подпомагат Комисията в изпълнението на тази задача. |
| --- | --- |

12.

---

V Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 26.8.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 322/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 322/6

---

Публикация на единния документ, изменен вследствие на одобрението на несъществено изменение в съответствие с член 53, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012

(2022/C 322/03)

Европейската комисия одобри това несъществено изменение в съответствие с член 6, параграф 2, трета алинея от Делегиран регламент (ЕС) No 664/2014 на Комисията (1).

Заявлението за одобрение на това несъществено изменение е публикувано в базата данни eAmbrosia на Комисията.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

„KORČULANSKO MASLINOVO ULJE“

ЕС No: PDO-HR-01351-AM01 — 5.5.2022

ЗНП ( X ) ЗГУ ( )

1.   Наименование/наименования

„Korčulansko maslinovo ulje“

2.   Държава членка или трета държава

Хърватия

3.   Описание на селскостопанския продукт или храната

3.1.   Вид продукт

Клас 1.5. Масла и мазнини (масло, маргарин, растителни масла и др.)

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

„Korčulansko maslinovo ulje“ е необработено маслиново масло „Extra virgin“, добивано директно от плодовете на маслиновите дървета, изключително по механичен способ.

При пускането му на пазара „Korčulansko maslinovo ulje“ трябва да притежава следните физикохимични и органолептични характеристики:

| — | съдържание на свободни мастни киселини ≤ 0,6 %, |
| --- | --- |

—

съдържание на свободни мастни киселини ≤ 0,6 %,

| — | пероксидно число: ≤ 12 meq/kg, |
| --- | --- |

—

пероксидно число: ≤ 12 meq/kg,

| — | K232 ≤ 2,50, |
| --- | --- |

—

K232 ≤ 2,50,

| — | K270 ≤ 0,22, |
| --- | --- |

—

K270 ≤ 0,22,

| — | цвят, който варира от златножълто до зелено, |
| --- | --- |

—

цвят, който варира от златножълто до зелено,

| — | изразен аромат на зелени маслини и маслинови листа (медиана на признака „плодов аромат“ ≥ 2,5), |
| --- | --- |

—

изразен аромат на зелени маслини и маслинови листа (медиана на признака „плодов аромат“ ≥ 2,5),

| — | среден до интензивен горчив и пикантен вкус, изразен и хомогенен, с дълготраен послевкус (медиана на признаците „горчивина“ и „пикантност“ ≥ 3). |
| --- | --- |

—

среден до интензивен горчив и пикантен вкус, изразен и хомогенен, с дълготраен послевкус (медиана на признаците „горчивина“ и „пикантност“ ≥ 3).

3.3.   Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Основната суровина за производството на „Korčulansko maslinovo ulje“ са маслини от местните сортове Lastovka и Drobnica, като техният дял в маслото поотделно или заедно не трябва да е под 80 %. За производството на „Korčulansko maslinovo ulje“ могат да се използват и други сортове, отглеждани в определения в точка 4 географски район, но техният дял не може да надвишава 20 % и не бива да влияе в значителна степен на качеството на продукта.

3.4.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Всички етапи на производство на „Korčulansko maslinovo ulje“ — от отглеждането и събирането на реколтата до преработката на маслините, трябва да се осъществяват в определения в точка 4 географски район.

3.5.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Складирането и пълненето на маслиновото масло в бутилки също трябва да се осъществяват в определения в точка 4 географски район с оглед запазването на органолептичните характеристики и качеството на продукта, които биха могли да бъдат влошени при преливането на маслото. Всяко едно ненужно преливане на маслото извън определения географски район или продължителното транспортиране по море с оглед на ограничените транспортни връзки на о-в Корчула с континента биха могли да окажат негативно влияние върху качеството на маслото. Поради това продуктът не може да бъде бутилиран извън определения географски район. „Korčulansko maslinovo ulje“ се пуска на пазара в стъклени съдове (тъмно стъкло), чиято вместимост не надвишава 1 l. Могат да се използват също така тенекиени съдове, предназначени за този вид продукти и с обем до 5 l, ако имат система за затваряне, която не може да бъде върната в първоначалното си състояние след отваряне.

3.6.   Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Върху етикета на продукта трябва да се посочи годината на бране. При пускането му на пазара върху всяка опаковка трябва да фигурира общностният знак. Графичното представяне на общностния знак е показано по-долу.

Image 1

Право да използват общностния знак при един и същи условия имат всички ползватели, които пускат на пазара продукт, отговарящ на спецификацията на продукта.

4.   Кратко определение на географския район

Районът на производство на „Korčulansko maslinovo ulje“ обхваща целия о-в Корчула с общините Vela Luka, Blato, Smokvica, Čara, Račišće, Pupnat, Žrnovo, Korčula и Lumbarda.

На запад о-в Корчула е отделен от о-в Хвар от корчуланския проток, широк 15 km, на север е отделен от полуостров Пелешац от проток с широчина 2,5 km, а на юг — от о-в Ластово от проток с широчина 13 km.

5.   Връзка с географския район

Специфична характеристика на географския район

На о-в Корчула преобладават хълмисти, стръмни и скални терени, а плодородната почва е малко. Плодородната земя е била почистена от камъните и оформена на тераси, а камъните са били използвани за направата на сухи зидове за ограждение. Сухите зидове са задържали плодородната земя на терасите и са възпрепятствали свличането ѝ през дъждовните периоди. На тези тераси с плодородна земя, оградени със сухи зидове, се отглеждат маслини предимно от местните сортове Lastovka и Drobnica.

Плодородната почва се дели на две основни групи: ригосоли на терасите и ригосоли на равнинните терени. Ригосолите най-често са съставени от кафяви и червени почви.

Климатът на о-в Корчула е средиземноморски с меки зими и сухи, горещи лета. Средните температури са високи в резултат на силното слънцегреене. Средната годишна температура на о-в Корчула варира между 15,6 °C и 16,8 °C. Най-топлият месец е юли със средна температура 25,9 °C, а най-студеният — февруари със средна температура 9,1 °C.

С оглед на слънцегреенето о-в Корчула е подходящо място за отглеждане на маслини. Най-висок е броят на слънчевите часове през месец юли (373,7 часа или около 12 часа дневно), а най-нисък — през декември (125,3 часа или около 4 часа дневно).

По отношение на валежите климатът на о-в Корчула е влажен. Най-много валежи падат през студената част от годината, от октомври до март, когато средното количество на месечните валежи варира между 80 и 150 mm. Най-малко валежи падат от юни до август със средно количество между 30 и 45 mm.

Човешки фактори

За формирането на облика на о-в Корчула основна роля е изиграло местното население. Със своите собствени ръце производителите на маслини са преработили хълмистите и стръмни терени и са ги превърнали в тераси с плодородна почва, като са ги пригодили към отглеждането на маслинови дървета, оградени със сухи зидове. Поради труднодостъпния характер на хълмистите и терасовидни терени използването на по-големи селскостопански машини е невъзможно и брането се осъществява на ръка, с помощта на механични пособия.

Още от праисторията о-в Корчула е бил обект на различни владения и многобройните исторически събития са оказали влияние върху живота и развитието на търговски култури на острова. Многобройни исторически документи свидетелстват за отглеждането на маслини и производството на маслиново масло още от времето на гръцката колонизация и римското и венецианското владение. Според писмени сведения от времето на падане на о-в Корчула под венецианско владение „венецианската управа е изкупувала масло на много ниски цени, което е принуждавало местното население да го продава незаконно. Въпреки въведените строги санкции данните показват, че маслото от Корчула е стигнало чак до Триест.“ (S. Dokoza: Iz gospodarske i društvene povijesti Blata do XVIII. st., Zbornik radova Blato, 2003 г.).

Специфична характеристика на продукта

„Korčulansko maslinovo ulje“ дължи своя специфичен характер на местните сортове Lastovka и Drobnica, които представляват 80 % от сортовете маслини на о-в Корчула.

В своя научен труд Павел Бакарич (Znanstveni rad P. Bakarić Elajografija otoka Korčule, 1995 г.) посочва, че по своите морфологични, биологични и търговски особености местните сортове Lastovka и Drobnica се различават от останалите сортове на о-в Корчула (Velika Lastovka, Vrtušćica, Oblica). Той подчертава също така, че съдържанието на мазнини (от 16,40 % до 24 %) в пресните плодове от тези сортове е по-високо в сравнение с останалите сортове.

Специфичният характер на „Korčulansko maslinovo ulje“ се състои в аромата на зелени маслини и маслинови листа и хомогенния среден до интензивен горчив и пикантен вкус, които се формират в резултат на по-високото съдържание на феноли, предопределящи органолептичните характеристики на маслото, а именно неговата горчивина и пикантност. Това е било доказано в проведено научно проучване (M. Žanetić, D. Škevin, E.Vitanović, M. Jukić Špika i S. Perica, Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja, Pomologia croatica vol.17, 2011 г.), където е установено, че най-високо съдържание на феноли (над 350 mg/kg) има маслиновото масло от сортовете Lastovka и Drobnica в сравнение с останалите изпитани сортове (Oblica и Levantinka), при които съдържанието на феноли е 161,15 mg/kg. Освен това е установено, че сорт Lastovka има най-високо съдържание на хидрокситирозол (214,32 mg/kg), а сорт Drobnica — най-високо съдържание на тирозол (84,37 mg/kg) в сравнение с останалите изпитани сортове. Фенолните съединения в маслиновото масло от сортове Lastovka и Drobnica предопределят високата устойчивост на оксидация и доброто съхранение на маслиновото масло от тези сортове. Високото съдържание на фенолни съединения оказва влияние и на горчивината и пикантността на „Korčulansko maslinovo ulje“ (медиани на признаците „горчивина“ и „пикантност“ ≥ 3), а техният баланс е най-добре изразен при сортовете Lastovka и Drobnica, от които се произвежда това маслиново масло.

В наши дни на о-в Корчула с отглеждането на маслини и производството на маслиново масло се занимават около 1 000 земеделски стопанства и на острова има 10 маслобойни. Маслинопроизводството е важна икономическа дейност на о-в Корчула и наименованието „Korčulansko maslinovo ulje“ се използва в ежедневния език и на пазара (известие за доставка и транспортиране, Presa d.o.o., Zlokić d.o.o., 2014.).

Причинно-следствена връзка

Специфичните почвено-климатични особености на о-в Корчула и влиянието на човека са предопределили специфичния характер на „Korčulansko maslinovo ulje“.

За да могат да обработват хълмистите и стръмни терени на о-в Корчула, местните жители са ги терасирали и оградили със сухи зидове, на които се отглеждат маслинови насаждения предимно от сортовете Lastovka и Drobnica. Това е една от особеностите на пейзажа на о-в Корчула.

С оглед на специфичните почвено-климатични особености производителите са селектирали сортовете Lastovka и Drobnica, които са най-добре пригодени към тях: тези сортове представляват 80 % от сортовете маслини на о-в Корчула.

Благодарение на географското разположение на острова на него преобладават много високи дневни температури и много голям брой слънчеви часове, което благоприятства отглеждането и развитието на маслиновите дървета, особено от сортовете Lastovka и Drobnica, които са изключително устойчиви на засушаване и имат дълъг период на бране — от октомври до началото на февруари.

Брането на маслините на ръка позволява на местните производители да определят идеалното време за бране, което оказва пряко влияние върху съдържанието на феноли, а оттам и върху средния до интензивен горчив и пикантен вкус на „Korčulansko maslinovo ulje“.

Специфичните климатични особености на о-в Корчула — голям брой слънчеви часове и ниско количество на валежите през летните месеци, също оказват пряко влияние върху повишаването на съдържанието на феноли в маслото от сортовете Lastovka и Drobnica, което е доказано по-високо, отколкото при останалите изпитани сортове, и придават на „Korčulansko maslinovo ulje“ неговия специфичен характер.

Препратка към публикуваната спецификация на продукта

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Izmijenjena_specifikacija_Korculansko_maslinovo_ulje_012022.pdf

---

(1)  ОВ L 179, 19.6.2014, стр. 17.

---