# Euroopa Liidu C 64/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 64 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik27. veebruar 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 64

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik27. veebruar 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2020/C 64/01 | Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb haridust ja koolitust Euroopa poolaastal: teabepõhise arutelu tagamine reformide ja investeeringute teemal | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2020/C 64/01

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb haridust ja koolitust Euroopa poolaastal: teabepõhise arutelu tagamine reformide ja investeeringute teemal

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 64/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9707 — Aperam Alloys Imphy/Tekna Plasma Europe/ImphyTek Powders) (
  1
  ) | 7 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 64/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9707 — Aperam Alloys Imphy/Tekna Plasma Europe/ImphyTek Powders) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2020/C 64/03 | Nõukogu järeldused maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu kohta | 8 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 64/04 | Euro vahetuskurss — 26. veebruar 2020 | 15 |
| 2020/C 64/05 | Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. märts 2020
  (Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 )) | 16 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2020/C 64/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu | 17 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2020/C 64/03

Nõukogu järeldused maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu kohta

8

Euroopa Komisjon

2020/C 64/04

Euro vahetuskurss — 26. veebruar 2020

15

2020/C 64/05

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. märts 2020
  (Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ))

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ))

16

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2020/C 64/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu

17

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 64/07 | Teade Türgi Vabariigist pärit teatava vikerforelli impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumivastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta | 22 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 64/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9689 — Apollo Management / Tech Data Corporation) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 32 |
| 2020/C 64/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum: M.9717 — Bergé/Mitsubishi Corporation/Bergé Auto/JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 34 |
| 2020/C 64/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum: M.9316 — Peab AB/YIT Oyj’s paving and mineral aggregates business) (
  1
  ) | 36 |
| 2020/C 64/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9758 — Toyota Financial Services Corporation/Mitsui & Co/Kinto Brasil) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 37 |
| 2020/C 64/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum: M.9745 — Sunsuper/Macquarie/PGGM/MAGL) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 39 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 64/13 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta | 41 |
| 2020/C 64/14 | Märgukiri direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavuse kohta Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku peatamine | 54 |
| 2020/C 64/15 | Teade direktiivi 2014/25/EL artikli 35 alusel esitatud taotluse kohta Liikmesriigi taotlus | 55 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 64/07

Teade Türgi Vabariigist pärit teatava vikerforelli impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumivastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

22

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 64/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9689 — Apollo Management / Tech Data Corporation) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

32

2020/C 64/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum: M.9717 — Bergé/Mitsubishi Corporation/Bergé Auto/JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

34

2020/C 64/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum: M.9316 — Peab AB/YIT Oyj’s paving and mineral aggregates business) (
  1
  )

1

36

2020/C 64/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9758 — Toyota Financial Services Corporation/Mitsui & Co/Kinto Brasil) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

37

2020/C 64/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum: M.9745 — Sunsuper/Macquarie/PGGM/MAGL) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

39

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 64/13

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta

41

2020/C 64/14

Märgukiri direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavuse kohta Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku peatamine

54

2020/C 64/15

Teade direktiivi 2014/25/EL artikli 35 alusel esitatud taotluse kohta Liikmesriigi taotlus

55

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/1

---

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb haridust ja koolitust Euroopa poolaastal: teabepõhise arutelu tagamine reformide ja investeeringute teemal

(2020/C 64/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

tuletades meelde kõnealuse küsimuse poliitilist tausta, mis on esitatud lisas,

RÕHUTADES, ET:

| — | Euroopa poolaasta on juhtimisprotsess, mis eelkõige aitab liikmesriikidel koordineerida oma majandus-, tööhõive- ja eelarvepoliitikat; sellepärast käsitletakse selles strateegia „Euroopa 2020“ kohaselt ka muude poliitikavaldkondade, näiteks hariduse ja koolituse struktuurireforme, mis võivad edendada töökohtade loomist, majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning millel võib olla positiivne ülekanduv mõju; |
| --- | --- |

—

Euroopa poolaasta on juhtimisprotsess, mis eelkõige aitab liikmesriikidel koordineerida oma majandus-, tööhõive- ja eelarvepoliitikat; sellepärast käsitletakse selles strateegia „Euroopa 2020“ kohaselt ka muude poliitikavaldkondade, näiteks hariduse ja koolituse struktuurireforme, mis võivad edendada töökohtade loomist, majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning millel võib olla positiivne ülekanduv mõju;

| — | varsti pärast Euroopa poolaasta raamistiku loomist rõhutasid haridusministrid oma valmisolekut aidata kaasa strateegia „Euroopa 2020“ ja Euroopa poolaasta rakendamisele. Viimasel kümnendil on seda tehtud mitmesugusel kujul ja väljendatud erinevatel viisidel; |
| --- | --- |

—

varsti pärast Euroopa poolaasta raamistiku loomist rõhutasid haridusministrid oma valmisolekut aidata kaasa strateegia „Euroopa 2020“ ja Euroopa poolaasta rakendamisele. Viimasel kümnendil on seda tehtud mitmesugusel kujul ja väljendatud erinevatel viisidel;

| — | 2020. aasta strateegiaperioodi lõpus ja tulevikku silmas pidades on oluline suurendada Euroopa poolaasta üle peetavates aruteludes haridus- ja koolitussektori panust selle tagamiseks, et arutelud haridus- ja koolitusvaldkonna reformide ja investeeringute üle oleksid tõenduspõhised, muutmata seejuures protsessi liiga keeruliseks ja haldusalaselt koormavamaks; |
| --- | --- |

—

2020. aasta strateegiaperioodi lõpus ja tulevikku silmas pidades on oluline suurendada Euroopa poolaasta üle peetavates aruteludes haridus- ja koolitussektori panust selle tagamiseks, et arutelud haridus- ja koolitusvaldkonna reformide ja investeeringute üle oleksid tõenduspõhised, muutmata seejuures protsessi liiga keeruliseks ja haldusalaselt koormavamaks;

| — | haridus- ja koolitusvaldkonnas tehtavas Euroopa koostöös käsitletakse ühiseid hariduse ja koolitusega seotud probleeme, austades samal ajal subsidiaarsuse põhimõtet ja liikmesriikide pädevust, mida on samamoodi vaja arvesse võtta Euroopa poolaasta protsessis; |
| --- | --- |

—

haridus- ja koolitusvaldkonnas tehtavas Euroopa koostöös käsitletakse ühiseid hariduse ja koolitusega seotud probleeme, austades samal ajal subsidiaarsuse põhimõtet ja liikmesriikide pädevust, mida on samamoodi vaja arvesse võtta Euroopa poolaasta protsessis;

NING PIDADES SILMAS:

| — | uut majanduskasvu strateegiat, st Euroopa rohelist kokkulepet, mille kohaselt integreeritakse kestlikkus kõikidesse liidu poliitikavaldkondadesse, sealhulgas haridus- ja koolitusvaldkonda; |
| --- | --- |

—

uut majanduskasvu strateegiat, st Euroopa rohelist kokkulepet, mille kohaselt integreeritakse kestlikkus kõikidesse liidu poliitikavaldkondadesse, sealhulgas haridus- ja koolitusvaldkonda;

| — | 2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegiat, milles Euroopa poolaasta rõhuasetus on taas kestlikul arengul ja milles pööratakse tähelepanu järgmisele:






  — | haridus- ja koolitussüsteemide kaasavuse ja kvaliteedi parandamine, et edendada kõikide inimeste kaasamist tuleviku ühiskonda; |
| --- | --- | --- |

—

2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegiat, milles Euroopa poolaasta rõhuasetus on taas kestlikul arengul ja milles pööratakse tähelepanu järgmisele:

—

haridus- ja koolitussüsteemide kaasavuse ja kvaliteedi parandamine, et edendada kõikide inimeste kaasamist tuleviku ühiskonda;

| — | digioskuste nappuse küsimusega tegelemine; |
| --- | --- |

—

digioskuste nappuse küsimusega tegelemine;

| — | alushariduses ja esmaõppes selliste ümberkorralduste tegemine, mis on vajalikud lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes oodatust madalamate õpitulemuste parandamiseks; |
| --- | --- |

—

alushariduses ja esmaõppes selliste ümberkorralduste tegemine, mis on vajalikud lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes oodatust madalamate õpitulemuste parandamiseks;

| — | selliste terviklike oskuste strateegiate väljatöötamine, milles keskendutakse individuaalsetele täiendus- ja ümberõppe vajadustele; |
| --- | --- |

—

selliste terviklike oskuste strateegiate väljatöötamine, milles keskendutakse individuaalsetele täiendus- ja ümberõppe vajadustele;

| — | täiskasvanud töötajate toetamine, et nad omandaksid mitmekesisemad oskused kõrgemal tasemel; |
| --- | --- |

—

täiskasvanud töötajate toetamine, et nad omandaksid mitmekesisemad oskused kõrgemal tasemel;

| — | haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamine ning kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi ja atraktiivsuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamine ning kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi ja atraktiivsuse suurendamine;

| — | investeerimine oskuste arendamisse ning kvaliteetsesse haridusse ja koolitusse, et saavutada suurem tootlikkus ja innovatsioon, samuti selle tähtsus õigluse ja kaasatuse edendamisel ning ühtekuuluvuse tagamisel liidus; |
| --- | --- |

—

investeerimine oskuste arendamisse ning kvaliteetsesse haridusse ja koolitusse, et saavutada suurem tootlikkus ja innovatsioon, samuti selle tähtsus õigluse ja kaasatuse edendamisel ning ühtekuuluvuse tagamisel liidus;

| — | riigi rahanduse kvaliteedi parandamine, eriti valdkondades, mis soodustavad pikaajalist majanduskasvu, sealhulgas hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

riigi rahanduse kvaliteedi parandamine, eriti valdkondades, mis soodustavad pikaajalist majanduskasvu, sealhulgas hariduse valdkonnas;

| — | rahandus- ja haridusministrite vahel 8. novembril 2019 Brüsselis peetud esimest ühist poliitilist mõttevahetust teemal „Euroopa tugev majanduslik alus: tulemuslikkuse, tõhususe ja kvaliteedi poole püüdlemine hariduses ja koolituses“, kus ministrid:






  — | rõhutasid, et inimkapital on oluline tegur majanduskasvu, konkurentsivõime, tööalase konkurentsivõime, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasatuse ning ühiskonna vastupanuvõime suurendamisel; |
| --- | --- | --- |

—

rahandus- ja haridusministrite vahel 8. novembril 2019 Brüsselis peetud esimest ühist poliitilist mõttevahetust teemal „Euroopa tugev majanduslik alus: tulemuslikkuse, tõhususe ja kvaliteedi poole püüdlemine hariduses ja koolituses“, kus ministrid:

—

rõhutasid, et inimkapital on oluline tegur majanduskasvu, konkurentsivõime, tööalase konkurentsivõime, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasatuse ning ühiskonna vastupanuvõime suurendamisel;

| — | rõhutasid vajadust suurendada tulemuslikku ja tõhusat investeerimist haridusse ja koolitusse, oskustesse ja pädevustesse kvaliteedi, kvantiteedi, kaasatuse ja võrdsete võimaluste osas; |
| --- | --- |

—

rõhutasid vajadust suurendada tulemuslikku ja tõhusat investeerimist haridusse ja koolitusse, oskustesse ja pädevustesse kvaliteedi, kvantiteedi, kaasatuse ja võrdsete võimaluste osas;

| — | juhtisid tähelepanu sellele, et haridusse ja koolitusse investeerimisel on laiem ülekanduv mõju, mis mõjutab positiivselt praeguseid ja tulevasi kulutusi sellistes valdkondades nagu tööhõive, tervishoid ja sotsiaalteenused ning mis toob kaasa sotsiaalse õigluse ja heaolu; |
| --- | --- |

—

juhtisid tähelepanu sellele, et haridusse ja koolitusse investeerimisel on laiem ülekanduv mõju, mis mõjutab positiivselt praeguseid ja tulevasi kulutusi sellistes valdkondades nagu tööhõive, tervishoid ja sotsiaalteenused ning mis toob kaasa sotsiaalse õigluse ja heaolu;

TUNNISTAB, ET:

| 1. | hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK) 2000. aasta sihttasemete (1) saavutamisel tehtud edusammude põhjal on kolmanda taseme hariduse ning alushariduse ja lapsehoiu sihttasemed liidus keskmiselt juba saavutatud. Samuti on peaaegu saavutatud sihttasemed, mis puudutavad hiljuti kooli lõpetanute tööhõivet ja madala haridustasemega noorte osakaalu vähendamist. Probleemiks on aga endiselt nende sihttasemete saavutamine, mis puudutavad 15aastaste noorte oodatust madalamaid tulemusi PISA testis ja täiskasvanuharidust (2); |
| --- | --- |

1.

hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK) 2000. aasta sihttasemete (1) saavutamisel tehtud edusammude põhjal on kolmanda taseme hariduse ning alushariduse ja lapsehoiu sihttasemed liidus keskmiselt juba saavutatud. Samuti on peaaegu saavutatud sihttasemed, mis puudutavad hiljuti kooli lõpetanute tööhõivet ja madala haridustasemega noorte osakaalu vähendamist. Probleemiks on aga endiselt nende sihttasemete saavutamine, mis puudutavad 15aastaste noorte oodatust madalamaid tulemusi PISA testis ja täiskasvanuharidust (2);

| 2. | liidu edusammud HK 2020 sihttasemete saavutamisel on väärtuslik panus Euroopa sotsiaalõiguste samba esimese põhimõtte (3) ja ÜRO kestliku arengu 4. eesmärgi (4) saavutamisse; |
| --- | --- |

2.

liidu edusammud HK 2020 sihttasemete saavutamisel on väärtuslik panus Euroopa sotsiaalõiguste samba esimese põhimõtte (3) ja ÜRO kestliku arengu 4. eesmärgi (4) saavutamisse;

MÄRGIB, ET:

| 3. | viimasel kümnendil on Euroopa poolaasta poliitika sisus pööratud suuremat tähelepanu hariduse ja koolitusega seotud probleemidele ja eesmärkidele, mis kajastub seonduvate riigipõhiste soovituste arvu suurenemises. (5) Selliseid riigipõhiseid soovitusi saanud liikmesriikide arv on samuti järk-järgult suurenenud ning 2019. aasta Euroopa poolaasta tsüklis esitati need kõigile 28 liikmesriigile; |
| --- | --- |

3.

viimasel kümnendil on Euroopa poolaasta poliitika sisus pööratud suuremat tähelepanu hariduse ja koolitusega seotud probleemidele ja eesmärkidele, mis kajastub seonduvate riigipõhiste soovituste arvu suurenemises. (5) Selliseid riigipõhiseid soovitusi saanud liikmesriikide arv on samuti järk-järgult suurenenud ning 2019. aasta Euroopa poolaasta tsüklis esitati need kõigile 28 liikmesriigile;

| 4. | 2019. aasta Euroopa poolaasta tsüklis lisati riigiaruannetele uus lisa, milles esitati komisjoni talituste esialgsed seisukohad Euroopa poolaasta prioriteetsete investeerimisvaldkondade ja aastate 2021–2027 ühtekuuluvuspoliitika rahastamise kohta, kajastades muu hulgas vajadust seada esikohale investeeringud haridusse ja koolitusse; |
| --- | --- |

4.

2019. aasta Euroopa poolaasta tsüklis lisati riigiaruannetele uus lisa, milles esitati komisjoni talituste esialgsed seisukohad Euroopa poolaasta prioriteetsete investeerimisvaldkondade ja aastate 2021–2027 ühtekuuluvuspoliitika rahastamise kohta, kajastades muu hulgas vajadust seada esikohale investeeringud haridusse ja koolitusse;

| 5. | teatavaid hariduse ja koolituse valdkonna suundumusi, mis on seotud Euroopa sotsiaalõiguste sambaga, jälgitakse sotsiaalvaldkonna tulemustabeli abil; |
| --- | --- |

5.

teatavaid hariduse ja koolituse valdkonna suundumusi, mis on seotud Euroopa sotsiaalõiguste sambaga, jälgitakse sotsiaalvaldkonna tulemustabeli abil;

LEIAB, ET:

| 6. | haridus ja koolitus on olulised tulevase kestliku majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive jaoks ning et võtmepädevuste arendamine, (6) samuti liikuvuse ja elukestva õppe edendamine on olulised inimkapitali arendamise seisukohast. Kvaliteetne ja kaasav haridus ja koolitus võimaldavad lisaks tööturu vajadustele vastamisele ka eneseteostuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasava ühiskonna saavutamist; |
| --- | --- |

6.

haridus ja koolitus on olulised tulevase kestliku majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive jaoks ning et võtmepädevuste arendamine, (6) samuti liikuvuse ja elukestva õppe edendamine on olulised inimkapitali arendamise seisukohast. Kvaliteetne ja kaasav haridus ja koolitus võimaldavad lisaks tööturu vajadustele vastamisele ka eneseteostuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasava ühiskonna saavutamist;

| 7. | on oluline järgida terviklikku lähenemisviisi ning töötada välja ja rakendada terviklikke elukestva õppe strateegiaid ja poliitikaid, võttes arvesse õppimist kõigis kontekstides ja raamistikes, olgu need siis formaalsed, mitteformaalsed või informaalsed, ning kõigil tasanditel: alates alusharidusest ja üldharidusest kuni kõrghariduse, kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduseni; |
| --- | --- |

7.

on oluline järgida terviklikku lähenemisviisi ning töötada välja ja rakendada terviklikke elukestva õppe strateegiaid ja poliitikaid, võttes arvesse õppimist kõigis kontekstides ja raamistikes, olgu need siis formaalsed, mitteformaalsed või informaalsed, ning kõigil tasanditel: alates alusharidusest ja üldharidusest kuni kõrghariduse, kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduseni;

| 8. | investeeringud haridusse ja koolitusse on kõige tõhusamad investeeringud, mida saab inimestesse ja tulevikku teha, ning vaieldamatu on sotsiaalne ja majanduslik kasu, mida üksikisikud, tööandjad ja ühiskond tervikuna haridusse ja koolitusse tehtavatest tõhusatest ja tulemuslikest investeeringutest saavad; |
| --- | --- |

8.

investeeringud haridusse ja koolitusse on kõige tõhusamad investeeringud, mida saab inimestesse ja tulevikku teha, ning vaieldamatu on sotsiaalne ja majanduslik kasu, mida üksikisikud, tööandjad ja ühiskond tervikuna haridusse ja koolitusse tehtavatest tõhusatest ja tulemuslikest investeeringutest saavad;

| 9. | HK 2020 strateegiline koostööraamistik pakub võimalusi ekspertide ja analüütiliste kogemuste vahetamiseks liikmesriikide vahel. Samuti toetab see strateegia „Euroopa 2020“ rakendamist, kuna selle raames peetakse teabepõhiseid poliitilisi arutelusid hariduse ja koolitusega seotud probleemide ja prioriteetide üle, sealhulgas nende üle, mis on kindlaks tehtud Euroopa poolaasta raames; |
| --- | --- |

9.

HK 2020 strateegiline koostööraamistik pakub võimalusi ekspertide ja analüütiliste kogemuste vahetamiseks liikmesriikide vahel. Samuti toetab see strateegia „Euroopa 2020“ rakendamist, kuna selle raames peetakse teabepõhiseid poliitilisi arutelusid hariduse ja koolitusega seotud probleemide ja prioriteetide üle, sealhulgas nende üle, mis on kindlaks tehtud Euroopa poolaasta raames;

| 10. | haridusel ja koolitusel on olnud oluline roll strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel, kuna kaks HK 2020 sihttaset kajastavad strateegia „Euroopa 2020“ peamisi eesmärke hariduse valdkonnas (haridussüsteemist varakult lahkumise määra vähendamine ja kolmanda taseme hariduse omandamise määra suurendamine). Lisaks annab HK 2020 protsess Euroopa poolaastasse panuse põhjalike temaatiliste ja riigipõhiste andmete näol, mida pakutakse igal aastal hariduse ja koolituse valdkonna ülevaate (HK ülevaade) kaudu; |
| --- | --- |

10.

haridusel ja koolitusel on olnud oluline roll strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel, kuna kaks HK 2020 sihttaset kajastavad strateegia „Euroopa 2020“ peamisi eesmärke hariduse valdkonnas (haridussüsteemist varakult lahkumise määra vähendamine ja kolmanda taseme hariduse omandamise määra suurendamine). Lisaks annab HK 2020 protsess Euroopa poolaastasse panuse põhjalike temaatiliste ja riigipõhiste andmete näol, mida pakutakse igal aastal hariduse ja koolituse valdkonna ülevaate (HK ülevaade) kaudu;

| 11. | HK 2020 sihttasemeid võib pidada väärtuslikeks poliitikat kujundavateks teguriteks ning koos parimate tavade vahetamisega liikmesriikide vahel võivad need anda inspiratsiooni ja hoogu haridus- ja koolitusreformide väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis toob kaasa poliitilised muudatused. HK 2020 vastastikuse õppimise tegevused, vastastikused eksperdihinnangud ja vastastikune nõustamine kui väärtuslikud võimalused õppimiseks ja poliitika läbivaatamiseks võivad olla kasulikud riigipõhise toetuse või liikmesriikide klastritele suunatud toetuse pakkumisel, kui reageeritakse ka Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleemidele; |
| --- | --- |

11.

HK 2020 sihttasemeid võib pidada väärtuslikeks poliitikat kujundavateks teguriteks ning koos parimate tavade vahetamisega liikmesriikide vahel võivad need anda inspiratsiooni ja hoogu haridus- ja koolitusreformide väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis toob kaasa poliitilised muudatused. HK 2020 vastastikuse õppimise tegevused, vastastikused eksperdihinnangud ja vastastikune nõustamine kui väärtuslikud võimalused õppimiseks ja poliitika läbivaatamiseks võivad olla kasulikud riigipõhise toetuse või liikmesriikide klastritele suunatud toetuse pakkumisel, kui reageeritakse ka Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleemidele;

| 12. | komisjoni teabekogumismissioonid võivad pakkuda lisavõimalusi, et toetada komisjoni faktilist ja analüütilist arusaamist hariduse ja koolituse prioriteetidest, eripäradest ja poliitilistest arengutest liikmesriikides, et tegelikkust paremini kajastada; |
| --- | --- |

12.

komisjoni teabekogumismissioonid võivad pakkuda lisavõimalusi, et toetada komisjoni faktilist ja analüütilist arusaamist hariduse ja koolituse prioriteetidest, eripäradest ja poliitilistest arengutest liikmesriikides, et tegelikkust paremini kajastada;

RÕHUTAB, ET:

| 13. | paljulubavaid, kuid ebaühtlasi edusamme on tehtud HK 2020 sihttasemete saavutamisel liidu tasandil, kus liikmesriigid liiguvad edasi erinevas tempos ja erinevas ulatuses. Edusammude kindlustamiseks ja edasiste täiustuste tegemiseks on sõltuvalt riigi oludest vaja teha täiendavaid ja uusi jõupingutusi. On oluline, et liikmesriigid jätkaksid jõupingutusi hariduse ja koolituse kvaliteedi, võrdsuse, kaasavuse ja asjakohasuse edasiseks parandamiseks; |
| --- | --- |

13.

paljulubavaid, kuid ebaühtlasi edusamme on tehtud HK 2020 sihttasemete saavutamisel liidu tasandil, kus liikmesriigid liiguvad edasi erinevas tempos ja erinevas ulatuses. Edusammude kindlustamiseks ja edasiste täiustuste tegemiseks on sõltuvalt riigi oludest vaja teha täiendavaid ja uusi jõupingutusi. On oluline, et liikmesriigid jätkaksid jõupingutusi hariduse ja koolituse kvaliteedi, võrdsuse, kaasavuse ja asjakohasuse edasiseks parandamiseks;

| 14. | haridus- ja koolitusreformide edukaks elluviimiseks ning tulemuste käegakatsutavaks muutmiseks on vaja piisavalt aega, mis on sageli pikem kui iga-aastane järelevalvetsükkel Euroopa poolaasta raames. Riigipõhiste soovituste ettevalmistamisel on oluline tunnistada liikmesriikide vastutust, võimaldada neile paindlikkust oma reformide kavandamisel ning anda piisavalt aega ja võimalusi nende rakendamiseks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

14.

haridus- ja koolitusreformide edukaks elluviimiseks ning tulemuste käegakatsutavaks muutmiseks on vaja piisavalt aega, mis on sageli pikem kui iga-aastane järelevalvetsükkel Euroopa poolaasta raames. Riigipõhiste soovituste ettevalmistamisel on oluline tunnistada liikmesriikide vastutust, võimaldada neile paindlikkust oma reformide kavandamisel ning anda piisavalt aega ja võimalusi nende rakendamiseks ja hindamiseks;

| 15. | Euroopa poolaasta raames haridus- ja koolitusreformide üle peetavates aruteludes on oluline tagada nõuetekohane kontekstipõhine lähenemine ning riiklike probleemide ja juba võetud reformimeetmete mõistmine. Teabekogumismissioonidel riiklike haridus- ja koolitussüsteemide ning vastavate poliitikameetmete analüüsimisel peaks kahepoolne teavitamine ja järelaruandlus olema fokusseeritud, ent mitte liiga ulatuslik, et vältida täiendava halduskoormuse tekitamist; |
| --- | --- |

15.

Euroopa poolaasta raames haridus- ja koolitusreformide üle peetavates aruteludes on oluline tagada nõuetekohane kontekstipõhine lähenemine ning riiklike probleemide ja juba võetud reformimeetmete mõistmine. Teabekogumismissioonidel riiklike haridus- ja koolitussüsteemide ning vastavate poliitikameetmete analüüsimisel peaks kahepoolne teavitamine ja järelaruandlus olema fokusseeritud, ent mitte liiga ulatuslik, et vältida täiendava halduskoormuse tekitamist;

| 16. | piisavad ja tõhusad investeeringud haridusse ja koolitusse on vajalikud, et säilitada liidu majanduse konkurentsieelis ning tagada liidu kodanike heaolu ja võimaldada neil kasutada oma potentsiaali. Hariduse ja koolituse majandusliku ja sotsiaalse põhjendatuse tõendamiseks on vaja parandada andmete kättesaadavust ja võrreldavust ning teha täiendavaid jõupingutusi, et töötada investeeringute tõhususe mõõtmiseks välja ühised kriteeriumid ja usaldusväärsed meetodid; |
| --- | --- |

16.

piisavad ja tõhusad investeeringud haridusse ja koolitusse on vajalikud, et säilitada liidu majanduse konkurentsieelis ning tagada liidu kodanike heaolu ja võimaldada neil kasutada oma potentsiaali. Hariduse ja koolituse majandusliku ja sotsiaalse põhjendatuse tõendamiseks on vaja parandada andmete kättesaadavust ja võrreldavust ning teha täiendavaid jõupingutusi, et töötada investeeringute tõhususe mõõtmiseks välja ühised kriteeriumid ja usaldusväärsed meetodid;

| 17. | liidu rahalised vahendid peaks ka edaspidi olema oluline vahend, millega toetada haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamist ning reageerida Euroopa poolaasta protsessis kindlaks tehtud riiklikele ja piirkondlikele probleemidele ning samuti muudele liikmesriikide poolt kindlaks tehtud probleemidele ja vajadustele; |
| --- | --- |

17.

liidu rahalised vahendid peaks ka edaspidi olema oluline vahend, millega toetada haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamist ning reageerida Euroopa poolaasta protsessis kindlaks tehtud riiklikele ja piirkondlikele probleemidele ning samuti muudele liikmesriikide poolt kindlaks tehtud probleemidele ja vajadustele;

NÕUSTUB, ET:

| 18. | ELi nõukogu rotatsiooni korras vahetuv eesistujariik peaks tagama haridus- ja koolitussektorit puudutava töö jätkumise Euroopa poolaastaga seotud küsimustes, valmistades ette õigeaegse panuse, niivõrd kui need küsimused on seotud hariduse ja koolitusega, ning tehes vajaduse korral järgmist:






  — | hõlbustades dialoogi nii poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil, sealhulgas korraldades võimalikke ministrite ühiskohtumisi, kus toimuvad poliitilised mõttevahetused hariduse ja koolitusega seotud valdkondadevahelistes küsimustes, näiteks nendes, mis on seotud teadusuuringute, tööhõive või investeeringutega inimkapitali ja haridustaristusse; |
| --- | --- | --- |

18.

ELi nõukogu rotatsiooni korras vahetuv eesistujariik peaks tagama haridus- ja koolitussektorit puudutava töö jätkumise Euroopa poolaastaga seotud küsimustes, valmistades ette õigeaegse panuse, niivõrd kui need küsimused on seotud hariduse ja koolitusega, ning tehes vajaduse korral järgmist:

—

hõlbustades dialoogi nii poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil, sealhulgas korraldades võimalikke ministrite ühiskohtumisi, kus toimuvad poliitilised mõttevahetused hariduse ja koolitusega seotud valdkondadevahelistes küsimustes, näiteks nendes, mis on seotud teadusuuringute, tööhõive või investeeringutega inimkapitali ja haridustaristusse;

| — | uurides võimalust kasutada hariduse ja koolituse valdkonna kõrgetasemelise töörühma koosolekuid foorumina mitteametlike arutelude pidamiseks Euroopa poolaastaga seotud küsimustes. Riigipõhistele soovitustele reageerimisel saavutatud edusammude üle võiks pidada arutelusid ka hariduskomitees, keskendudes mitme liikmesriigi jaoks ühistele valdkondadevahelistele küsimustele ning kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega; |
| --- | --- |

—

uurides võimalust kasutada hariduse ja koolituse valdkonna kõrgetasemelise töörühma koosolekuid foorumina mitteametlike arutelude pidamiseks Euroopa poolaastaga seotud küsimustes. Riigipõhistele soovitustele reageerimisel saavutatud edusammude üle võiks pidada arutelusid ka hariduskomitees, keskendudes mitme liikmesriigi jaoks ühistele valdkondadevahelistele küsimustele ning kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega;

| — | paludes komisjonil esitada korrapäraselt ja õigeaegselt teavet hariduse ja koolitusega seotud küsimuste kohta seoses Euroopa poolaasta konkreetsete vahe-eesmärkidega, mis on esitatud näiteks iga-aastases kestliku majanduskasvu strateegias ja riigiaruannetes; |
| --- | --- |

—

paludes komisjonil esitada korrapäraselt ja õigeaegselt teavet hariduse ja koolitusega seotud küsimuste kohta seoses Euroopa poolaasta konkreetsete vahe-eesmärkidega, mis on esitatud näiteks iga-aastases kestliku majanduskasvu strateegias ja riigiaruannetes;

| 19. | Euroopa poolaasta olemasolevas juhtimisraamistikus tuleks tõhustada koostööd hariduse ja koolituse ning muude, kattuvate poliitikaküsimustega sektorite vahel, et võimaldada sisukamaid ja paremini teabel põhinevaid arutelusid hariduse ja koolitusega seotud reformide ja investeeringute üle. Seda võib toetada parema dialoogi edendamise kaudu hariduskomitee ja tööhõivekomitee vahel ning vajaduse korral ja sõltuvalt kattuvast poliitikaküsimusest muude juhtivate Euroopa poolaasta komiteede vahel. Sellega seoses peaks ELi nõukogu rotatsiooni korras vahetuv eesistujariik jätkama järgmiste võimaluste kaalumist:






  — | tagada alati, kui see on asjakohane, hariduskomitee ja tööhõivekomitee koostöö hariduse ja koolitusega seotud riigipõhiste soovituste mitmepoolsel läbivaatamisel ning Euroopa poolaasta protsessi seisukohast olulistel vastastikust huvi pakkuvatel teemadel; |
| --- | --- | --- |

19.

Euroopa poolaasta olemasolevas juhtimisraamistikus tuleks tõhustada koostööd hariduse ja koolituse ning muude, kattuvate poliitikaküsimustega sektorite vahel, et võimaldada sisukamaid ja paremini teabel põhinevaid arutelusid hariduse ja koolitusega seotud reformide ja investeeringute üle. Seda võib toetada parema dialoogi edendamise kaudu hariduskomitee ja tööhõivekomitee vahel ning vajaduse korral ja sõltuvalt kattuvast poliitikaküsimusest muude juhtivate Euroopa poolaasta komiteede vahel. Sellega seoses peaks ELi nõukogu rotatsiooni korras vahetuv eesistujariik jätkama järgmiste võimaluste kaalumist:

—

tagada alati, kui see on asjakohane, hariduskomitee ja tööhõivekomitee koostöö hariduse ja koolitusega seotud riigipõhiste soovituste mitmepoolsel läbivaatamisel ning Euroopa poolaasta protsessi seisukohast olulistel vastastikust huvi pakkuvatel teemadel;

| — | luua hariduskomiteele võimalused toetada tööhõivekomiteed riigipõhiste soovituste eelnõude läbivaatamisel, võttes arvesse lisaväärtust, mida annab liikmesriikide haridus- ja koolituspoliitika põhjalikum tundmine; |
| --- | --- |

—

luua hariduskomiteele võimalused toetada tööhõivekomiteed riigipõhiste soovituste eelnõude läbivaatamisel, võttes arvesse lisaväärtust, mida annab liikmesriikide haridus- ja koolituspoliitika põhjalikum tundmine;

| — | valmistada hariduse ja koolitusega seotud küsimustes vajaduse korral ja asjakohasel juhul ette hariduskomitee poolt tööhõivekomiteele antavad kirjalikud panused tööhõivesuuniste kohta; |
| --- | --- |

—

valmistada hariduse ja koolitusega seotud küsimustes vajaduse korral ja asjakohasel juhul ette hariduskomitee poolt tööhõivekomiteele antavad kirjalikud panused tööhõivesuuniste kohta;

| — | tagada ettenähtud prioriteetide ja meetmete ning komiteede saavutatud tulemusi käsitleva teabe õigeaegne vahetamine ning nende ühine kavandamine, eelkõige hariduskomitee ja tööhõivekomitee esimeeste vahel, võttes arvesse Euroopa poolaasta protsessi ajakava; |
| --- | --- |

—

tagada ettenähtud prioriteetide ja meetmete ning komiteede saavutatud tulemusi käsitleva teabe õigeaegne vahetamine ning nende ühine kavandamine, eelkõige hariduskomitee ja tööhõivekomitee esimeeste vahel, võttes arvesse Euroopa poolaasta protsessi ajakava;

| — | julgustada juhtivate Euroopa poolaasta komiteede esimeeste, eelkõige tööhõivekomitee esimehe osalemist hariduskomitee koosolekutel, kui see on asjakohane, näiteks Euroopa poolaasta tsükli alguses ja lõpus, et anda ülevaade olukorrast ja arengutest, mis on hariduse ja koolituse valdkonna seisukohast olulised; |
| --- | --- |

—

julgustada juhtivate Euroopa poolaasta komiteede esimeeste, eelkõige tööhõivekomitee esimehe osalemist hariduskomitee koosolekutel, kui see on asjakohane, näiteks Euroopa poolaasta tsükli alguses ja lõpus, et anda ülevaade olukorrast ja arengutest, mis on hariduse ja koolituse valdkonna seisukohast olulised;

NING VÄLJENDAB OMA PÜHENDUMUST JÄRGMISELE:

| 20. | jätkata jõupingutusi, et parandada hariduse ja koolituse kvaliteeti, võrdsust, kaasavust ja vastavust tööturu vajadustele, sealhulgas töötades vajaduse korral ja kooskõlas riigi oludega välja põhjalikud oskuste ja elukestva õppe strateegiad; |
| --- | --- |

20.

jätkata jõupingutusi, et parandada hariduse ja koolituse kvaliteeti, võrdsust, kaasavust ja vastavust tööturu vajadustele, sealhulgas töötades vajaduse korral ja kooskõlas riigi oludega välja põhjalikud oskuste ja elukestva õppe strateegiad;

| 21. | selleks et suurendada hariduse ja koolituse nähtavust ning tunnustada veelgi selle rolli struktuuripoliitika võimaldajana, jätkata hariduse ja koolitusega seotud küsimustes panustamist Euroopa poolaastasse ja uue majanduskasvu strateegia, st Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamisse; |
| --- | --- |

21.

selleks et suurendada hariduse ja koolituse nähtavust ning tunnustada veelgi selle rolli struktuuripoliitika võimaldajana, jätkata hariduse ja koolitusega seotud küsimustes panustamist Euroopa poolaastasse ja uue majanduskasvu strateegia, st Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamisse;

| 22. | jätkata liidu tasandil ühiselt kokku lepitud haridus- ja koolitusalaste eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude jälgimist, mille tulemusi võib asjakohasel juhul kasutada Euroopa poolaasta protsessis; |
| --- | --- |

22.

jätkata liidu tasandil ühiselt kokku lepitud haridus- ja koolitusalaste eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude jälgimist, mille tulemusi võib asjakohasel juhul kasutada Euroopa poolaasta protsessis;

PALUB KOMISJONIL KOOSKÕLAS TEMA VASTAVATE PÄDEVUSTEGA JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESSE VÕTTES:

| 23. | teavitada hariduskomiteed Euroopa poolaasta protsessi ajakavast, sealhulgas selle erinevatest vahe-eesmärkidest; |
| --- | --- |

23.

teavitada hariduskomiteed Euroopa poolaasta protsessi ajakavast, sealhulgas selle erinevatest vahe-eesmärkidest;

| 24. | jätkata tihedas koostöös liikmesriikidega HK ülevaate edendamist, sealhulgas ülevaate panust hariduse ja koolitusega seotud andmete kvaliteedi parandamisse Euroopa poolaasta protsessis, tagades samal ajal, et HK ülevaade tugineb tõenduspõhistele järeldustele ja usaldusväärsetele meetoditele; |
| --- | --- |

24.

jätkata tihedas koostöös liikmesriikidega HK ülevaate edendamist, sealhulgas ülevaate panust hariduse ja koolitusega seotud andmete kvaliteedi parandamisse Euroopa poolaasta protsessis, tagades samal ajal, et HK ülevaade tugineb tõenduspõhistele järeldustele ja usaldusväärsetele meetoditele;

| 25. | iga-aastase HK ülevaate koostamisel tagada õigeaegne koostöö liikmesriikidega ning see, et HK ülevaates oleks elluviidud reformide ning riiklike haridus- ja koolitussüsteemide eripära täpselt kajastatud; |
| --- | --- |

25.

iga-aastase HK ülevaate koostamisel tagada õigeaegne koostöö liikmesriikidega ning see, et HK ülevaates oleks elluviidud reformide ning riiklike haridus- ja koolitussüsteemide eripära täpselt kajastatud;

| 26. | uurida võimalust võtta koos HK ülevaatega vastu komisjoni teatis, kui see on asjakohane, et selle alusel valmistada ette HK ülevaates kindlaks tehtud kõige olulisemate küsimustega seotud nõukogu poliitilised sõnumid; |
| --- | --- |

26.

uurida võimalust võtta koos HK ülevaatega vastu komisjoni teatis, kui see on asjakohane, et selle alusel valmistada ette HK ülevaates kindlaks tehtud kõige olulisemate küsimustega seotud nõukogu poliitilised sõnumid;

| 27. | püüda saavutada sünergiat ja vastastikust täiendavust hariduse ja koolituse valdkonnaga seotud erinevate analüütiliste tegevuste vahel, eelkõige tagades, et näitajate ja sihttasemete alaline töörühm osaleks rohkem Euroopa poolaasta raames kasutatavate näitajatega seotud töös; |
| --- | --- |

27.

püüda saavutada sünergiat ja vastastikust täiendavust hariduse ja koolituse valdkonnaga seotud erinevate analüütiliste tegevuste vahel, eelkõige tagades, et näitajate ja sihttasemete alaline töörühm osaleks rohkem Euroopa poolaasta raames kasutatavate näitajatega seotud töös;

| 28. | esitada teatise Euroopa haridusruumi kohta, sealhulgas 2020. aasta järgse hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku, mis hõlmab kõiki haridus- ja koolitustasemeid ja -sektoreid elukestva õppe seisukohast. See peaks hõlmama sihttasemeid ja näitajaid, mis kajastavad liikmesriikide määratletud prioriteete, võttes arvesse andmete kättesaadavust ja võrreldavust liikmesriikide vahel ning varasemate konsultatsioonide tulemusi; |
| --- | --- |

28.

esitada teatise Euroopa haridusruumi kohta, sealhulgas 2020. aasta järgse hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku, mis hõlmab kõiki haridus- ja koolitustasemeid ja -sektoreid elukestva õppe seisukohast. See peaks hõlmama sihttasemeid ja näitajaid, mis kajastavad liikmesriikide määratletud prioriteete, võttes arvesse andmete kättesaadavust ja võrreldavust liikmesriikide vahel ning varasemate konsultatsioonide tulemusi;

| 29. | ajakohastada digiõppe tegevuskava ja Euroopa oskuste tegevuskava, et reageerida praegustele pakilistele oskustega seotud probleemidele ning, tehnoloogilisi ja ühiskondlikke muutusi silmas pidades, vastata tuleviku vajadustele; |
| --- | --- |

29.

ajakohastada digiõppe tegevuskava ja Euroopa oskuste tegevuskava, et reageerida praegustele pakilistele oskustega seotud probleemidele ning, tehnoloogilisi ja ühiskondlikke muutusi silmas pidades, vastata tuleviku vajadustele;

| 30. | uurida võimalusi, kuidas investeeringute erinevat majanduslikku ja sotsiaalset tasuvust saaks paremini võrreldavalt mõõta, töötades tihedas koostöös liikmesriikidega välja meetodid ja näitajad, mille abil mõõta avaliku sektori kulutusi haridusele ja koolitusele; |
| --- | --- |

30.

uurida võimalusi, kuidas investeeringute erinevat majanduslikku ja sotsiaalset tasuvust saaks paremini võrreldavalt mõõta, töötades tihedas koostöös liikmesriikidega välja meetodid ja näitajad, mille abil mõõta avaliku sektori kulutusi haridusele ja koolitusele;

| 31. | teha tihedat koostööd OECD ja UNESCOga, et parandada tõenduspõhiste analüüside kvaliteeti ning üldist järelevalve- ja aruandlusprotsessi, kui see on võimalik ja vajalik; |
| --- | --- |

31.

teha tihedat koostööd OECD ja UNESCOga, et parandada tõenduspõhiste analüüside kvaliteeti ning üldist järelevalve- ja aruandlusprotsessi, kui see on võimalik ja vajalik;

| 32. | edendada ka edaspidi komisjoni ja liikmesriikide vahelist avatud dialoogi hariduse ja koolitusega seotud riigipõhiste soovituste üle, võttes arvesse riiklike haridus- ja koolitussüsteemide eripära. |
| --- | --- |

32.

edendada ka edaspidi komisjoni ja liikmesriikide vahelist avatud dialoogi hariduse ja koolitusega seotud riigipõhiste soovituste üle, võttes arvesse riiklike haridus- ja koolitussüsteemide eripära.

---

(1)  HK 2019 ülevaate viimaste andmete kohaselt on 30–34aastaste osakaal, kes on edukalt lõpetanud kolmanda taseme hariduse või sellega võrdväärse hariduse, suurenenud 40,7%-ni (eesmärk oli 40%). Nelja-aastaste ja nendest vanemate, ent kohustuslikust kooliminekueast nooremate laste alushariduses osalemise määra eesmärk oli 95% ning on praegu 95,4%. Madala haridustasemega noorte osakaal on praegu 10,6% (eesmärk oli 10%). Hiljuti kooli lõpetanute tööhõive määr, mille eesmärk oli 82%, on praegu 81,6%. Täiskasvanuõppes osalemise määr on suurenenud ainult 11,1%-ni, mis on madalam 15%le seatud eesmärgist.

(2)  PISA viimase, 2018. aasta uuringu kohaselt on lugemises (21,7%), matemaatikas (22,4%) ja loodusteadustes (21,6%) oodatust madalamate õpitulemustega noorte osakaal endiselt suur, mis näitab, et üks viiest 15aastasest noorest ELis jääb ikka veel kaugele maha ELi vastavast eesmärgist.

(3)  „Igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule“ (Euroopa sotsiaalõiguste samba esimene põhimõte, 2017).

(4)  „Tagada kaasav ja kvaliteetne haridus võrdsetel alustel ning edendada elukestva õppe võimalusi kõigi jaoks“ (ÜRO kestliku arengu 4. eesmärk).

(5)  Tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee ühisest hindamisaruandest strateegia „Euroopa 2020“ kohta (2019) nähtub, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitika valdkonda puudutavate riigipõhiste soovituste arv on võrreldes riigipõhiste soovituste koguarvuga pidevalt suurenenud. 2018. aastal sisaldasid rohkem kui pooled riigipõhised soovitused tööhõive- või sotsiaalküsimusi. Ajavahemikul 2011–2018 olid tööhõive ja sotsiaalseid aspekte puudutavad riigipõhised soovitused peamiselt seotud oskuste, hariduse ja koolitusega (20%).

(6)  Nagu on määratletud nõukogu 22. mai 2018. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes.

---

LISA

POLIITILINE TAUST

1.

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020“) (12. mai 2009).

2.

Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (3. märts 2010)

3.

Nõukogu järeldused hariduse ja koolituse rolli kohta Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel (14. veebruar 2011)

4.

Nõukogu järeldused hariduse ja koolituse rolli kohta strateegias „Euroopa 2020“ – hariduse ja koolituse panus majanduse elavdamisse, majanduskasvu ja töökohtade loomisesse“ (26. november 2012)

5.

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad investeerimist haridusse ja koolitusse – vastus teatisele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaal-majanduslike tulemuste nimel“ ning 2013. aasta majanduskasvu analüüsile (15. veebruar 2013)

6.

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad tõhusat ja innovaatilist haridust ja koolitust oskustesse investeerimise eesmärgil – Euroopa poolaasta (2014) toetamine (24. veebruar 2014)

7.

Nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruanne hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta – Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid (23.–24. november 2015)

8.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon sotsiaal-majandusliku arengu ja kaasatuse edendamise kohta ELis hariduse kaudu: hariduse ja koolituse panus 2016. aasta Euroopa poolaastasse (24. veebruar 2016)

9.

Euroopa Ülemkogu järeldused (14. detsember 2017)

10.

Euroopa Ülemkogu: uus strateegiline tegevuskava 2019–2024 (20. juuni 2019)

11.

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad elukestva õppe poliitika keskset rolli ühiskonna võimekuse suurendamisel tegeleda tehnoloogiapõhisele ja rohelisele majandusele üleminekuga kaasavat ja kestlikku majanduskasvu toetaval viisil (8. november 2019)

12.

Resolutsioon Euroopa haridusruumi edasise arendamise kohta, et toetada tulevikku suunatud haridus- ja koolitussüsteeme (8. november 2019)

13.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – „Euroopa roheline kokkulepe“ (11. detsember 2019)

14.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale – „2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“ (17. detsember 2019)

15.

Euroopa poolaasta: 2019. aasta riigipõhised soovitused

16.

Hariduse ja koolituse valdkonna 2019. aasta ülevaade.

17.

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) 2018. aasta uuring

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/7

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9707 — Aperam Alloys Imphy/Tekna Plasma Europe/ImphyTek Powders)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 64/02)

20. veebruaril 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9707 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9707 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/8

---

Nõukogu järeldused maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu kohta

(2020/C 64/03)

TULETADES MEELDE:

| — | nõukogu 25. mai 2016. aasta järeldusi maksustamise välisstrateegia ja maksulepingute kuritarvitamise vastaste meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. mai 2016. aasta järeldusi maksustamise välisstrateegia ja maksulepingute kuritarvitamise vastaste meetmete kohta,

| — | nõukogu 8. novembri 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad kriteeriume ja protsessi, mille tulemusena koostatakse maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu, |
| --- | --- |

—

nõukogu 8. novembri 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad kriteeriume ja protsessi, mille tulemusena koostatakse maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu,

| — | nõukogu 5. detsembri 2017. aasta järeldusi maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu kohta, |
| --- | --- |

—

nõukogu 5. detsembri 2017. aasta järeldusi maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu kohta,

| — | nõukogu 12. märtsi 2019. aasta järeldusi maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu kohta, |
| --- | --- |

—

nõukogu 12. märtsi 2019. aasta järeldusi maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu kohta,

| — | nõukogu 5. detsembri 2019. aasta järeldusi, mis käsitlevad käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) edusamme Soome eesistumise ajal, |
| --- | --- |

—

nõukogu 5. detsembri 2019. aasta järeldusi, mis käsitlevad käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) edusamme Soome eesistumise ajal,

Nõukogu,

| 1. | PEAB TERVITATAVAKS maksuküsimustes tehtavat head koostööd ELi käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) („käitumisjuhendi töörühm“) ja enamiku maailma jurisdiktsioonide vahel; |
| --- | --- |

1.

PEAB TERVITATAVAKS maksuküsimustes tehtavat head koostööd ELi käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) („käitumisjuhendi töörühm“) ja enamiku maailma jurisdiktsioonide vahel;

| 2. | PEAB TERVITATAVAKS asjaolu, et suurem osa asjaomastest jurisdiktsioonidest on tegutsenud aktiivselt selle nimel, et kokkulepitud tähtajaks kõrvaldada puudused, mis käitumisjuhendi töörühm tuvastas maksustamise läbipaistvuse ja õiglase maksustamise valdkonnas, ning LEIAB, et need jurisdiktsioonid on oma kohustused täitnud; |
| --- | --- |

2.

PEAB TERVITATAVAKS asjaolu, et suurem osa asjaomastest jurisdiktsioonidest on tegutsenud aktiivselt selle nimel, et kokkulepitud tähtajaks kõrvaldada puudused, mis käitumisjuhendi töörühm tuvastas maksustamise läbipaistvuse ja õiglase maksustamise valdkonnas, ning LEIAB, et need jurisdiktsioonid on oma kohustused täitnud;

| 3. | MÄRGIB siiski KAHETSUSEGA, et mitu jurisdiktsiooni ei ole astunud piisavaid samme, et täita oma kohustused kokkulepitud tähtajaks, ega alustanud sisulist dialoogi kohustuste täitmise eesmärgil; |
| --- | --- |

3.

MÄRGIB siiski KAHETSUSEGA, et mitu jurisdiktsiooni ei ole astunud piisavaid samme, et täita oma kohustused kokkulepitud tähtajaks, ega alustanud sisulist dialoogi kohustuste täitmise eesmärgil;

| 4. | KINNITAB sellest tulenevalt maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu („ELi loetelu“), mis on esitatud I lisas; |
| --- | --- |

4.

KINNITAB sellest tulenevalt maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu („ELi loetelu“), mis on esitatud I lisas;

| 5. | KINNITAB II lisas esitatud ülevaate olukorrast seoses koostööd tegevate jurisdiktsioonide poolt hea maksuhaldustava põhimõtete rakendamiseks võetud kohustustega; |
| --- | --- |

5.

KINNITAB II lisas esitatud ülevaate olukorrast seoses koostööd tegevate jurisdiktsioonide poolt hea maksuhaldustava põhimõtete rakendamiseks võetud kohustustega;

| 6. | TULETAB MEELDE käitumisjuhendi töörühmas kooskõlastatud kaitsemeetmetega seoses saavutatud kokkulepet; |
| --- | --- |

6.

TULETAB MEELDE käitumisjuhendi töörühmas kooskõlastatud kaitsemeetmetega seoses saavutatud kokkulepet;

| 7. | TULETAB MEELDE, et I ja II lisa ajakohastatakse edaspidi maksimaalselt kaks korda aastas, ja seda silmas pidades NÄEB ETTE kõnealuse kahe lisa ajakohastamise 2020. aasta oktoobris; |
| --- | --- |

7.

TULETAB MEELDE, et I ja II lisa ajakohastatakse edaspidi maksimaalselt kaks korda aastas, ja seda silmas pidades NÄEB ETTE kõnealuse kahe lisa ajakohastamise 2020. aasta oktoobris;

| 8. | PALUB käitumisjuhendi töörühmal nõukogu peasekretariaadi toetusel ja Euroopa Komisjoni talituste tehnilist abi kasutades jätkata järgmisi tegevusi:






  — | jurisdiktsioonide poolt hea maksuhaldustava põhimõtete rakendamiseks võetud kohustuste täitmise jälgimine ja kokkuvõtete tegemine asjaomaste OECD foorumite raames tehtud tööst, |
| --- | --- | --- |

8.

PALUB käitumisjuhendi töörühmal nõukogu peasekretariaadi toetusel ja Euroopa Komisjoni talituste tehnilist abi kasutades jätkata järgmisi tegevusi:

—

jurisdiktsioonide poolt hea maksuhaldustava põhimõtete rakendamiseks võetud kohustuste täitmise jälgimine ja kokkuvõtete tegemine asjaomaste OECD foorumite raames tehtud tööst,

| — | püüdlemine selle poole, et need jurisdiktsioonid, kes ei ole veel võtnud kohustusi tuvastatud puudustega tegelemiseks, teeksid seda, |
| --- | --- |

—

püüdlemine selle poole, et need jurisdiktsioonid, kes ei ole veel võtnud kohustusi tuvastatud puudustega tegelemiseks, teeksid seda,

| — | avatud ja konstruktiivse dialoogi pidamine kõigi asjaomaste jurisdiktsioonidega; |
| --- | --- |

—

avatud ja konstruktiivse dialoogi pidamine kõigi asjaomaste jurisdiktsioonidega;

| 9. | LEIAB, et mõne jurisdiktsiooni esitatud põhjusi, miks nad oma valitsuse konkreetsetest jõupingutustest hoolimata ei rakendanud täielikult kõiki meetmeid, milleks nad olid kohustunud, võib mõningatel juhtudel pidada õigustatuks, ning ON NÕUS, et nende kohustuste täitmise tähtaega tuleks pikendada vastavalt II lisas sätestatule; |
| --- | --- |

9.

LEIAB, et mõne jurisdiktsiooni esitatud põhjusi, miks nad oma valitsuse konkreetsetest jõupingutustest hoolimata ei rakendanud täielikult kõiki meetmeid, milleks nad olid kohustunud, võib mõningatel juhtudel pidada õigustatuks, ning ON NÕUS, et nende kohustuste täitmise tähtaega tuleks pikendada vastavalt II lisas sätestatule;

| 10. | ON SEISUKOHAL, et:






  a) | arvestades, et Türgi on vastu võtnud automaatset teabevahetust võimaldava siseriikliku õigusakti ning et ta on OECDle teatanud kõik ELi liikmesriigid, välja arvatud Küprose, tuleks Türgile anda rohkem aega kõigi lahendamata küsimuste käsitlemiseks, et tõhusalt rakendada automaatne teabevahetus kõigi ELi liikmesriikidega. Kui Türgi ei sea sisse korda, mis võimaldab automaatse teabevahetuse tõhusat rakendamist kõigi ELi liikmesriikidega, tuleks ta loetelu järgmisel ajakohastamisel kanda I lisasse; |
| --- | --- | --- |

10.

ON SEISUKOHAL, et:

a)

arvestades, et Türgi on vastu võtnud automaatset teabevahetust võimaldava siseriikliku õigusakti ning et ta on OECDle teatanud kõik ELi liikmesriigid, välja arvatud Küprose, tuleks Türgile anda rohkem aega kõigi lahendamata küsimuste käsitlemiseks, et tõhusalt rakendada automaatne teabevahetus kõigi ELi liikmesriikidega. Kui Türgi ei sea sisse korda, mis võimaldab automaatse teabevahetuse tõhusat rakendamist kõigi ELi liikmesriikidega, tuleks ta loetelu järgmisel ajakohastamisel kanda I lisasse;

| b) | vastavalt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 5. detsembri 2019. aasta istungil kokkulepitule peaksid finantskeskuseta arenguriigid, kelle reitingut on ülemaailmsel foorumil alandatud seoses taotluse alusel toimuva teabevahetuse (EOIR) standardiga (kriteerium 1.2) ja kes on võtnud kõrgel poliitilisel tasandil kohustuse taotleda 18 kuu jooksul ülemaailmselt foorumilt täiendavat hindamist, jääma II lisasse seni, kuni nad saavad sellise uue reitingu; |
| --- | --- |

b)

vastavalt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 5. detsembri 2019. aasta istungil kokkulepitule peaksid finantskeskuseta arenguriigid, kelle reitingut on ülemaailmsel foorumil alandatud seoses taotluse alusel toimuva teabevahetuse (EOIR) standardiga (kriteerium 1.2) ja kes on võtnud kõrgel poliitilisel tasandil kohustuse taotleda 18 kuu jooksul ülemaailmselt foorumilt täiendavat hindamist, jääma II lisasse seni, kuni nad saavad sellise uue reitingu;

| c) | finantskeskuseta arenguriikidele, kes on teinud sisulisi edusamme oma kohustuste täitmisel, tuleks samuti anda rohkem aega kriteeriumi 1.3 täitmiseks, nagu on sätestatud II lisas. Kui need jurisdiktsioonid ei ole II lisas märgitud tähtajaks allkirjastanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolset konventsiooni (muudetud kujul) („vastastikuse haldusabi konventsioon“), kantakse nad järgmise ajakohastamise ajal I lisasse. Peale selle peaksid need jurisdiktsioonid pärast allakirjutamist esitama kõrgel poliitilisel tasandil vastastikuse haldusabi konventsiooni ratifitseerimise ajakava, mille käitumisjuhendi töörühm peab heaks kiitma. Kui jurisdiktsioonid ei ratifitseeri vastastikuse haldusabi konventsiooni hiljemalt II lisas märgitud tähtajaks, kantakse nad järgmise ajakohastamise ajal I lisasse; |
| --- | --- |

c)

finantskeskuseta arenguriikidele, kes on teinud sisulisi edusamme oma kohustuste täitmisel, tuleks samuti anda rohkem aega kriteeriumi 1.3 täitmiseks, nagu on sätestatud II lisas. Kui need jurisdiktsioonid ei ole II lisas märgitud tähtajaks allkirjastanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolset konventsiooni (muudetud kujul) („vastastikuse haldusabi konventsioon“), kantakse nad järgmise ajakohastamise ajal I lisasse. Peale selle peaksid need jurisdiktsioonid pärast allakirjutamist esitama kõrgel poliitilisel tasandil vastastikuse haldusabi konventsiooni ratifitseerimise ajakava, mille käitumisjuhendi töörühm peab heaks kiitma. Kui jurisdiktsioonid ei ratifitseeri vastastikuse haldusabi konventsiooni hiljemalt II lisas märgitud tähtajaks, kantakse nad järgmise ajakohastamise ajal I lisasse;

| d) | jurisdiktsioonide poolt oma kahjulike maksukordade muutmiseks või kaotamiseks võetud kohustuste täitmise (kriteerium 2.1) jälgimisel tuleks arvesse võtta OECD kahjulike maksutavade foorumi tööst tingitud menetluslikke viivitusi; |
| --- | --- |

d)

jurisdiktsioonide poolt oma kahjulike maksukordade muutmiseks või kaotamiseks võetud kohustuste täitmise (kriteerium 2.1) jälgimisel tuleks arvesse võtta OECD kahjulike maksutavade foorumi tööst tingitud menetluslikke viivitusi;

| 11. | KORDAB TAAS, et neid jurisdiktsioone, keda puudutab kriteerium 2.2, julgustatakse käitumisjuhendi töörühmale teatama oma õigusraamistikus või seonduvates suunistes teha kavatsetavatest muudatustest enne nende vastuvõtmist, ning TULETAB MEELDE, et kui selliste muudatustega seoses peaks tekkima mureküsimusi, tuleks õigusraamistikku või seonduvaid suuniseid muuta ja need tuleks viia nõuetega kooskõlla kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist; |
| --- | --- |

11.

KORDAB TAAS, et neid jurisdiktsioone, keda puudutab kriteerium 2.2, julgustatakse käitumisjuhendi töörühmale teatama oma õigusraamistikus või seonduvates suunistes teha kavatsetavatest muudatustest enne nende vastuvõtmist, ning TULETAB MEELDE, et kui selliste muudatustega seoses peaks tekkima mureküsimusi, tuleks õigusraamistikku või seonduvaid suuniseid muuta ja need tuleks viia nõuetega kooskõlla kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist;

| 12. | LEIAB, et käitumisjuhendi töörühm peaks püüdma viia oma kriteeriumi 2.1 kohased hindamis- ja varasemate õiguste kaitseks ette nähtud perioodid vastavusse kahjulike maksutavade foorumi kehtiva tavaga ja võtma arvesse protsessis esineda võivaid viivitusi, mis võivad perioodi pikendada kuni ühe aasta võrra või mis võivad olla iga üksikjuhtumi puhul erinevad, tingimusel et sellega ei kaasne ülemäärast pikendamist; |
| --- | --- |

12.

LEIAB, et käitumisjuhendi töörühm peaks püüdma viia oma kriteeriumi 2.1 kohased hindamis- ja varasemate õiguste kaitseks ette nähtud perioodid vastavusse kahjulike maksutavade foorumi kehtiva tavaga ja võtma arvesse protsessis esineda võivaid viivitusi, mis võivad perioodi pikendada kuni ühe aasta võrra või mis võivad olla iga üksikjuhtumi puhul erinevad, tingimusel et sellega ei kaasne ülemäärast pikendamist;

| 13. | KUTSUB käitumisjuhendi töörühma ÜLES jätkama:






  — | nende jurisdiktsioonide sõelumist, kes on kehtestanud välistulu maksuvabastuse korrad, kooskõlas majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. oktoobri ja 5. detsembri 2019. aasta istungil kokku lepitud lähenemisega, |
| --- | --- | --- |

13.

KUTSUB käitumisjuhendi töörühma ÜLES jätkama:

—

nende jurisdiktsioonide sõelumist, kes on kehtestanud välistulu maksuvabastuse korrad, kooskõlas majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. oktoobri ja 5. detsembri 2019. aasta istungil kokku lepitud lähenemisega,

| — | riigipõhise aruandluse nõuete kui maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardi rakendamise (kriteerium 3.2) jälgimist, |
| --- | --- |

—

riigipõhise aruandluse nõuete kui maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardi rakendamise (kriteerium 3.2) jälgimist,

| — | 2019. aastal ELi loetelu geograafilisse kohaldamisalasse lisatud kolme jurisdiktsiooni sõelumist, |
| --- | --- |

—

2019. aastal ELi loetelu geograafilisse kohaldamisalasse lisatud kolme jurisdiktsiooni sõelumist,

pidades silmas otsuse tegemist I ja II lisa järgmise ajakohastamise ajal;

| 14. | KUTSUB käitumisjuhendi töörühma ÜLES vaatama 2020. aastal läbi ELi loetelu geograafilisse kohaldamisalasse lisatavate jurisdiktsioonide valimisel kasutatava lähenemisviisi, et keskenduda kõige asjakohasematele jurisdiktsioonidele, võttes arvesse geograafilise kohaldamisala laiendamiseks kokkulepitud tegevust, mis määrati kindlaks 2018. aastal; |
| --- | --- |

14.

KUTSUB käitumisjuhendi töörühma ÜLES vaatama 2020. aastal läbi ELi loetelu geograafilisse kohaldamisalasse lisatavate jurisdiktsioonide valimisel kasutatava lähenemisviisi, et keskenduda kõige asjakohasematele jurisdiktsioonidele, võttes arvesse geograafilise kohaldamisala laiendamiseks kokkulepitud tegevust, mis määrati kindlaks 2018. aastal;

| 15. | PALUB käitumisjuhendi töörühmal teha tööd eesmärgiga tugevdada ELi hea maksuhaldustava põhimõtteid neid vajaduse korral ajakohastades, sealhulgas tehes tööd tulevase kriteeriumiga 1.4 (tegelikke tulusaajaid käsitleva teabe vahetamine) ning võttes arvesse rahvusvahelisel tasandil toimuvaid arenguid; |
| --- | --- |

15.

PALUB käitumisjuhendi töörühmal teha tööd eesmärgiga tugevdada ELi hea maksuhaldustava põhimõtteid neid vajaduse korral ajakohastades, sealhulgas tehes tööd tulevase kriteeriumiga 1.4 (tegelikke tulusaajaid käsitleva teabe vahetamine) ning võttes arvesse rahvusvahelisel tasandil toimuvaid arenguid;

| 16. | KUTSUB ELi institutsioone ja liikmesriike ÜLES võtma I lisas esitatud muudetud ELi loetelu vajaduse korral arvesse välispoliitikas, majandussuhetes ja arengukoostöös asjaomaste kolmandate riikidega, ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu aluslepingutest tulenevaid vastavaid pädevusi. |
| --- | --- |

16.

KUTSUB ELi institutsioone ja liikmesriike ÜLES võtma I lisas esitatud muudetud ELi loetelu vajaduse korral arvesse välispoliitikas, majandussuhetes ja arengukoostöös asjaomaste kolmandate riikidega, ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu aluslepingutest tulenevaid vastavaid pädevusi.

---

I LISA

Maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu

1.   Ameerika Samoa

Ameerika Samoa ei kohalda mingisugust finantsteabe automaatset vahetamist, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, kaasa arvatud selle jurisdiktsiooni kaudu, mille alla ta kuulub, ei võtnud kohustust kohaldada maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ja ei võtnud kohustust neid küsimusi käsitleda.

2.   Kaimanisaared

Kaimanisaared ei ole kehtestanud asjakohaseid meetmeid, mis on seotud majandusliku sisuga investeerimisfondide valdkonnas.

3.   Fidži

Fidži ei ole maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi („ülemaailmne foorum“) liige, ei ole alla kirjutanud maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, on kehtestanud kahjulikud soodustavad maksukorrad, ei ole ühinenud maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise alase kõikehõlmava raamistikuga ega rakendanud OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ning ei ole neid küsimusi veel lahendanud.

4.   Guam

Guam ei kohalda mingisugust finantsteabe automaatset vahetamist, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, kaasa arvatud selle jurisdiktsiooni kaudu, mille alla ta kuulub, ei võtnud kohustust kohaldada maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ja ei võtnud kohustust neid küsimusi käsitleda.

5.   Omaan

Omaan ei kohalda mingisugust finantsteabe automaatset vahetamist, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud ning ei ole neid küsimusi veel lahendanud.

6.   Belau

Palau ei kohalda mingisugust finantsteabe automaatset vahetamist, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud ning ei ole neid küsimusi veel lahendanud.

7.   Panama

Maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmne foorum ei ole andnud Panamale seoses taotluse alusel toimuva teabevahetuse standardiga reitingut vähemalt „suures osas vastav“ ning riik ei ole seda küsimust veel lahendanud.

8.   Samoa

Samoas kehtib kahjulik soodustav maksukord ja riik ei ole võtnud kohustust seda küsimust käsitleda.

Peale selle võttis Samoa kohustuse saavutada 2018. aasta lõpuks vastavus kriteeriumile 3.1, kuid ei ole seda küsimust veel lahendanud.

9.   Seišellid

Seišellidel kehtivad kahjulikud soodustavad maksukorrad ja riik ei ole neid küsimusi veel lahendanud.

10.   Trinidad ja Tobago

Trinidad ja Tobago ei kohalda mingisugust finantsteabe automaatset vahetamist, maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmne foorum on andnud talle seoses taotluse alusel toimuva teabevahetuse standardiga reitingu „nõudeid mittejärgiv“, Trinidad ja Tobago ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, rakendab kahjulikke soodustavaid maksukordasid ning ei ole neid küsimusi veel lahendanud.

11.   USA Neitsisaared

USA Neitsisaared ei kohalda mingisugust finantsteabe automaatset vahetamist, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, kaasa arvatud selle jurisdiktsiooni kaudu, mille alla ta kuulub, rakendab kahjulikke soodustavaid maksukordasid, ei võtnud kohustust kohaldada maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ja ei võtnud kohustust neid küsimusi käsitleda.

12.   Vanuatu

Maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmne foorum ei ole andnud Vanuatule seoses taotluse alusel toimuva teabevahetuse standardiga reitingut vähemalt „suures osas vastav“, riik võimaldab kasutada offshore-struktuure ja -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kasumit ilma tegeliku majandusliku sisuta, ja ei ole neid küsimusi veel lahendanud.

---

II LISA

Ülevaade olukorrast seoses koostööd tegevate jurisdiktsioonide poolt hea maksuhaldustava põhimõtete rakendamiseks võetud kohustuste täitmisel ELiga tehtava koostööga

1.   Läbipaistvus

1.1   Kohustus kohaldada automaatset teabevahetust kas pädevate asutuste mitmepoolse kokkuleppe allkirjastamise või kahepoolsete kokkulepete abil

Järgmisele jurisdiktsioonile, kellelt oodatakse reaalseid edusamme automaatse teabevahetuse tõhusal rakendamisel kõikide ELi liikmesriikidega, anti selleks aega kuni 31. detsembrini 2020:

| | Türgi |
| --- | --- |

Türgi

1.2   Maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi („ülemaailmne foorum“) liikmesus ning rahuldava reitingu saavutamine seoses taotluse alusel toimuva teabevahetusega

Järgmised jurisdiktsioonid, kes võtsid kohustuse saavutada 2018. aasta lõpuks piisav reiting, ootavad ülemaailmse foorumi poolset täiendavat läbivaatamist:

| | Anguilla, Türgi |
| --- | --- |

Anguilla, Türgi

Järgmine finantskeskuseta arenguriik, kes võttis kohustuse saavutada 2019. aasta lõpuks piisav reiting, ootab ülemaailmse foorumi poolset täiendavat läbivaatamist:

| | Botswana |
| --- | --- |

Botswana

1.3   OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolse konventsiooni allkirjastamine ja ratifitseerimine või kõiki ELi liikmesriike hõlmav kokkulepete võrgustik

Järgmistele finantskeskuseta arenguriikidele, kes on teinud sisulisi edusamme oma kohustuste täitmisel, anti vastastikkuse haldusabi konventsiooni allkirjastamiseks aega kuni 31. augustini 2020 ning vastastikuse haldusabi konventsiooni ratifitseerimiseks on neil aega kuni 30. augustini 2021:

| | Bosnia ja Hertsegoviina, Botswana, Eswatini, Jordaania, Maldiivid, Mongoolia, Namiibia ja Tai |
| --- | --- |

Bosnia ja Hertsegoviina, Botswana, Eswatini, Jordaania, Maldiivid, Mongoolia, Namiibia ja Tai

2.   Õiglane maksustamine

2.1   Kahjuliku maksukorra olemasolu

Järgmine jurisdiktsioon, kes võttis kohustuse muuta 2019. aasta lõpuks oma välistulu maksuvabastuse korda või see selleks ajaks tühistada, on kooskõlas oma kohustustega võtnud vastu piisavad muudatused ning võtnud kohustuse lahendada ülejäänud küsimused 31. augustiks 2020:

| | Saint Lucia |
| --- | --- |

Saint Lucia

Järgmistele jurisdiktsioonidele, kes võtsid kohustuse muuta 2019. aasta lõpuks oma kahjulikke maksukordi või need selleks ajaks tühistada, kuid ei saanud seda teha OECD kahjulike maksutavade foorumi töös tekkinud viivituste tõttu, anti oma õigusaktide kohandamiseks aega kuni 2020. aasta lõpuni:

| | Austraalia ja Maroko |
| --- | --- |

Austraalia ja Maroko

Järgmisele jurisdiktsioonile, kes võttis kohustuse muuta 2019. aasta lõpuks oma kahjulikke maksukordi, mis hõlmavad tootmistegevust ja sarnaseid tegevusi, mis ei ole väga liikuvad, või need 2019. aasta lõpuks tühistada, ning kes tõendas reaalseid edusamme oma reformide algatamisel 2019. aastal, anti kuni 31. augustini 2020 aega oma õigusakte kohandada:

| | Namiibia |
| --- | --- |

Namiibia

Järgmine jurisdiktsioon on võtnud kohustuse muuta 2020. aasta lõpuks oma kahjulikke maksukordi või need selleks ajaks tühistada:

| | Jordaania |
| --- | --- |

Jordaania

---

Euroopa Komisjon

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/15

---

Euro vahetuskurss (1)

26. veebruar 2020

(2020/C 64/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0875 |
| JPY | Jaapani jeen | 120,13 |
| DKK | Taani kroon | 7,4710 |
| GBP | Inglise nael | 0,84150 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5813 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0606 |
| ISK | Islandi kroon | 139,30 |
| NOK | Norra kroon | 10,2113 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,344 |
| HUF | Ungari forint | 339,28 |
| PLN | Poola zlott | 4,3094 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8050 |
| TRY | Türgi liir | 6,6981 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6565 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4469 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4742 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7273 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5204 |
| KRW | Korea vonn | 1 322,29 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,4555 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6329 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4605 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 221,86 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5952 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,538 |
| RUB | Vene rubla | 71,2368 |
| THB | Tai baat | 34,664 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,7741 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,8060 |
| INR | India ruupia | 77,9195 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0875

JPY

Jaapani jeen

120,13

DKK

Taani kroon

7,4710

GBP

Inglise nael

0,84150

SEK

Rootsi kroon

10,5813

CHF

Šveitsi frank

1,0606

ISK

Islandi kroon

139,30

NOK

Norra kroon

10,2113

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,344

HUF

Ungari forint

339,28

PLN

Poola zlott

4,3094

RON

Rumeenia leu

4,8050

TRY

Türgi liir

6,6981

AUD

Austraalia dollar

1,6565

CAD

Kanada dollar

1,4469

HKD

Hongkongi dollar

8,4742

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7273

SGD

Singapuri dollar

1,5204

KRW

Korea vonn

1 322,29

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,4555

CNY

Hiina jüaan

7,6329

HRK

Horvaatia kuna

7,4605

IDR

Indoneesia ruupia

15 221,86

MYR

Malaisia ringit

4,5952

PHP

Filipiini peeso

55,538

RUB

Vene rubla

71,2368

THB

Tai baat

34,664

BRL

Brasiilia reaal

4,7741

MXN

Mehhiko peeso

20,8060

INR

India ruupia

77,9195

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/16

---

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. märts 2020

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(2020/C 64/05)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELTs C 8, 13.1.2020, lk 4.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.3.2020 | ... | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,05 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,26 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.2.2020 | 29.2.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,07 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,18 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.1.2020 | 31.1.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,12 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,11 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.3.2020

...

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,05

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,26

-0,31

-0,31

0,94

1.2.2020

29.2.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,07

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,18

-0,31

-0,31

0,94

1.1.2020

31.1.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,12

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,11

-0,31

-0,31

0,94

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/17

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) (1) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu

(2020/C 64/06)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (2)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loeteluavaldamise aluseks on teave, mille liikmesriigid on edastanud komisjonile kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 39.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatule on kättesaadav ka korrapäraselt ajakohastatav versioon rände ja siseasjade peadirektoraadi veebisaidil.

PRANTSUSMAA

Väljaandes ELT C 411, 2.12.2017, lk 10 avaldatud teabe asendamine.

PIIRIPUNKTIDE LOETELU

Õhupiir

| (1) | Ajaccio‐Napoléon-Bonaparte |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio‐Napoléon-Bonaparte

| (2) | Albert-Bray |
| --- | --- |

(2)

Albert-Bray

| (3) | Angers-Marcé |
| --- | --- |

(3)

Angers-Marcé

| (4) | Angoulême-Brie-Champniers |
| --- | --- |

(4)

Angoulême-Brie-Champniers

| (5) | Annecy-Methet |
| --- | --- |

(5)

Annecy-Methet

| (6) | Auxerre-Branches |
| --- | --- |

(6)

Auxerre-Branches

| (7) | Avignon-Caumont |
| --- | --- |

(7)

Avignon-Caumont

| (8) | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

(8)

Bâle-Mulhouse

| (9) | Bastia-Poretta |
| --- | --- |

(9)

Bastia-Poretta

| (10) | Beauvais-Tillé |
| --- | --- |

(10)

Beauvais-Tillé

| (11) | Bergerac‐Dordogne-Périgord |
| --- | --- |

(11)

Bergerac‐Dordogne-Périgord

| (12) | Béziers-Vias |
| --- | --- |

(12)

Béziers-Vias

| (13) | Biarritz‐Pays Basque |
| --- | --- |

(13)

Biarritz‐Pays Basque

| (14) | Bordeaux-Mérignac |
| --- | --- |

(14)

Bordeaux-Mérignac

| (15) | Brest‐Bretagne |
| --- | --- |

(15)

Brest‐Bretagne

| (16) | Brive-Souillac |
| --- | --- |

(16)

Brive-Souillac

| (17) | Caen-Carpiquet |
| --- | --- |

(17)

Caen-Carpiquet

| (18) | Calais-Dunkerque |
| --- | --- |

(18)

Calais-Dunkerque

| (19) | Calvi-Sainte-Catherine |
| --- | --- |

(19)

Calvi-Sainte-Catherine

| (20) | Cannes-Mandelieu |
| --- | --- |

(20)

Cannes-Mandelieu

| (21) | Carcassonne-Salvaza |
| --- | --- |

(21)

Carcassonne-Salvaza

| (22) | Châlons-Vatry |
| --- | --- |

(22)

Châlons-Vatry

| (23) | Chambéry-Aix-les-Bains |
| --- | --- |

(23)

Chambéry-Aix-les-Bains

| (24) | Châteauroux-Déols |
| --- | --- |

(24)

Châteauroux-Déols

| (25) | Cherbourg-Mauperthus |
| --- | --- |

(25)

Cherbourg-Mauperthus

| (26) | Clermont-Ferrand-Auvergne |
| --- | --- |

(26)

Clermont-Ferrand-Auvergne

| (27) | Colmar-Houssen |
| --- | --- |

(27)

Colmar-Houssen

| (28) | Deauville‐Normandie |
| --- | --- |

(28)

Deauville‐Normandie

| (29) | Dijon-Longvic |
| --- | --- |

(29)

Dijon-Longvic

| (30) | Dinard-Pleurtuit‐Saint-Malo |
| --- | --- |

(30)

Dinard-Pleurtuit‐Saint-Malo

| (31) | Dôle-Tavaux |
| --- | --- |

(31)

Dôle-Tavaux

| (32) | Épinal-Mirecourt |
| --- | --- |

(32)

Épinal-Mirecourt

| (33) | Figari-Sud Corse |
| --- | --- |

(33)

Figari-Sud Corse

| (34) | Grenoble‐Alpes-Isère |
| --- | --- |

(34)

Grenoble‐Alpes-Isère

| (35) | Hyères-le Palivestre |
| --- | --- |

(35)

Hyères-le Palivestre

| (36) | Paris-Issy-les-Moulineaux |
| --- | --- |

(36)

Paris-Issy-les-Moulineaux

| (37) | La Môle – Saint-Tropez (avatud 15. juunist 30. septembrini) |
| --- | --- |

(37)

La Môle – Saint-Tropez (avatud 15. juunist 30. septembrini)

| (38) | La Rochelle-Île de Ré |
| --- | --- |

(38)

La Rochelle-Île de Ré

| (39) | La Roche-sur-Yon |
| --- | --- |

(39)

La Roche-sur-Yon

| (40) | Laval-Entrammes |
| --- | --- |

(40)

Laval-Entrammes

| (41) | Le Castellet (9. juunist30. juuni 2019) |
| --- | --- |

(41)

Le Castellet (9. juunist30. juuni 2019)

| (42) | Le Havre-Octeville |
| --- | --- |

(42)

Le Havre-Octeville

| (43) | Le Mans-Arnage |
| --- | --- |

(43)

Le Mans-Arnage

| (44) | Le Touquet‐Côte ďOpale |
| --- | --- |

(44)

Le Touquet‐Côte ďOpale

| (45) | Lille-Lesquin |
| --- | --- |

(45)

Lille-Lesquin

| (46) | Limoges-Bellegarde |
| --- | --- |

(46)

Limoges-Bellegarde

| (47) | Lorient-Lann-Bihoué |
| --- | --- |

(47)

Lorient-Lann-Bihoué

| (48) | Lyon-Bron |
| --- | --- |

(48)

Lyon-Bron

| (49) | Lyon-Saint-Exupéry |
| --- | --- |

(49)

Lyon-Saint-Exupéry

| (50) | Marseille-Provence |
| --- | --- |

(50)

Marseille-Provence

| (51) | Metz-Nancy-Lorraine |
| --- | --- |

(51)

Metz-Nancy-Lorraine

| (52) | Monaco-Héliport |
| --- | --- |

(52)

Monaco-Héliport

| (53) | Montpellier‐Méditérranée |
| --- | --- |

(53)

Montpellier‐Méditérranée

| (54) | Nantes-Atlantique |
| --- | --- |

(54)

Nantes-Atlantique

| (55) | Nice-Côte d’Azur |
| --- | --- |

(55)

Nice-Côte d’Azur

| (56) | Nîmes-Garons |
| --- | --- |

(56)

Nîmes-Garons

| (57) | Orléans-Bricy |
| --- | --- |

(57)

Orléans-Bricy

| (58) | Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel |
| --- | --- |

(58)

Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel

| (59) | Paris-Charles de Gaulle |
| --- | --- |

(59)

Paris-Charles de Gaulle

| (60) | Paris-le Bourget |
| --- | --- |

(60)

Paris-le Bourget

| (61) | Paris-Orly |
| --- | --- |

(61)

Paris-Orly

| (62) | Pau-Pyrénées |
| --- | --- |

(62)

Pau-Pyrénées

| (63) | Perpignan-Rivesaltes |
| --- | --- |

(63)

Perpignan-Rivesaltes

| (64) | Poitiers-Biard |
| --- | --- |

(64)

Poitiers-Biard

| (65) | Quimper‐Pluguffan (avatud mai algusest septembri alguseni) |
| --- | --- |

(65)

Quimper‐Pluguffan (avatud mai algusest septembri alguseni)

| (66) | Rennes Saint-Jacques |
| --- | --- |

(66)

Rennes Saint-Jacques

| (67) | Rodez‐Aveyron |
| --- | --- |

(67)

Rodez‐Aveyron

| (68) | Rouen-Vallée de Seine |
| --- | --- |

(68)

Rouen-Vallée de Seine

| (69) | Saint-Brieuc-Armor |
| --- | --- |

(69)

Saint-Brieuc-Armor

| (70) | Saint-Étienne Loire |
| --- | --- |

(70)

Saint-Étienne Loire

| (71) | Saint-Nazaire-Montoir |
| --- | --- |

(71)

Saint-Nazaire-Montoir

| (72) | Strasbourg-Entzheim |
| --- | --- |

(72)

Strasbourg-Entzheim

| (73) | Tarbes-Lourdes‐Pyrénées |
| --- | --- |

(73)

Tarbes-Lourdes‐Pyrénées

| (74) | Toulouse-Blagnac |
| --- | --- |

(74)

Toulouse-Blagnac

| (75) | Toulouse-Francazal |
| --- | --- |

(75)

Toulouse-Francazal

| (76) | Tours‐Val de Loire |
| --- | --- |

(76)

Tours‐Val de Loire

| (77) | Troyes-Barberey |
| --- | --- |

(77)

Troyes-Barberey

Merepiir

| (1) | Ajaccio |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio

| (2) | Bastia |
| --- | --- |

(2)

Bastia

| (3) | Bayonne |
| --- | --- |

(3)

Bayonne

| (4) | Bordeaux |
| --- | --- |

(4)

Bordeaux

| (5) | Boulogne |
| --- | --- |

(5)

Boulogne

| (6) | Brest |
| --- | --- |

(6)

Brest

| (7) | Caen-Ouistreham |
| --- | --- |

(7)

Caen-Ouistreham

| (8) | Calais |
| --- | --- |

(8)

Calais

| (9) | Cannes-Vieux Port |
| --- | --- |

(9)

Cannes-Vieux Port

| (10) | Carteret |
| --- | --- |

(10)

Carteret

| (11) | Cherbourg |
| --- | --- |

(11)

Cherbourg

| (12) | Dieppe |
| --- | --- |

(12)

Dieppe

| (13) | Douvres |
| --- | --- |

(13)

Douvres

| (14) | Dunkerque |
| --- | --- |

(14)

Dunkerque

| (15) | Granville |
| --- | --- |

(15)

Granville

| (16) | Honfleur |
| --- | --- |

(16)

Honfleur

| (17) | La Rochelle-La Pallice |
| --- | --- |

(17)

La Rochelle-La Pallice

| (18) | Le Havre |
| --- | --- |

(18)

Le Havre

| (19) | Les Sables-d’Olonne-Port |
| --- | --- |

(19)

Les Sables-d’Olonne-Port

| (20) | Lorient |
| --- | --- |

(20)

Lorient

| (21) | Marseille |
| --- | --- |

(21)

Marseille

| (22) | Monaco-Port de la Condamine |
| --- | --- |

(22)

Monaco-Port de la Condamine

| (23) | Nantes-Saint-Nazaire |
| --- | --- |

(23)

Nantes-Saint-Nazaire

| (24) | Nice |
| --- | --- |

(24)

Nice

| (25) | Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis |
| --- | --- |

(25)

Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis

| (26) | Port-la-Nouvelle |
| --- | --- |

(26)

Port-la-Nouvelle

| (27) | Port-Vendres |
| --- | --- |

(27)

Port-Vendres

| (28) | Roscoff |
| --- | --- |

(28)

Roscoff

| (29) | Rouen |
| --- | --- |

(29)

Rouen

| (30) | Saint-Brieuc |
| --- | --- |

(30)

Saint-Brieuc

| (31) | Saint-Malo |
| --- | --- |

(31)

Saint-Malo

| (32) | Sète |
| --- | --- |

(32)

Sète

| (33) | Toulon |
| --- | --- |

(33)

Toulon

Maapiir

| (1) | Bourg-Saint-Maurice’i raudteejaam (avatud detsembri algusest aprilli keskpaigani) |
| --- | --- |

(1)

Bourg-Saint-Maurice’i raudteejaam (avatud detsembri algusest aprilli keskpaigani)

| (2) | Moûtiers’ raudteejaam (avatud detsembri algusest aprilli keskpaigani) |
| --- | --- |

(2)

Moûtiers’ raudteejaam (avatud detsembri algusest aprilli keskpaigani)

| (3) | Ashford Internationali raudteejaam |
| --- | --- |

(3)

Ashford Internationali raudteejaam

| (4) | Avignon-Centre’i raudteejaam |
| --- | --- |

(4)

Avignon-Centre’i raudteejaam

| (5) | Cheriton/Coquelles |
| --- | --- |

(5)

Cheriton/Coquelles

| (6) | Chessy-Marne-la-Vallée raudteejaam |
| --- | --- |

(6)

Chessy-Marne-la-Vallée raudteejaam

| (7) | Fréthuni raudteejaam |
| --- | --- |

(7)

Fréthuni raudteejaam

| (8) | Lille-Europe’i raudteejaam |
| --- | --- |

(8)

Lille-Europe’i raudteejaam

| (9) | Paris-Nordi raudteejaam |
| --- | --- |

(9)

Paris-Nordi raudteejaam

| (10) | St-Pancrase raudteejaam |
| --- | --- |

(10)

St-Pancrase raudteejaam

| (11) | Ebbsfleeti raudteejaam |
| --- | --- |

(11)

Ebbsfleeti raudteejaam

| (12) | Pas de la Case-Porta |
| --- | --- |

(12)

Pas de la Case-Porta

Eelmiste väljaannete loetelu

| | ELT C 316, 28.12.2007, lk 1 |
| --- | --- |

ELT C 316, 28.12.2007, lk 1

| | ELT C 134, 31.5.2008, lk 16 |
| --- | --- |

ELT C 134, 31.5.2008, lk 16

| | ELT C 177, 12.7.2008, lk 9 |
| --- | --- |

ELT C 177, 12.7.2008, lk 9

| | ELT C 200, 6.8.2008, lk 10 |
| --- | --- |

ELT C 200, 6.8.2008, lk 10

| | ELT C 331, 31.12.2008, lk 13 |
| --- | --- |

ELT C 331, 31.12.2008, lk 13

| | ELT C 3, 8.1.2009, lk 10 |
| --- | --- |

ELT C 3, 8.1.2009, lk 10

| | ELT C 37, 14.2.2009, lk 10 |
| --- | --- |

ELT C 37, 14.2.2009, lk 10

| | ELT C 64, 19.3.2009, lk 20 |
| --- | --- |

ELT C 64, 19.3.2009, lk 20

| | ELT C 99, 30.4.2009, lk 7 |
| --- | --- |

ELT C 99, 30.4.2009, lk 7

| | ELT C 229, 23.9.2009, lk 28 |
| --- | --- |

ELT C 229, 23.9.2009, lk 28

| | ELT C 263, 5.11.2009, lk 22 |
| --- | --- |

ELT C 263, 5.11.2009, lk 22

| | ELT C 298, 8.12.2009, lk 17 |
| --- | --- |

ELT C 298, 8.12.2009, lk 17

| | ELT C 74, 24.3.2010, lk 13 |
| --- | --- |

ELT C 74, 24.3.2010, lk 13

| | ELT C 326, 3.12.2010, lk 17 |
| --- | --- |

ELT C 326, 3.12.2010, lk 17

| | ELT C 355, 29.12.2010, lk 34 |
| --- | --- |

ELT C 355, 29.12.2010, lk 34

| | ELT C 22, 22.1.2011, lk 22 |
| --- | --- |

ELT C 22, 22.1.2011, lk 22

| | ELT C 37, 5.2.2011, lk 12 |
| --- | --- |

ELT C 37, 5.2.2011, lk 12

| | ELT C 149, 20.5.2011, lk 8 |
| --- | --- |

ELT C 149, 20.5.2011, lk 8

| | ELT C 190, 30.6.2011, lk 17 |
| --- | --- |

ELT C 190, 30.6.2011, lk 17

| | ELT C 203, 9.7.2011, lk 14 |
| --- | --- |

ELT C 203, 9.7.2011, lk 14

| | ELT C 210, 16.7.2011, lk 30 |
| --- | --- |

ELT C 210, 16.7.2011, lk 30

| | ELT C 271, 14.9.2011, lk 18 |
| --- | --- |

ELT C 271, 14.9.2011, lk 18

| | ELT C 356, 6.12.2011, lk 12 |
| --- | --- |

ELT C 356, 6.12.2011, lk 12

| | ELT C 111, 18.4.2012, lk 3 |
| --- | --- |

ELT C 111, 18.4.2012, lk 3

| | ELT C 183, 23.6.2012, lk 7 |
| --- | --- |

ELT C 183, 23.6.2012, lk 7

| | ELT C 313, 17.10.2012, lk 11 |
| --- | --- |

ELT C 313, 17.10.2012, lk 11

| | ELT C 394, 20.12.2012, lk 22 |
| --- | --- |

ELT C 394, 20.12.2012, lk 22

| | ELT C 51, 22.2.2013, lk 9 |
| --- | --- |

ELT C 51, 22.2.2013, lk 9

| | ELT C 167, 13.6.2013, lk 9 |
| --- | --- |

ELT C 167, 13.6.2013, lk 9

| | ELT C 242, 23.8.2013, lk 2 |
| --- | --- |

ELT C 242, 23.8.2013, lk 2

| | ELT C 275, 24.9.2013, lk 7 |
| --- | --- |

ELT C 275, 24.9.2013, lk 7

| | ELT C 314, 29.10.2013, lk 5 |
| --- | --- |

ELT C 314, 29.10.2013, lk 5

| | ELT C 324, 9.11.2013, lk 6 |
| --- | --- |

ELT C 324, 9.11.2013, lk 6

| | ELT C 57, 28.2.2014, lk 4 |
| --- | --- |

ELT C 57, 28.2.2014, lk 4

| | ELT C 167, 4.6.2014, lk 9 |
| --- | --- |

ELT C 167, 4.6.2014, lk 9

| | ELT C 244, 26.7.2014, lk 22 |
| --- | --- |

ELT C 244, 26.7.2014, lk 22

| | ELT C 332, 24.9.2014, lk 12 |
| --- | --- |

ELT C 332, 24.9.2014, lk 12

| | ELT C 420, 22.11.2014, lk 9 |
| --- | --- |

ELT C 420, 22.11.2014, lk 9

| | ELT C 72, 28.2.2015, lk 17 |
| --- | --- |

ELT C 72, 28.2.2015, lk 17

| | ELT C 126, 18.4.2015, lk 10 |
| --- | --- |

ELT C 126, 18.4.2015, lk 10

| | ELT C 229, 14.7.2015, lk 5 |
| --- | --- |

ELT C 229, 14.7.2015, lk 5

| | ELT C 341, 16.10.2015, lk 19 |
| --- | --- |

ELT C 341, 16.10.2015, lk 19

| | ELT C 84, 4.3.2016, lk 2 |
| --- | --- |

ELT C 84, 4.3.2016, lk 2

| | ELT C 236, 30.6.2016, lk 6 |
| --- | --- |

ELT C 236, 30.6.2016, lk 6

| | ELT C 278, 30.7.2016, lk 47 |
| --- | --- |

ELT C 278, 30.7.2016, lk 47

| | ELT C 331, 9.9.2016, lk 2 |
| --- | --- |

ELT C 331, 9.9.2016, lk 2

| | ELT C 401, 29.10.2016, lk 4 |
| --- | --- |

ELT C 401, 29.10.2016, lk 4

| | ELT C 484, 24.12.2016, lk 30 |
| --- | --- |

ELT C 484, 24.12.2016, lk 30

| | ELT C 32, 1.2.2017, lk 4 |
| --- | --- |

ELT C 32, 1.2.2017, lk 4

| | ELT C 74, 10.3.2017, lk 9 |
| --- | --- |

ELT C 74, 10.3.2017, lk 9

| | ELT C 120, 13.4.2017, lk 17 |
| --- | --- |

ELT C 120, 13.4.2017, lk 17

| | ELT C 152, 16.5.2017, lk 5 |
| --- | --- |

ELT C 152, 16.5.2017, lk 5

| | ELT C 411, 2.12.2017, lk 10 |
| --- | --- |

ELT C 411, 2.12.2017, lk 10

| | ELT C 31, 27.1.2018, lk 12 |
| --- | --- |

ELT C 31, 27.1.2018, lk 12

| | ELT C 261, 25.7.2018, lk 6 |
| --- | --- |

ELT C 261, 25.7.2018, lk 6

| | ELT C 264, 26.7.2018, lk 8 |
| --- | --- |

ELT C 264, 26.7.2018, lk 8

| | ELT C 368, 11.10.2018, lk 4 |
| --- | --- |

ELT C 368, 11.10.2018, lk 4

| | ELT C 459, 20.12.2018, lk 40 |
| --- | --- |

ELT C 459, 20.12.2018, lk 40

| | ELT C 43, 4.2.2019, lk 2 |
| --- | --- |

ELT C 43, 4.2.2019, lk 2

---

(1)  Vt eelmiste väljaannete loetelu käesoleva dokumendi lõpus.

(2)  EÜT L 77, 23.3.2016, lk 1.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/22

---

Teade Türgi Vabariigist pärit teatava vikerforelli impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumivastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

(2020/C 64/07)

Pärast seda, kui avaldati teade Türgi Vabariigist (edaspidi „asjaomane riik“) pärit teatava vikerforelli impordi suhtes kehtestatud subsiidiumivastaste meetmete eelseisva aegumise (1) kohta, sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 18 kohase läbivaatamistaotluse.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas 25. novembril 2019 Taani akvakultuuri organisatsioon (TDAO, edaspidi „taotluse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 40 % liidu vikerforelli kogutoodangust.

Taotluse avalik versioon, sealhulgas taotluse esitaja esitatud teave, mida komisjon arvesse võttis, ja analüüs selle kohta, kuivõrd liidu tootjad seda taotlust toetavad, on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Käesoleva teate punkt 5.6 sisaldab teavet selle kohta, kuidas huvitatud isikud toimikule juurde pääsevad.

2.   Uurimisalune toode

Käesoleva läbivaatamise raames uuritavaks tooteks on vikerforell (Oncorhynchus mykiss):

| — | eluskala, kaaluga 1,2 kg või vähem, või |
| --- | --- |

—

eluskala, kaaluga 1,2 kg või vähem, või

| — | värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud kala: |
| --- | --- |

—

värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud kala:

| — | terve kala koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1,2 kg või vähem, või |
| --- | --- |

—

terve kala koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1,2 kg või vähem, või

| — | ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1 kg või vähem, või |
| --- | --- |

—

ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1 kg või vähem, või

| — | kalafilee, kaaluga 400 g tükk või vähem, |
| --- | --- |

—

kalafilee, kaaluga 400 g tükk või vähem,

mis on pärit Türgi Vabariigist (edaspidi „asjaomane riik“) ja kuulub praegu CN-koodide ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (TARICi koodid 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011) alla (edaspidi „uurimisalune toode“).

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatavad meetmed seisnevad komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/309 (3) kehtestatud lõplikus tasakaalustavas tollimaksus.

4.   Läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt subsideerimise jätkumise ning seeläbi liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

4.1.   
  Väide subsideerimise jätkumise tõenäosuse kohta

Taotluse esitaja on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et uurimisaluse toote tootjad on asjaomases riigis saanud ja saavad tõenäoliselt ka edaspidi asjaomase riigi valitsuselt mitmesuguseid subsiidiume.

Väidetavad subsiidiumid hõlmavad muu hulgas võimalikku otsest raha ülekandmist, nagu otsetoetused uurimisaluse toote tootmiseks, soodustingimustel laenud ja kindlustus uurimisaluse toote tootjatele.

Taotluse esitaja väidab, et kirjeldatud meetmed on subsiidiumid, kuna nendega kaasneb asjaomase riigi valitsuse rahaline toetus ning kasu uurimisaluse toote tootjatele. Väidetavalt on need subsiidiumid suunatud tootmisharule või sõltuvad eksporditegevusest ning on seega tasakaalustatavad.

Võttes arvesse alusmääruse artikli 18 lõiget 2, koostas komisjon tõendusmaterjali piisavust käsitleva märgukirja, milles anti hinnang kõigile komisjoni käsutuses olevatele tõenditele, mille põhjal komisjon uurimise algatas. See märgukiri on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus.

Komisjon jätab endale õiguse uurida muid asjakohaseid subsideerimistoiminguid, mis võivad uurimise käigus selguda.

4.2.   
  Väide kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

Taotluse esitaja on esitanud piisavad tõendid, mis näitavad kahju jätkumise või kordumise tõenäosust.

Taotleja on esitanud tõendeid selle kohta, et uurimisaluse toote import asjaomasest riigist liitu on jäänud märkimisväärseks nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt.

Samuti esitas taotluse esitaja tõendeid selle kohta, et kui meetmetel lastakse aeguda, suureneks tõenäoliselt asjaomasest riigist pärit uurimisaluse toote liitu suunatud import ELi müügihindade jätkuva allalöömise, Türgi liiri devalveerumise ja liidu turu atraktiivsuse tõttu. Lõpetuseks väidab taotluse esitaja, et kui meetmetel lastaks aeguda, võib igasugune subsideeritud hinnaga impordi oluline suurenemine asjaomasest riigist tõenäoliselt põhjustada liidu tootmisharu kahju jätkumise.

5.   Menetlus

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 25 lõike 1 kohaselt asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et on piisavalt tõendeid subsiidiumi ja kahju tõenäosuse kohta, mis õigustab meetmete aegumise läbivaatamise algatamist, ning algatab läbivaatamise kooskõlas alusmääruse artikliga 18.

Aegumise läbivaatamise käigus tehakse kindlaks, kas meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt subsideerimise jätkumise või kordumise asjaomasest riigist pärit uurimisaluse toote puhul ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

Kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7 paluti asjaomase riigi valitsusel osaleda konsultatsioonidel.

Komisjon tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juunil 2018 jõustunud määrusega (EL) 2018/825 (4) (nn kaubanduse kaitsevahendi ajakohastamise pakett) tehti mitmed muudatused subsiidiumivastase menetluse suhtes varem kohaldatud ajakavade ja tähtaegade osas. Samuti on eelkõige uurimise varases etapis lühendatud tähtaega, mille jooksul huvitatud isikud saavad endast teada anda.

5.1.   
  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2019 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2016 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.2.   
  Märkused taotluse ja uurimise algatamise kohta

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada märkusi taotluse kohta (sh kahju ja põhjusliku seosega seonduvalt) või mis tahes muu uurimise algatamisega seonduva aspekti, sh selle kohta, mil määral nad taotlust toetavad, peavad seda tegema 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Uurimise algatamisega seonduvad ärakuulamistaotlused tuleb esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest.

5.3.   
  Subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine

Aegumise läbivaatamise käigus uurib komisjon tooteid, mis eksporditi liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja olenemata ekspordist liitu, kaalub seda, kas asjaomases riigis uurimisalust toodet tootvate ja müüvate ettevõtjate olukord on selline, et liitu suunatud subsideeritud hindadega ekspordi jätkumine või kordumine oleks meetmete aegumise korral tõenäoline.

Seepärast on komisjoni uurimises kutsutud osalema kõik uurimisalust toodet tootvad tootjad, (5) olenemata sellest, kas nad eksportisid (6) uurimisalust toodet liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil või mitte.

5.3.1.   Asjaomase riigi tootjate uurimine

Kuna käesolevasse aegumise läbivaatamisse kaasatud asjaomase riigi tootjate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleb lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse alusmääruse artikli 27 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud koostööd uurimises, mille tulemusena käesoleva läbivaatamise aluseks olevad meetmed kehtestati, esitada komisjonile teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/769e6287-131e-a09f-10ea-8bb251e33089. Teave platvormile Tron juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.9.

Selleks et saada tootjate valimi moodustamiseks vajalikku teavet, võtab komisjon ühendust ka asjaomase riigi ametiasutustega ja võib võtta ühendust asjaomase riigi teadaolevate tootjate ühendustega.

Kui valimi moodustamine on vajalik, valitakse tootjad välja suurima tüüpilise tootmis-, müügi- või ekspordimahu põhjal, mida olemasoleva aja jooksul on võimalik mõistlikult uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele tootjatele, asjaomase riigi ametiasutustele ja tootjate ühendustele vajaduse korral asjaomase riigi ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Asjaomase riigi tootjate kohta uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks teeb komisjon kättesaadavaks küsimustiku valimisse kaasatud tootjatele, kõigile teadaolevatele tootjate ühendustele ning asjaomase riigi ametiasutustele.

Pärast seda, kui komisjon on saanud kätte tootjatest valimi moodustamiseks vajaliku teabe, teatab ta asjaomastele isikutele, kas ta on otsustanud nad valimisse kaasata. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul alates päevast, kui neile valimisse kaasamise otsusest teatati.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Asjaomase riigi tootjatele mõeldud küsimustiku koopia on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (7).

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 28 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda sinna ei kaasata, koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad tootjad“).

5.3.2.   Sõltumatute importijate uurimine (8) (9)

Uurimises on kutsutud osalema uurimisaluse toote asjaomasest riigist liitu importimisega tegelevaid sõltumatuid importijaid, sealhulgas neid, kes ei teinud koostööd praegu kehtivate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises.

Kuna käesolevasse aegumise läbivaatamisse kaasatud sõltumatute importijate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleks lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada sõltumatute importijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse alusmääruse artikli 27 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud koostööd käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma seitsme päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest ja esitama komisjonile oma äriühingu(te) kohta käesoleva teate lisas nõutud teabe.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab sõltumatute importijate valimi moodustamisel vajalikuks, võib ta lisaks võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kui valimi moodustamine on vajalik, võidakse importijad valida asjaomasest riigist pärit uurimisaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi liidus, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse ka märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks teeb komisjon valimisse kaasatud sõltumatute importijate jaoks kättesaadavaks küsimustikud. Kõnealused isikud peavad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul alates valimi moodustamisest teatamisest, kui ei ole sätestatud teisiti.

Sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustiku koopia on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (10).

5.4.   
  Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine

Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule põhjustatava kahju jätkumine või kordumine on tõenäoline, kutsub komisjon liidu uurimisaluse toote tootjaid osalema komisjoni tehtavas uurimises.

Kuna käesolevasse läbivaatamisse kaasatud liidu tootjate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleb lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate liidu tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring toimub alusmääruse artikli 27 kohaselt.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Huvitatud isikutel palutakse esitada esialgse valimi kohta oma märkused. Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, kes on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust seitsme päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest. Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõik märkused esialgse valimi moodustamise kohta esitada seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja/või liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud liidu tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul alates nende valimisse kaasamise otsusest teatamise kuupäevast.

Liidu tootjatele mõeldud küsimustiku koopia on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (11).

5.5.   
  Liidu huvide hindamine

Kui subsideerimise jätkumise või kordumise ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosus leiab kinnitust, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 31 vastu otsus selle kohta, kas tasakaalustavate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu huvidega.

Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel, ametiühingutel ja tarbijaid esindavatel ühendustel palutakse esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad ühendused tõendama, et nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on objektiivne seos.

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb teave liidu huvide hindamise kohta esitada 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Küsimustike koopiad, sh uurimisaluse toote kasutajatele mõeldud küsimustiku koopia on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (12). Kõigil juhtudel võetakse artikli 31 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.6.   
  Huvitatud isikud

Selleks et uurimises osaleda, peavad huvitatud isikud, näiteks asjaomase riigi tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajad ja neid esindavad ühendused, ametiühingud ja tarbijaid esindavad ühendused kõigepealt tõendama, et nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on objektiivne seos.

Asjaomaste riikide tootjaid, liidu tootjaid, importijaid ja neid esindavaid ühendusi, kes teevad teabe kättesaadavaks punktides 5.3, 5.4 ja 5.5 kirjeldatud viisil, käsitatakse samuti huvitatud isikutena, kui nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on objektiivne seos.

Muud isikud võivad osaleda uurimises huvitatud isikuna üksnes alates sellest hetkest, kui nad endast teada annavad ning kui nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on objektiivne seos. Huvitatud isikuna käsitamine ei piira alusmääruse artikli 28 kohaldamist.

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik on saadaval TRON.tdi platvormil järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Juurdepääsu saamiseks järgige sellel lehel esitatud juhiseid.

5.7.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja seda kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.8.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda uurimist korraldavatelt komisjoni talitustelt ärakuulamist. Kõik ärakuulamistaotlused tuleb esitada kirjalikult ja taotlust tuleb põhjendada, samuti tuleb esitada kokkuvõte sellest, mida huvitatud isikud soovivad ärakuulamisel arutada. Ärakuulamine piirdub küsimustega, mille huvitatud isikud on eelnevalt kirjalikult esitanud.

Põhimõtteliselt ei kasutata ärakuulamist selliste faktide esitamiseks, mida veel toimikus ei ole. Sujuva menetlemise huvides ja selleks, et komisjoni talitused saaksid uurimisega edasi minna, võib huvitatud isikutel siiski paluda esitada pärast ärakuulamist uusi fakte.

5.9.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Komisjonile kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigust. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt eraldi loa, mis sõnaselgelt võimaldab a) komisjonil teavet ja andmeid kaubanduskaitsemenetluses kasutada ning b) esitada teavet ja/või andmeid uurimisega seotud huvitatud isikutele sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Sensitive“ (13). Uurimise käigus teavet esitavatel huvitatud isikutel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitlemise taotlust põhjendada.

Huvitatud isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kaudu. TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on ettevõtte toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult TRON.tdi või e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas TRON.tdi ja e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud juhendist, milles käsitletakse huvitatud isikutega suhtlemist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-posti aadressid: TRADE-R720-TROUT-SUBSIDY@ec.europa.eu,

TRADE-R720-TROUT-INJURY@ec.europa.eu

6.   Uurimise ajakava

Vastavalt alusmääruse artikli 22 lõikele 1 viiakse uurimine tavaliselt lõpule 12 kuu jooksul ja igal juhul hiljemalt 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

7.   Teabe esitamine

Üldjuhul võivad huvitatud isikud esitada teavet üksnes käesoleva teate punktis 5 sätestatud tähtaegade jooksul.

Selleks et viia uurimine lõpule kohustuslike tähtaegade jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõpliku avalikustamise kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendava lõpliku avalikustamise kohta.

8.   Võimalus esitada märkusi teiste isikute esildiste kohta

Huvitatud isikutele kaitseõiguse tagamiseks tuleks neile anda võimalus esitada märkusi teiste huvitatud isikute esitatud teabe kohta. Huvitatud isikud võivad käsitleda üksnes neid küsimusi, mis sisalduvad teiste huvitatud isikute esildistes, mitte aga tõstatada uusi küsimusi.

Märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada viie päeva jooksul alates lõplike järelduste kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäevast (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui tegemist on täiendava lõpliku avalikustamisega, peab teine huvitatud isik esitama oma märkused selle täiendava avalikustamise kohta ühe päeva jooksul alates täiendava avalikustamisega seotud märkuste tegemiseks määratud tähtpäevast (kui ei ole sätestatud teisiti).

Need tähtajad ei piira komisjoni õigust küsida huvitatud isikutelt nõuetekohaselt põhjendatud juhul lisateavet.

9.   Käesolevas teates kindlaksmääratud tähtaegade pikendamine

Käesolevas teates sätestatud tähtaegu võib pikendada huvitatud isikute taotlusel, kellel on selleks nõuetekohane põhjus.

Käesolevas teates esitatud tähtaegade pikendamist tuleks taotleda üksnes erandlike asjaolude korral ja seda võimaldatakse ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul. Igal juhul pikendatakse küsimustikule vastamise tähtaega tavaliselt kolm päeva, ning üldjuhul mitte rohkem kui seitse päeva. Käesolevas algatamisteates osutatud muu teabe esitamise tähtaegu pikendatakse üksnes kolm päeva, kui ei ole tegemist erandlike asjaoludega.

10.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab märkimisväärselt uurimist, võib vastavalt alusmääruse artiklile 28 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väärat või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda olemasolevatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 28, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonilises vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa põhjendamatu lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamata ühendust võtta.

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kõigi muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute või kolmandate isikute kaitseõigust.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ja selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjuseid. Ärakuulamise eest vastutav ametnik uurib taotluse põhjendusi. Põhimõtteliselt peab ärakuulamise korraldama üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi nõuetekohaselt lahendatud.

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peavad huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Kui selline ärakuulamistaotlus on esitatud pärast asjaomaseid tähtaegu, uurib ärakuulamise eest vastutav ametnik ka tähtajast hiljem esitatud taotluste põhjendusi, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Võimalus taotleda alusmääruse artikli 19 kohast läbivaatamist

Kuna aegumise läbivaatamine algatatakse alusmääruse artikli 18 kohaselt, ei saa selle tulemusena kohaldatavaid meetmeid muuta, vaid neid saab alusmääruse artikli 22 lõike 3 kohaselt kas kehtetuks tunnistada või säilitada.

Kui mõni huvitatud isik leiab, et meetmete läbivaatamine nende muutmiseks on põhjendatud, võib see isik taotleda läbivaatamist alusmääruse artikli 19 alusel.

Isikud, kes soovivad taotleda sellist läbivaatamist, mis toimuks käesolevas teates nimetatud aegumise läbivaatamisest sõltumatult, võivad võtta komisjoniga ühendust eespool märgitud aadressil.

13.   Isikuandmete töötlemine

Kõiki uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (14).

Andmekaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid isikuandmete töötlemisest komisjoni kaubanduskaitsetegevuse raames, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  ELT C 209, 20.6.2019, lk 34.

(2)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

(3)  Komisjoni 26. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/309, millega kehtestatakse teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 56, 27.2.2015, lk 12).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/825, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ja määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 143, 7.6.2018, lk 1).

(5)  Tootja on asjaomases riigis asuv äriühing, kes toodab uurimisalust toodet, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uurimisaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(6)  Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv äriühing, kes toodab ja ekspordib uurimisalust toodet liidu turule kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uurimisaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(7)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2450

(8)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole eksportivate tootjatega seotud. Eksportivate tootjatega mitteseotud importijad peavad täitma kõnealuste eksportivate tootjate kohta küsimustiku I lisa. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut teineteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult juhul, kui nad on sugulussuhetelt: abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikuteühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(9)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muudes küsimustes kui vaid liidu huvi kindlakstegemiseks.

(10)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2450

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2450

(12)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2450

(13)  See dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artiklile 29 ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 12 lõikele 4.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---

LISA

| ☐ | Konfidentsiaalne versioon |
| --- | --- |
| ☐ | Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon |
| (tehke vastavasse kasti rist) |

☐

Konfidentsiaalne versioon

☐

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon

(tehke vastavasse kasti rist)

SUBSIIDIUMIVASTANE MENETLUS, MIS KÄSITLEB TÜRGIST PÄRIT TEATAVA VIKERFORELLI IMPORTI

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesolev vorm on koostatud selleks, et aidata sõltumatutel importijatel esitada algatamisteate punktis 5.3.2 nõutav valimi moodustamiseks vajalik teave.

Nii konfidentsiaalne versioon („Sensitive“) kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon („Open for inspection by interested parties“) tuleb algatamisteates ettenähtud korras komisjonile tagasi saata.

1.   NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

| Äriühingu nimi | |
| --- | --- |
| Aadress | |
| Kontaktisik | |
| E-posti aadress | |
| Telefon | |
| Veebisait | |

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

Veebisait

2.   KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige äriühingu kogukäive eurodes (EUR) ja uurimisaluse tootega seotud käive ja kaal või kogus liitu (1) suunatud impordi puhul ja pärast Türgi Vabariigist importimist liitu edasimüügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, s.o 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2019.

| | Tonnid | Väärtus eurodes
  (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Teie äriühingu kogukäive eurodes (EUR) | | |
| Uurimisaluse toote import Türgi Vabariigist | | |
| Uurimisaluse toote edasimüük liidu turul pärast Türgi Vabariigist importimist | | |

Tonnid

Väärtus eurodes

(EUR)

Teie äriühingu kogukäive eurodes (EUR)

Uurimisaluse toote import Türgi Vabariigist

Uurimisaluse toote edasimüük liidu turul pärast Türgi Vabariigist importimist

3.   TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (2)

Esitage täpne kirjeldus äriühingu ja kõikide uurimisaluse toote valmistamisse ja/või müüki (eksport- ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe oma äriühinguga). Kõnealune tegevus võib olla uurimisaluse toote ostmine või toote valmistamine alltöövõtukokkulepete alusel, uurimisaluse toote töötlemine või sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

| Äriühingu nimi ja asukoht | Tegevus | Suhe |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevus

Suhe

4.   MUU TEAVE

Esitage mis tahes muu asjakohane teave, mida äriühing peab komisjonile valimi moodustamise jaoks kasulikuks.

5.   KINNITUS

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema vastuste kontrollimiseks külastatakse tema valdusi. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomasele äriühingule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

---

(1)  2019. aastal olid Euroopa Liidu 28 liikmesriiki: Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Horvaatia, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik.

(2)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut teineteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult juhul, kui nad on sugulussuhetelt: abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikuteühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9689 — Apollo Management / Tech Data Corporation)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 64/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Apollo Management, L.P. („Apollo“, Ameerika Ühendriigid) |
| --- | --- |

—

Apollo Management, L.P. („Apollo“, Ameerika Ühendriigid)

| — | Tech Data Corporation („Tech Data“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Tech Data Corporation („Tech Data“, Ameerika Ühendriigid).

Apollo omandab Tech Data üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel avaliku pakkumise kaudu.

2.

| — | Apollo: investeerimisfondid; |
| --- | --- |

—

Apollo: investeerimisfondid;

| — | Tech Data: tehnoloogiatoodete ja -lahenduste hulgimüük edasimüüjatele. |
| --- | --- |

—

Tech Data: tehnoloogiatoodete ja -lahenduste hulgimüük edasimüüjatele.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9689 — Apollo Management / Tech Data Corporation

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/34

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum: M.9717 — Bergé/Mitsubishi Corporation/Bergé Auto/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 64/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Bergé y Cía S.A (Hispaania) („Bergé“), mis kuulub gruppi Bergé Group, |
| --- | --- |

—

Bergé y Cía S.A (Hispaania) („Bergé“), mis kuulub gruppi Bergé Group,

| — | Mitsubishi Corporation (Jaapan) („MC“), |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Corporation (Jaapan) („MC“),

| — | Bergé Automoción S.L. (Hispaania) („Bergé Auto“), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Bergé. |
| --- | --- |

—

Bergé Automoción S.L. (Hispaania) („Bergé Auto“), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Bergé.

Bergé ja MC omandavad Bergé Auto üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Bergé: kuulub gruppi Bergé Group, mis tegutseb meresadamate, mootorsõidukite turustamise, logistika, taastuvenergia ja finantsvaldkonnas; |
| --- | --- |

—

Bergé: kuulub gruppi Bergé Group, mis tegutseb meresadamate, mootorsõidukite turustamise, logistika, taastuvenergia ja finantsvaldkonnas;

| — | MC: tegutseb mitmes tööstusharus, sealhulgas tööstuse finantseerimine, energeetika, metallid, masinad, kemikaalid, toit ja keskkond ning mootorsõidukite turustamine; |
| --- | --- |

—

MC: tegutseb mitmes tööstusharus, sealhulgas tööstuse finantseerimine, energeetika, metallid, masinad, kemikaalid, toit ja keskkond ning mootorsõidukite turustamine;

| — | Bergé Auto: tegutseb eri sõidukimarkide impordi, hulgi- ja jaemüügi valdkonnas, aga ka müügijärgse teenindusega ning rahastamis- ja muude teenuste osutamisega Euroopas ja Lõuna-Ameerikas. |
| --- | --- |

—

Bergé Auto: tegutseb eri sõidukimarkide impordi, hulgi- ja jaemüügi valdkonnas, aga ka müügijärgse teenindusega ning rahastamis- ja muude teenuste osutamisega Euroopas ja Lõuna-Ameerikas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9717 — Bergé/Mitsubishi Corporation/Bergé Auto/JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/36

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum: M.9316 — Peab AB/YIT Oyj’s paving and mineral aggregates business)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 64/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Peab AB („Peab“, Rootsi), |
| --- | --- |

—

Peab AB („Peab“, Rootsi),

| — | YIT Oyj („YIT“, Soome). |
| --- | --- |

—

YIT Oyj („YIT“, Soome).

Peab omandab YITi üle osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses, nimelt kõik YIT Danmark A/S (Taani) aktsiad, kõik YIT Norge ASi (Norra) aktsiad, kõik YIT Teollisuus Oy (Soome) aktsiad ning kõik YIT Sverige AB (Rootsi) varad, mis on seotud tema mineraalsete täitematerjalide, asfaldi ja sillutise tegevusvaldkonnaga.

Koondumine toimub aktsiate ja varade ostu teel.

2.

| — | Peab tegutseb ehituse, tsiviilehituse ja nendega seotud toodete valdkonnas peamiselt Soomes, Norras ja Rootsis. |
| --- | --- |

—

Peab tegutseb ehituse, tsiviilehituse ja nendega seotud toodete valdkonnas peamiselt Soomes, Norras ja Rootsis.

| — | YIT on ehitusettevõte. Tehing hõlmab tema mineraalsete täitematerjalide tootmist ja müüki Soomes, Norras ja Rootsis ning asfaldi ja sillutise tootmist ja müüki Taanis, Soomes, Norras ja Rootsis. |
| --- | --- |

—

YIT on ehitusettevõte. Tehing hõlmab tema mineraalsete täitematerjalide tootmist ja müüki Soomes, Norras ja Rootsis ning asfaldi ja sillutise tootmist ja müüki Taanis, Soomes, Norras ja Rootsis.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9316 Peab/YIT’s paving and mineral aggregates business

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/37

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9758 — Toyota Financial Services Corporation/Mitsui & Co/Kinto Brasil)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 64/11)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Toyota Financial Services Corporation („TFS“, Jaapan), mille üle ettevõtjal Toyota Motor Corporation (Jaapan) on valitsev mõju; |
| --- | --- |

—

Toyota Financial Services Corporation („TFS“, Jaapan), mille üle ettevõtjal Toyota Motor Corporation (Jaapan) on valitsev mõju;

| — | Mitsui & Co., Ltd. („Mitsui“, Jaapan). |
| --- | --- |

—

Mitsui & Co., Ltd. („Mitsui“, Jaapan).

TFS ja Mitsui omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses uue äriühingu Kinto Brasil Serviços de Mobilidade Ltda (edaspidi „KINTO Brasil“, Brasiilia) üle.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | TFS: mitmesuguste finantsteenuste pakkumine kogu maailmas, sealhulgas sõidukite müügi rahastamine ja liisinguteenused üksikisikutele ja ettevõtjatele. TFSi üle on valitsev mõju ettevõtjal Toyota Motor Corporation, mis tegeleb muu tegevuse hulgas mootorsõidukite tootmise, müügi, liisimise ja remondiga. |
| --- | --- |

—

TFS: mitmesuguste finantsteenuste pakkumine kogu maailmas, sealhulgas sõidukite müügi rahastamine ja liisinguteenused üksikisikutele ja ettevõtjatele. TFSi üle on valitsev mõju ettevõtjal Toyota Motor Corporation, mis tegeleb muu tegevuse hulgas mootorsõidukite tootmise, müügi, liisimise ja remondiga.

| — | Mitsui: tegeleb mitmete üldiste kaubanduslike tegevustega kogu maailmas, sealhulgas üleilmne logistika ja rahastamine. |
| --- | --- |

—

Mitsui: tegeleb mitmete üldiste kaubanduslike tegevustega kogu maailmas, sealhulgas üleilmne logistika ja rahastamine.

| — | KINTO Brasil: liikuvusteenuste osutamine lõpptarbijatele Brasiilias. Need teenused hõlmavad sõidukite rentimist, autode ühiskasutamise teenuseid ja mitmeliigilise liikuvuse teenuseid. |
| --- | --- |

—

KINTO Brasil: liikuvusteenuste osutamine lõpptarbijatele Brasiilias. Need teenused hõlmavad sõidukite rentimist, autode ühiskasutamise teenuseid ja mitmeliigilise liikuvuse teenuseid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9758 — Toyota Financial Services Corporation/Mitsui & Co/Kinto Brasil

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/39

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum: M.9745 — Sunsuper/Macquarie/PGGM/MAGL)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 64/12)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Sunsuper Pty Ltd kui ettevõtja Sunsuper Superannuation Fund usaldusisik („Sunsuper“, Austraalia), |
| --- | --- |

—

Sunsuper Pty Ltd kui ettevõtja Sunsuper Superannuation Fund usaldusisik („Sunsuper“, Austraalia),

| — | Stichting Depositary PGGM Infrastructure Funds („PGGM“, Madalmaad), mis kuulub gruppi PGGM (Madalmaad), |
| --- | --- |

—

Stichting Depositary PGGM Infrastructure Funds („PGGM“, Madalmaad), mis kuulub gruppi PGGM (Madalmaad),

| — | Macquarie Transportation Finance Limited, mis kuulub gruppi Macquarie („Macquarie“, Austraalia), |
| --- | --- |

—

Macquarie Transportation Finance Limited, mis kuulub gruppi Macquarie („Macquarie“, Austraalia),

| — | Macquarie AirFinance Group Limited („MAGL“, Ühendkuningriik), mille üle on praegu ühiskontroll ettevõtjatel Macquarie ja PGGM. |
| --- | --- |

—

Macquarie AirFinance Group Limited („MAGL“, Ühendkuningriik), mille üle on praegu ühiskontroll ettevõtjatel Macquarie ja PGGM.

Sunsuper, Macquarie ja PGGM omandavad ettevõtja MAGL üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Sunsuper: pensionifond, mis tegeleb organisatsioonide pensioniprogrammide haldamisega Austraalias, |
| --- | --- |

—

Sunsuper: pensionifond, mis tegeleb organisatsioonide pensioniprogrammide haldamisega Austraalias,

| — | grupp PGGM: haldab pensione eri pensionifondide, nendega ühinenud ettevõtjate ja nende töötajate nimel üleilmselt, |
| --- | --- |

—

grupp PGGM: haldab pensione eri pensionifondide, nendega ühinenud ettevõtjate ja nende töötajate nimel üleilmselt,

| — | Macquarie: finantsgrupp, mis pakub varahalduse ja rahastamise, panganduse, nõustamise, riski- ja kapitalihalduse lahendusi üleilmselt, |
| --- | --- |

—

Macquarie: finantsgrupp, mis pakub varahalduse ja rahastamise, panganduse, nõustamise, riski- ja kapitalihalduse lahendusi üleilmselt,

| — | MAGL: üleilmselt tegutsev õhusõidukite liisija, kellel on mitmekesine kliendibaas ja kes liisib õhusõidukeid rohkem kui 80 lennuettevõtjale umbes 50 riigis kõikjal maailmas. |
| --- | --- |

—

MAGL: üleilmselt tegutsev õhusõidukite liisija, kellel on mitmekesine kliendibaas ja kes liisib õhusõidukeid rohkem kui 80 lennuettevõtjale umbes 50 riigis kõikjal maailmas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9745 — Sunsuper/Macquarie/PGGM/MAGL

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË. |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/41

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta

(2020/C 64/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 (1) kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise hetkest.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE/KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„BRIE DE MEAUX“

ELi nr: PDO-FR-00110-AM01 – 26. september 2018

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Nimi: Union interprofessionnelle de défense, de gestion et de contrôle du „Brie de Meaux“ et du „Brie de Melun“

Aadress: 13 rue des Fossés – 77000 Melun, FRANCE

Tel +33 164371392/Faks +33 164870427

Epost: odgbriemeauxmelun@gmail.com

Koosseis: rühm koosneb piimatootjatest, talunikest, „Brie de Meaux“ töötlejatest ja laagerdajatest. Taotlejate rühm on seega pädev esitama muudatustaotlust.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu: kontrolliasutuse ja rühma andmed, riiklikud nõuded. |
| --- | --- |

☒

Muu: kontrolliasutuse ja rühma andmed, riiklikud nõuded.

4.   Muudatus(te) liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

5.1.   
  „Toote kirjeldus“

Lause:

„Brie de Meaux on toorest lehmapiimast valmistatud pinnahallitusega pehme juust“

asendatakse järgmise lausega:

„„Brie de Meaux“ on toorest lehmapiimast valmistatud pehme juust.“

Lause:

„Brie de Meaux’l on õrn valge koorik, mis on kaetud triipude või punaste täppidega ja mille mass on ühtlase konsistentsiga.“

asendatakse järgmise lausega:

„Tootel „Brie de Meaux“ on „õitseva“ pinnaga õrn valge koorik, mis on kaetud punaste triipude või täppidega, juustu sisu on ühtlase konsistentsiga.“

Kõige täpsemini kirjeldab „Brie de Meaux“ kooriku pinna välimust mõiste „õitsemine“, mis tekib Penicillium candidum’i kasvamise tõttu, mis on juustul nn „pinnahallituse“ asemel ning mida võib täheldada ka muud tüüpi juustude puhul.

Kõnealuse lausega asendatakse ka koonddokumendi kokkuvõttes lause „Pehme juust lehma toorpiimast, mille koorik on kaetud õrna udupeene kihiga[...]“.

Lause:

„See moodustab umbes 36-sentimeetrise diameetri ja 2,5-sentimeetrise paksusega silinderja ketta“

asendatakse järgmise lausega:

„Juust on silinderja ketta kujuline. Juust vormitakse silindrikujulistes vormides, mille sisediameeter on 36–37 cm.“

Juustude mõõtmete kontrollimisel võivad ilmneda ebatäpsused, mis on tingitud juustude kuju muutumisest laagerdamise käigus. Seetõttu lisatakse, et laiuse moodustab vormide sisediameeter ning kahe eraldi väärtuse asemel määratletakse väärtuste vahemik: „36ja–37 cm“. Juustude paksus (2,5 cm) kustutatakse, sest kõrgus tuleneb juustude diameetri ja kaalu vahelisest suhtest, mistõttu see täpsustus ei ole vajalik.

ja

See lause lisatakse ka koonddokumendi kokkuvõttesse mõiste „silinderjas ketas“ asemele.

Mõiste „ühtlaselt kreemikas“ kustutatakse, sest juustumassi värvus on südamikus ja servaosas erinev ning ei ole seega ühtlane. Lisaks ei ole värvus muutumatu ning võib erineda sõltuvalt aastaajast ja lehmade söödast.

Lisatakse järgmine lõik:

„Pärast 4-nädalast laagerdumist on „Brie de Meaux“ veerandvalminud juust (vähemalt 25 % selle kõrgusest). Juustul on piimjas maitse, mis võib olla kergelt soolane ja veidi mõrkja noodiga. 4–6 nädala möödumisel laagerdub juust tasapisi koorikust südamikuni ja selle konsistents muutub rabedast elastseks. Juustu lõhn muutub järjest tugevamaks. 6–8 nädala möödumisel on laagerdunud ka „Brie de Meaux“ keskosa; selle konsistents on elastne; tootel on hõrk koore-, või- ja sarapuupähklilõhn.“

Juustumassi välimust kirjeldatakse vastavalt juustu laagerdumise astmele:

| — | konsistents muutub rabedast (4-nädalane juust) elastseks (6–8 nädalat laagerdunud juust); |
| --- | --- |

—

konsistents muutub rabedast (4-nädalane juust) elastseks (6–8 nädalat laagerdunud juust);

| — | „Brie de Meaux“ organoleptiliste omaduste seas on alates minimaalsest laagerdumisperioodist (4 nädalat) piimjas maitse, mis võib olla kergelt soolane ja veidi mõrkja noodiga. 4–6 nädala järel muutub juustu lõhn järjest tugevamaks. 6.–8. nädala lõpuks on tootel hõrk koore-, või- ja sarapuupähklilõhn. |
| --- | --- |

—

„Brie de Meaux“ organoleptiliste omaduste seas on alates minimaalsest laagerdumisperioodist (4 nädalat) piimjas maitse, mis võib olla kergelt soolane ja veidi mõrkja noodiga. 4–6 nädala järel muutub juustu lõhn järjest tugevamaks. 6.–8. nädala lõpuks on tootel hõrk koore-, või- ja sarapuupähklilõhn.

Kõnealune lõik lisatakse ka koonddokumenti.

Lause

„Juust sisaldab 45 protsenti rasva ja 44 protsenti kuivainet“

asendatakse järgmise lausega:

„Juust sisaldab 100 grammi kogu kuivekstrakti kohta vähemalt 45 grammi rasva ja 100 grammi turustatava juustu kohta vähemalt 44 grammi kuivainet.“

Rasvamäära väljendatakse 100 grammi juustu kuivekstrakti kohta protsentide asemel grammides. Samuti väljendatakse kuivaine määra protsentide asemel kuivaine grammides 100 g juustu kohta. Kontrollimise tingimuste selgitamiseks täpsustatakse lisaks, et need on miinimummäärad, mida tuleb turustamisel järgida.

Kõnealune lause lisatakse samuti koonddokumenti.

Lause:

„See kaalub ligikaudu 2,6 kg [...]“

asendatakse järgmise lausega:

„See kaalub 2,6–3,3 kg.“

Selle vahemikuga võetakse arvesse „Brie de Meaux“ turustamist erinevates laagerdumisastmetes. Mida kauem on juust laagerdunud, seda rohkem vett on aurustunud ning juustu kaal on seetõttu väiksem. Kaaludes vähem kui 2,5 kg, on juust liiga kuiv ning sellel ei ole enam KPNile iseloomulikke omadusi. Enam ei täpsustata, et kaal käib 4 nädalat laagerdunud juustude kohta, kuna see parameeter on teada, sest „Brie de Meaux“ minimaalne laagerdumisaeg on 4 nädalat.

Kõnealune lause lisatakse ka koonddokumenti sõnade „keskmise kaaluga 2,6 kg“ asemele.

keskmise kaaluga 2,6 kg

Lisatakse järgmine lause:

„Toodet „Brie de Meaux“ võib pärast 4-nädalast laagerdumist lõigata vaid pooleks või sektoriteks (terava tipuga, lõigatud juustusüdamikust ketta servani).“

Kuna tegemist on suure juustuga, müüakse toodet „Brie de Meaux“ lõpptarbijale harva ühes tükis. Juustu tükeldamise kord on lisatud selleks, et igal tükil oleks juustu koorikut (serv), mis näitaks juustu ümarat vormi ja suurust; tegemist on juustu lõikamise tavaga. Täpsustatud on ka seda, et tükeldada tohib ainult pärast 4-nädalast minimaalset laagerdusaega.

Kõnealune lause lisatakse samuti koonddokumenti.

5.2.   
  „Geograafiline piirkond“

„Geograafiline piirkond“

Kontrolli lihtsustamiseks on lisatud geograafilise piirkonna kommuunide loetelu. Kõnealusesse nimekirja kuuluvad prantsuse 2017. aasta ametlike geograafiliste koodide kohaselt kõik geograafilise piirkonna kommuunid, milles saab teostada kõiki piima tootmise ning juustude valmistamise ja laagerdamise etappe.

5.3.   
  „Päritolutõend“

„Päritolutõend“

Lisatakse ettevõtjate deklareerimiskohustused. Muudatused on seotud riiklike õigusaktide ja eeskirjade muutmisega. Eelkõige on nähtud ette järgmised kohustused:

| — | ettevõtjate identimine et väljastada neile tõend, millega kinnitatakse ettevõtte võimekust täita tootespetsifikaadi nõudeid; |
| --- | --- |

—

ettevõtjate identimine et väljastada neile tõend, millega kinnitatakse ettevõtte võimekust täita tootespetsifikaadi nõudeid;

| — | jälgitavusega seonduva registri pidamine ja dokumentide säilitamine; |
| --- | --- |

—

jälgitavusega seonduva registri pidamine ja dokumentide säilitamine;

| — | tootmise tunnustamist ja järelevalvet käsitlevate dokumentide koostamine; |
| --- | --- |

—

tootmise tunnustamist ja järelevalvet käsitlevate dokumentide koostamine;

| — | päritolunimetustega turustatavate toodete omaduste kontrollimine. |
| --- | --- |

—

päritolunimetustega turustatavate toodete omaduste kontrollimine.

5.4.   
  „Tootmismeetodi kirjeldus“

„Tootmismeetodi kirjeldus“

Piimatootmise tingimused

Piimatootmise tingimused

Selleks, et tagada tavade säilimine, lisatakse tootespetsifikaati lõigud põllumajandusloomade ja loomapidamishoonete ning koresööda, jõusööda ja söödaga varustatuse kohta (söötmine ja söödaalade hooldamine).

Põllumajandusloomad

Põllumajandusloomad

Lisatakse piimakarja mõiste, mis on järgmine: põllumajandusettevõttes peetavad piimalehmad, sh võõrutatud mullikad ja kinnislehmad. Mõiste eesmärk on vältida segadust ja lihtsustada kontrollimist selgitades, millistele loomadele tootespetsifikaadis mõiste „piimakari“ kasutamisel viidatakse.

Lisatakse piimakarja koosseis, mis on järgmine: vähemalt 80 % loomadest on sündinud põllumajandusettevõttes või geograafilise piirkonna piimakarjades, et lehmad oleks paremini kohanenud kohalike kasvatustingimustega (põhu kasutamine allapanuna, sööda tüüp) ja toorpiim sobiks töötlemiseks. Hea kohanemise tagab ka kohustus, et pärast võõrutamist ja enne esimest laktatsiooni peab mullikaid vähemalt 5 kuud karjatama geograafilise piirkonna karjamaadel.

Loomapidamishooned

Loomapidamishooned

Lisatakse, et piimalehmade allapanuna on lubatud kasutada ainult põhku, sest see on geograafilises piirkonnas ajalooline tava. Selline loomapidamisviis võimaldab tagada mikroobse ökosüsteemi, mis mõjutab „Brie de Meaux“ valmistamisel kasutatava toorpiima loomulikku mikrofloorat. Lisatakse põhu minimaalsed kogused, et tagada allapanu kvaliteet (latrite korral 0,5 kg ja vabapidamise korral 5 kg lehma kohta päevas). Kvaliteedi tagamiseks hoiustatakse põhku varjulises kohas.

Piimalehmade sööt

Piimalehmade sööt

Lisatakse söödaratsiooni mõiste: „loomadele antav koresööda (põhisööt) ja jõusööda kogus“, et tagada kontrollimisel parem arusaam tootespetsifikaadi sätetest.

Lisatakse, et 85 % karja kogu söödaratsiooni kuivainest on pärit geograafilisest piirkonnast ja 60 % põllumajandusettevõttest endast, sest Brie juustu tootvad põllumajandusettevõtted väärtustavad ajaloolise tava kohaselt oma ja geograafilise piirkonna peamiste põllumajanduskultuuride (teravili, peet) kaassaadusi.

Käesolev säte lisatakse koonddokumendi punkti 3.3.

Põllumajandusettevõtted tegelevad segakultuuride ja karja kasvatamisega ning seega on mitmesuguseid tooteid, mida saab kasutada söödana. Siiski ei ole lämmastikku tekitava jõusööda kogus tihtipeale piisav lakteerivate piimalehmade vajaduste katmiseks, seetõttu kasutavad loomakasvatajad kuni 15 % ulatuses söödaratsiooni kuivainest söötasid, mis ei pärine geograafilisest piirkonnast.

Kohalik lehmade söödasüsteem tugineb mitmekülgsele põhisöödale, väärtustades põllumajandusettevõtte ja geograafilise piirkonna kaassaadusi. Seega lisatakse järgmine:

| — | loetelu lubatud söötadest (karjamaa heintaimed: rohesööt, silo, hein (kiletatud või rullitud); toores teravili ja liblikõielised värskelt või silona; mais ja sorgo värskelt, silona või kuivatatult; õlleraba; söödapeet ja muud juurikad ja mugulad ning nende värsked, sileeritud või kuivatatud pressimisjäägid; teraviljade, liblikõieliste kultuuride ja õlitaimede põhk) |
| --- | --- |

—

loetelu lubatud söötadest (karjamaa heintaimed: rohesööt, silo, hein (kiletatud või rullitud); toores teravili ja liblikõielised värskelt või silona; mais ja sorgo värskelt, silona või kuivatatult; õlleraba; söödapeet ja muud juurikad ja mugulad ning nende värsked, sileeritud või kuivatatud pressimisjäägid; teraviljade, liblikõieliste kultuuride ja õlitaimede põhk)

| — | kohustus, et põhisööt peab sisaldama vähemalt kolme komponenti, millest kaks kohustuslikku on järgmised: värske või kuivatatud hein (4 kg kuivainet lüpsilehma kohta päevas, millest 2 kg on pärit liblikõieliste kultuuridest) ja peedi või söödapeedi pressimisjäägid (vähemalt 2 kg kuivainest). |
| --- | --- |

—

kohustus, et põhisööt peab sisaldama vähemalt kolme komponenti, millest kaks kohustuslikku on järgmised: värske või kuivatatud hein (4 kg kuivainet lüpsilehma kohta päevas, millest 2 kg on pärit liblikõieliste kultuuridest) ja peedi või söödapeedi pressimisjäägid (vähemalt 2 kg kuivainest).

Käesolev säte lisatakse koonddokumendi punkti 3.3.

Selleks, et tagada mitmekülgne põhisööt lisatakse, et peamine söödakultuur ei tohi moodustada rohkem kui 60 % põhisöödast (kuivainena) v.a juhul, kui peamiseks söödakultuuriks on heintaimed.

Käesolev säte lisatakse koonddokumendi punkti 3.3.

Kui tingimused võimaldavad, võib põhisööda asendada karjamaal karjatamisega vähemalt 150 päeva jooksul aastas, arvestades iga lüpsilehma kohta vähemalt 20 aari maad. Väljaspool karjatamishooaega peab põhisööt sisaldama vähemalt 3 kg heintaimedest saadud kuivainet ning peamine söödakultuur ei tohi moodustada rohkem kui 70 % põhisöödast (kuivainena) v.a juhul, kui peamiseks söödakultuuriks on heintaimed.

Käesolev säte lisatakse koonddokumendi punkti 3.3.

Lisatakse, et jõusööta ei tohi anda rohkem kui 2 000 kg (kuivainena) piimalehma kohta aastas, et tagada koresööda osa piimalehmade söödas ning seeläbi toetada seotust geograafilise piirkonnaga.

Käesolev säte lisatakse koonddokumendi punkti 3.3.

Lisatakse loetelu lubatud jõusöötadest ja nende andmise kord:

| — | teravili ja neist saadud tooted; |
| --- | --- |

—

teravili ja neist saadud tooted;

| — | kaunviljade seemned ja neist saadud tooted; |
| --- | --- |

—

kaunviljade seemned ja neist saadud tooted;

| — | õliseemned või -viljad ja neist saadud tooted; |
| --- | --- |

—

õliseemned või -viljad ja neist saadud tooted;

| — | peedi või suhkruroo melass; |
| --- | --- |

—

peedi või suhkruroo melass;

| — | vadak (ainult talutootjad); |
| --- | --- |

—

vadak (ainult talutootjad);

| — | toidulisandid v.a kaitstud metioniin, karbamiid ja selle derivaadid; |
| --- | --- |

—

toidulisandid v.a kaitstud metioniin, karbamiid ja selle derivaadid;

| — | zootehnilised lisandid. |
| --- | --- |

—

zootehnilised lisandid.

Söödaalade hooldamine

Söödaalade hooldamine

Lisatakse, et põllumajandusettevõttes, kus toodetakse piima päritolunimetusega „Brie de Meaux“ juustu valmistamiseks, on kõigil aladel keelatud geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamine (keeld hõlmab kõiki taimeliike, mida antakse põllumajandusettevõtte loomadele söödaks ja kõiki taimeliike, mis võivad neid saastada). See võimaldab säilitada seose piirkonnaga ja toetada traditsioonilise sööda kasutamist (60 % karja kogu söödaratsiooni kuivainest pärineb põllumajandusettevõttest).

Lisatakse orgaanilise väetise laotamise tingimused (vähemalt 30-päevane periood orgaanilise väetise laotamise ja karjamaal heina niitmise või seal karjatamise vahel ja 21-päevane periood, kui tegemist on kompostiga; järelevalve mittepõllumajandusliku väetise kvaliteedi üle; mittepõllumajanduslikku päritolu orgaanilise väetise laotamise tingimused). Selle eesmärk on vältida saastumise ohtu, sest toodet „Brie de Meaux“ valmistatakse toorpiimast.

Tootmistingimused

Tootmistingimused

Tootespetsifikaati lisatakse sätted kasutatava piima, selle töötlemise (kalgendamine, vormimine, nõrutamine, soolamine, kuivatamine), laagerduseelse transpordi, laagerdamise ja lähetamise kohta.

Kõnealust osa täiendatakse samuti, et kirjeldada paremini „Brie de Meaux“ valmistamise tehnoloogilist protsessi. Eesmärk on täpsustada tavasid, mis on seotud ettevõtjate oskusteabega, ja kehtestada sihtväärtused, mis tagavad tootele iseloomulikud omadused.

Kasutatav piim

Kasutatav piim

Lisatakse maksimaalne aeg piima kokku kogumiseks ning maksimaalne aeg piima kasutusele võtmiseks: piim kogutakse kokku vähemalt iga 48 tunni tagant, piima kokku kogumisest kuni piima kalgendamiseni ei tohi kuluda rohkem kui 36 tundi, sest tegemist on juustuga, mida valmistatakse ainult toorpiimast ning on oluline, et piima kvaliteet ei halveneks.

Lisatakse järgmine:

| — | kasutatava lehma toorpiima rasvasisaldus standarditakse piima osalisel koorimisel maksimaalsel temperatuuril 40 °C; |
| --- | --- |

—

kasutatava lehma toorpiima rasvasisaldus standarditakse piima osalisel koorimisel maksimaalsel temperatuuril 40 °C;

| — | piima hapendatakse kas eelkääritamise ja/või kääritamise teel. Eelkääritamise kestus on kuni 48 tundi temperatuuril kuni 22 °C, maksimaalne kalgendumise määr on 3 % valmistamisel kasutatud piima kogusest; kääritamine toimub kuni 2 tunni jooksul temperatuuril kuni 37 °C; |
| --- | --- |

—

piima hapendatakse kas eelkääritamise ja/või kääritamise teel. Eelkääritamise kestus on kuni 48 tundi temperatuuril kuni 22 °C, maksimaalne kalgendumise määr on 3 % valmistamisel kasutatud piima kogusest; kääritamine toimub kuni 2 tunni jooksul temperatuuril kuni 37 °C;

| — | loetletakse kõik juustu valmistamiseks lubatud koostisosad peale toorpiimasaaduste: laap, bakterikultuurid, pärm, hallitusseened (mille kahjutus on tõestatud), kaltsiumkloriid ja sool; |
| --- | --- |

—

loetletakse kõik juustu valmistamiseks lubatud koostisosad peale toorpiimasaaduste: laap, bakterikultuurid, pärm, hallitusseened (mille kahjutus on tõestatud), kaltsiumkloriid ja sool;

| — | keelatud on järgmiste piimade kasutamine: |
| --- | --- |

—

keelatud on järgmiste piimade kasutamine:

| — | taastatud piim, pulbripiim, lahjendatud piim, eelkõige on keelatud piimapulbri lisamine v.a juuretises; |
| --- | --- |

—

taastatud piim, pulbripiim, lahjendatud piim, eelkõige on keelatud piimapulbri lisamine v.a juuretises;

| — | täielikult või osaliselt kontsentreeritud piimad olenemata kontsentreerimise protsessist (ultrafiltreerimine, mikrofiltreerimine või teised meetodid). Keelatud on valkude lisamine, mistõttu peab kasutatav piim olema koorimise teel standarditud rasvasisaldusega toorpiim. |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kontsentreeritud piimad olenemata kontsentreerimise protsessist (ultrafiltreerimine, mikrofiltreerimine või teised meetodid). Keelatud on valkude lisamine, mistõttu peab kasutatav piim olema koorimise teel standarditud rasvasisaldusega toorpiim.

Lubatud on juuretise valmistamine piimapõhisest pulbrist, kuid sellise juuretise kogus ei tohi ületada 3 % kasutatava piima kogusest.

Termofiilsete kultuuride kasutamine kalgendamisel on keelatud, kuna see mõjutaks „Brie de Meaux“ organoleptilisi omadusi.

Tegemist on „Brie de Meaux“ tootjate oskusteadmiste ja kehtivate tavadega.

Töötlemine

Töötlemine

Lisatakse järgmine:

| — | Tootele „Brie de Meaux“ iseloomulike omaduste tagamiseks on keelatud toorpiimasaaduste ja valmistamisjärgus olevate toodete säilitamine miinuskraadide juures või gaasikeskkonnas; |
| --- | --- |

—

Tootele „Brie de Meaux“ iseloomulike omaduste tagamiseks on keelatud toorpiimasaaduste ja valmistamisjärgus olevate toodete säilitamine miinuskraadide juures või gaasikeskkonnas;

| — | töötlemise ja laagerdamise etapis (see puudutab eelkõige juustude hoiustamist nende nõrutamisel ja ümberpööramist laagerdamise käigus) on lubatud kasutada traditsioonilisi materjale (puit, õled, luga). |
| --- | --- |

—

töötlemise ja laagerdamise etapis (see puudutab eelkõige juustude hoiustamist nende nõrutamisel ja ümberpööramist laagerdamise käigus) on lubatud kasutada traditsioonilisi materjale (puit, õled, luga).

| — | Lisatakse viide tootmis- ja laagerdamisaja alguse arvestamise kohta: tegemist on kalgendamise päevaga. |
| --- | --- |

—

Lisatakse viide tootmis- ja laagerdamisaja alguse arvestamise kohta: tegemist on kalgendamise päevaga.

Kalgendamine

Lause:

„Piima võib soojendada ainult üks kord ja ainult kalgendamise hetkeni temperatuurini kuni 37 kraadi Celsiuse skaalal“.

asendatakse järgmise lausega:

„Piima kalgendamine toimub temperatuuril kuni 37 °C“.

Praktikas soojendatakse piima esimest korda selle koorimiseks ning siis uuesti selle kalgendamiseks. Seetõttu kustutatakse säte, mille kohaselt tohib piima soojendada ainult üks kord ja mille eesmärk oli eelkõige säilitada toorpiima omadused. Toorpiima omaduste säilitamiseks võib piima kuumutada kuni 40 °C.

Lisatakse kalgendamise sihtväärtused (pH kuni 6,5 või happesuse parameeter suurem kui 19 °D, piima temperatuur kuni 37 °C, kalgendumisaeg kuni 2 tundi), sest need võimaldavad kirjeldada „Brie de Meaux“ iseloomulikku valmistamise tehnoloogilist protsessi.

Samuti lisatakse laabi tüüp. Kõnealune laap on pärit veistelt, taimset või mikrobioloogilist päritolu laabid on keelatud. Lisatakse ka kasutatavad kogused: 100 l piima kohta lisatakse maksimaalselt 28 mg laapi, mis sisaldab 750 mg kümosiini liitri kohta.

Vormimine

Lisatakse, et kalgend valmib vannis ja seda protsessi ei tohi välise tegevusega häirida, lubatud on vaid vertikaalne viilutamine või lõikamine ja kalgendi vormi panek Brie nõrutuskulbiga, mis vastab horisontaalsele tükeldamisele. Kuna tegemist on lõikamisega, kustutatakse sõnad „ühe lõiketeraga“, sest lõikamise mõiste kohaselt kasutataksegi ühte lõiketera või nuga.

Selle etapiga seonduva sihtväärtuse paremaks kirjeldamiseks täpsustatakse, et kahe vertikaalse lõikejoone vahe peab olema vähemalt 1 cm. Pumpamist keelav lauseosa kustutatakse, sest täpsustus on vormimise etapi kirjeldust arvesse võttes ebavajalik.

Selleks et muuta kontrollimine objektiivsemaks lisatakse kvalitatiivse väljendi „enne vadaku eraldumist“ asemele viilutamise ja vormimise alguse vaheline 15-minutiline ajavahemik.

Lisaks viilutamise ja vormimise vahele jäävale ajavahemikule lisatakse, et kalgendi vannist vormi tõstmist ei tohi katkestada, selle eesmärk on piirata kalgendi vannis nõrutamise aega, mis võib muuta juustu omadusi, eelkõige mõjutada selle kreemja tekstuuri saavutamist. Sama eesmärgiga lisatakse, et Brie nõrutuskulpi kasutades ja kalgendit õhukeste kihtidena käsitsi vormi tõstes tuleb vorm täita järjest või ühe täiendava täitmisega pärast seda, kui juust on hakanud vormis nõrguma.

Lisatakse traditsioonilise juustuvalmistamise vahendi Brie nõrutuskulbi kirjeldus, mis on 28–32 cm diameetriga ümar vahukulp, milles on augud vadaku nõrutamiseks. Nõrutuskulbil on iseloomulik käepide, mis kinnitub vahendi kaarja serva külge ja kaardub kulbi keskosa suunas.

Nõrutamine

Lisatakse nõrutamise tingimused, mis on järgmised: vormid, mille temperatuur on kuni 30 °C, asetatakse restiga kaetud alusele. Juustusid keeratakse vähemalt kaks korda ümber, et soodustada iseeneslikku nõrgumist.

Soolamine

Lisatakse juustu pH väärtus ööpäev pärast selle vormist välja võtmist. See väärtus ei tohi olla kõrgem kui 4,9, mis tagab „Brie de Meaux“ piimase ja pisut hapuka maitse.

Transportimine enne laagerdamist

Transportimine enne laagerdamist

Lisatakse, et juustud tuleb laagerduma saata enne 7 päeva möödumist nende valmistamisest. Lisatakse transporditingimused, et see ei mõjutaks liialt juustude valmimist: transportimine peab toimuma plusskraadidel temperatuuril kuni 12 °C ja võib kesta kuni 24 tundi. Kui transportimine kestab üle 24 tunni, tuleb transportimise aeg lisada 4-nädalasele minimaalsele laagerdusajale.

Laagerdamine

Laagerdamine

Lisatakse, et 4-nädalast minimaalset laagerdumisaega loetakse alates kalgendamise päevast ja mitte enam valmistamise alguspäevast, mis on kontrolli objektiivsuse tagamiseks täpsem.

Lisatakse laagerdamise tingimused, mis vastavad tavapärasele tootmistegevusele:

| — | laagerdamine toimub kahes etapis: eellaagerdamine ja laagerdamine; |
| --- | --- |

—

laagerdamine toimub kahes etapis: eellaagerdamine ja laagerdamine;

| — | mõlema etapi kohta esitatakse nõuded temperatuurivahemiku (eellaagerdamisel 8–16 °C, laagerdamisel 4–14 °C), õhuniiskuse (eellaagerdamisel reguleeritav õhuniiskus, laagerdamisel 80–98 %) ja kestuse (eellaagerdamine ei kesta kauem kui 21 päeva, laagerdamine toimub vähemalt selleks etapiks ette nähtud minimaalse laagerdumisaja jooksul) kohta; |
| --- | --- |

—

mõlema etapi kohta esitatakse nõuded temperatuurivahemiku (eellaagerdamisel 8–16 °C, laagerdamisel 4–14 °C), õhuniiskuse (eellaagerdamisel reguleeritav õhuniiskus, laagerdamisel 80–98 %) ja kestuse (eellaagerdamine ei kesta kauem kui 21 päeva, laagerdamine toimub vähemalt selleks etapiks ette nähtud minimaalse laagerdumisaja jooksul) kohta;

| — | juuste pööratakse vähemalt kord nädalas ümber, et tagada juustu ühtlane „õitsemine“; |
| --- | --- |

—

juuste pööratakse vähemalt kord nädalas ümber, et tagada juustu ühtlane „õitsemine“;

| — | juuste laagerdatakse katmata kujul (laagerdamine kastis või karbis on keelatud) vähemalt laagerdamise miinimumkestuseni, et luua sobilikud tingimused kooriku „õitsemiseks“ ning võimaldada juustude valmimist jälgida; |
| --- | --- |

—

juuste laagerdatakse katmata kujul (laagerdamine kastis või karbis on keelatud) vähemalt laagerdamise miinimumkestuseni, et luua sobilikud tingimused kooriku „õitsemiseks“ ning võimaldada juustude valmimist jälgida;

| — | laagerdumiskeldris tehakse juustudega toiminguid käsitsi, sest juustud on oma lameda kuju tõttu õrnad. |
| --- | --- |

—

laagerdumiskeldris tehakse juustudega toiminguid käsitsi, sest juustud on oma lameda kuju tõttu õrnad.

Lähetamine

Lähetamine

Lisatakse, et pakendamiseks ettevalmistamist ei tohi alustada enne minimaalse laagerdamisaja lõppu ja kõige rohkem 10 päeva enne juustu laagerduskeldrist lähetamist, et tagada optimaalsed laagerdamistingimused sellise aroomi väljakujunemiseks, mis on iseloomulik tootele „Brie de Meaux“, mida on laagerduskeldris laagerdatud traditsioonilisel viisil, st ilma igasuguse pakendita, vastupidiselt Brie juustu tööstuslikumale tootmisele, mille korral juustud pakendatakse kooriku „õitsema“ hakkamisel ning laagerdumine jätkub külmkambrites. Lisatakse, et „Brie de Meaux“ pakendatakse paberisse või kilesse kas õlgedele või ilma õlgedeta ning see pakendatakse omakorda papist või puidust karpi või transpordikasti. Kasutatud pakendid peavad võimaldama juustu käsitleda ilma pakendit lõhkumata.

Kõnealused eeskirjad lisatakse koonddokumendi punkti 3.5 „Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab“.

5.5.   
  „Seos piirkonnaga“

„Seos piirkonnaga“

See punkt kirjutatakse täies ulatuses uuesti, et kirjeldada „Brie de Meaux“ ja geograafilise piirkonna vahelist seost kõige arusaadavamal viisil, ilma seose olemust muutmata. Kõnealuses kirjelduses tuuakse eelkõige esile piima tootmise tingimused, et oleks tagatud sobiv toorpiim juustu valmistamiseks, mis eeldab asjakohaseid oskusteadmisi. Samuti on kirjelduses esitatud laagerdamistingimused. Punktis „Geograafilise piirkonna eripära“ kirjeldatakse geograafilise piirkonna looduslikke tegureid ja ka inimtegureid, mille kohta on esitatud kokkuvõtlik ajalooline osa ning rõhutatud juustumeistrite eripärast oskusteavet. Punktis „Toote eripära“ tuuakse esile teatavaid toote kirjelduses mainitud elemente. Punktis „Põhjuslik seos“ selgitatakse looduslike tegurite, inimtegurite ning toote vahelisi seoseid.

Kõnealune muudatus viiakse sisse ka koonddokumendis.

5.6.   
  „Märgistus“

„Märgistus“

Kustutatakse viide Prantsuse riiklikule päritolu- ja kvaliteediinstituudile (INAO).

Lisatakse järgmine lause „„Brie de Meaux“ märgistusel on kirjas:

| — | päritolunimetus |
| --- | --- |

—

päritolunimetus

päritolunimetus

| — | Euroopa Liidu KPN sümbol“. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu KPN sümbol“.

Euroopa Liidu KPN sümbol“.

Kõnealune muudatus viiakse sisse ka koonddokumendis

Lisatakse, et päritolunimetuse tähesuurus peab moodustama vähemalt kaks kolmandikku märgistuse kõige suuremate tähtede suurusest, et kaubamärgi nimi ei varjutaks liialt päritolumärgist.

Lisatakse, et kui kaubamärk ei kuulu tootjale või laagerdajale, peavad toote päritolu tuvastamiseks ja tarbija teavitamiseks olema märgisel esitatud tootja või laagerdaja nimi.

Lisatakse, et igasuguste kvaliteedi- ja muude hinnangute, välja arvatud kaubamärkide, lisamine päritolunimetuse juurde on keelatud, et takistada põhjendamatute viidete kasutamist, mis võivad tarbijat „Brie de Meaux“ iseloomulike omaduste suhtes eksitada.

5.7.   
  „Muu“

„Muu“

Ajakohastatakse liikmesriigi pädeva asutuse aadress.

Ajakohastatakse rühma nimetus ja kontaktandmed.

Kontrolliasutustele viitavas segmendis ajakohastatakse ametlike asutuste nimetused ja andmed. Kõnealuses segmendis esitatakse Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste andmed: riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (INAO) ja konkurentsi, tarbimise ja pettuste ennetamise peadirektoraat (DGCCRF). Lisatakse, et sertifitseerimisasutuse nimi ja kontaktandmed on kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebilehel ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Riiklike nõuete osas lisatakse tabel, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid aspekte ja nende hindamismeetodeid.

KOONDDOKUMENT

„BRIE DE MEAUX“

„BRIE DE MEAUX“

ELi nr: PDO-FR-00110-AM01 – 26. september 2018

ELi nr: PDO-FR-00110-AM01 – 26. september 2018

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Brie de Meaux“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Brie de Meaux“ on toorest lehmapiimast valmistatud pehme juust.

Laagerdumise miinimumkestus on neli nädalat alates kalgendamise päevast

Juust on lameda silinderja ketta kujuga. Juust vormitakse silindrikujulistes vormides, mille sisediameeter on 36–37 cm. Tootel „Brie de Meaux“ on „õitseva“ pinnaga õrn valge koorik, mis on kaetud punaste triipude või täppidega, juust on ühtlase konsistentsiga.

4-nädalase laagerdumise järel on „Brie de Meaux“ veerandvalminud juust (vähemalt 25 % selle kõrgusest). Juustul on piimjas maitse, mis võib olla kergelt soolane ja veidi mõrkja noodiga. 4–6 nädala möödumisel laagerdub juust tasapisi koorikust südamikuni ja selle konsistents muutub rabedast elastseks. Juustu lõhn muutub järjest tugevamaks. 6–8 nädala möödumisel on laagerdunud ka „Brie de Meaux“ keskosa; selle konsistents on elastne; tootel on hõrk koore-, või- ja sarapuupähklilõhn.

See sisaldab 100 grammi kogu kuivekstrakti kohta vähemalt 45 grammi rasva ja 100 grammi turustatava juustu kohta vähemalt 44 grammi kuivainet.

Juust kaalub 2,6–3,3 kg.

Toodet „Brie de Meaux“ võib pärast 4-nädalast laagerdumist lõigata vaid pooleks või sektoriteks (terava tipuga, lõigatud juustusüdamikust ketta servani).

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Vähemalt 85 % piimakarja kogu söödaratsiooni kuivainest on pärit geograafilisest piirkonnast, millest vähemalt 60 % on pärit põllumajandusettevõttest endast.

Põllumajandusettevõtted tegelevad segakultuuride ja karja kasvatamisega ning seega on mitmesuguseid tooteid, mida saab kasutada söödana. Siiski ei ole lämmastikku tekitava jõusööda kogus tihtipeale piisav lakteerivate piimalehmade vajaduste katmiseks, seetõttu kasutavad loomakasvatajad kuni 15 % ulatuses söödaratsiooni kuivainest söötasid, mis ei pärine geograafilisest piirkonnast.

Lüpsilehmade põhisööt koosneb vähemalt kolmest koostisosast. See koosneb vähemalt 2 kg kuivainest, mis on saadud peedi või söödapeedi pressimisjääkidest ja vähemalt 4 kg kuivainest, mis on saadud heintaimedest, millest omakorda vähemalt 2 kg on saadud liblikõielisest söödakultuurist

Peamine söödakultuur ei tohi moodustada rohkem kui 60 % põhisöödast (kuivainena) v.a juhul, kui peamiseks söödakultuuriks on heintaimed.

Karjatatavate lüpsilehmade puhul, ei kehti kolme koostisosa nõue juhul, kui järgitakse järgmisi tingimusi:

| — | karjamaal karjatamise aeg: lüpsilehmad lastakse karjamaale vähemalt 150 päeval aastas. Karjamaa ala piimalehma kohta on vähemalt 20 aari. |
| --- | --- |

—

karjamaal karjatamise aeg: lüpsilehmad lastakse karjamaale vähemalt 150 päeval aastas. Karjamaa ala piimalehma kohta on vähemalt 20 aari.

| — | väljaspool karjatamishooaega: põhisööt koosneb vähemalt 3 kg heintaimepõhisest kuivainest. Peamine söödakultuur ei tohi moodustada rohkem kui 70 % põhisöödast (kuivainena) v.a juhul, kui peamiseks söödakultuuriks on heintaimed. |
| --- | --- |

—

väljaspool karjatamishooaega: põhisööt koosneb vähemalt 3 kg heintaimepõhisest kuivainest. Peamine söödakultuur ei tohi moodustada rohkem kui 70 % põhisöödast (kuivainena) v.a juhul, kui peamiseks söödakultuuriks on heintaimed.

Jõusööta võib anda aastas keskmiselt kuni 2 000 kg (kuivainena) lüpsilehma kohta.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdamine toimub geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu võib selle lähetamiseks pakendada kõige varem neli nädalat alates kalgendamise päevast. Juust tuleb laagerdumiskeldrist välja saata kümne päeva jooksul pärast selle pakendamist (pakend, märgis ja juustu esitlusviis).

„Brie de Meaux“ pakendatakse paber- või kileümbrisesse kas õlgedele või ilma õlgedeta. Juustu transporditakse pappkarbis, puidust karbis või kastis või transpordikastis.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Päritolunimetuse tähesuurus peab moodustama vähemalt kaks kolmandikku märgistuse kõige suuremate tähtede suurusest.

Kui kaubamärk ei kuulu tootjale või laagerdajale, on märgisel kirjas tootja nimi ja tootmise koht või laagerdaja nimi ja laagerdamise koht.

Eelmainitud päritolunimetuse juurde kvalitatiivsete või teiste hinnangute lisamine etiketile, turundusmaterjalile, arvetele või kaubadokumentidele on keelatud välja arvatud kaubamärkide või juustukoja märkide korral.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Aisne’i departemang (02): Chezy-sur-Marne;

Aube’i departemang (10):

Nogent-sur-Seine’i maakond: kõik kommuunid;

Allibaudieres, Arcis-Sur-Aube, Arrembecourt, Aubeterre, Aulnay, Avant-Les-Ramerupt, Bailly-Le-Franc, Balignicourt, Betignicourt, Blignicourt, Braux, Brillecourt, Chalette-Sur-Voire, Champigny-Sur-Aube, Charmont-Sous-Barbuise, Chaudrey, Chavanges, Coclois, Courcelles-Sur-Voire, Dampierre, Dommartin-Le-Coq, Donnement, Dosnon, Feuges, Grandville, Herbisse, Isle-Aubigny, Jasseines, Joncreuil, Lassicourt, Le Chene, Lentilles, Lesmont, Lhuitre, Longsols, Magnicourt, Mailly-Le-Camp, Mesnil-La-Comtesse, Mesnil-Lettre, Molins-Sur-Aube, Montmorency-Beaufort, Montsuzain, Morembert, Nogent-Sur-Aube, Nozay, Ormes, Ortillon, Pars-Les-Chavanges, Planty, Poivres, Pouan-Les-Vallees, Pougy, Ramerupt, Rances, Rosnay-L’hopital, Saint-Christophe-Dodinicourt, Saint-Etienne-Sous-Barbuise, Saint-Leger-Sous-Margerie, Saint-Nabord-Sur-Aube, Saint-Remy-Sous-Barbuise, Semoine, Soulaines-Dhuys, Torcy-Le-Grand, Torcy-Le-Petit, Trouans, Vaucogne, Vaupoisson, Verricourt, Villeret, Villette-Sur-Aube, Villiers-Herbisse, Vinets, Voue, Yevres-Le-Petit;

järgmised kommuunid osaliselt: Aix-Villemaur-Palis;

Loiert’i departemang (45):

Bazoches-Sur-Le-Betz, Chantecoq, Chateau-Renard, Chevannes, Chevry-Sous-Le-Bignon, Chuelles, Corbeilles, Courtemaux, Courtempierre, Courtenay, Dordives, Douchy-Montcorbon, Ervauville, Ferrieres-En-Gatinais, Fontenay-Sur-Loing, Foucherolles, Girolles, Gondreville, Griselles, Gy-Les-Nonains, La Chapelle-Saint-Sepulcre, La Selle-En-Hermoy, La Selle-Sur-Le-Bied, Le Bignon-Mirabeau, Louzouer, Melleroy, Merinville, Migneres, Mignerette, Nargis, Pers-En-Gatinais, Prefontaines, Rozoy-Le-Vieil, Saint-Firmin-Des-Bois, Saint-Germain-Des-Pres, Saint-Hilaire-Les-Andresis, Saint-Loup-De-Gonois, Sceaux-Du-Gatinais, Thorailles, Treilles-En-Gatinais, Trigueres;

Marne’i departemang (51):

Allemanche-Launay-Et-Soyer, Ambrieres, Anglure, Anthenay, Arrigny, Arzillieres-Neuville, Bagneux, Bannay, Baslieux-Sous-Chatillon, Baudement, Baye, Beaunay, Belval-Sous-Chatillon, Binson-Et-Orquigny, Blaise-Sous-Arzillieres, Boursault, Brandonvillers, Breban, Chaltrait, Champaubert, Champlat-Et-Boujacourt, Champvoisy, Chapelaine, Chatelraould-Saint-Louvent, Chatillon-Sur-Broue, Chatillon-Sur-Marne, Clesles, Coizard-Joches, Conflans-Sur-Seine, Congy, Corbeil, Corribert, Courjeonnet, Courtagnon, Courthiezy, Cuchery, Cuisles, Dormans, Drosnay, Ecollemont, Esclavolles-Lurey, Etoges, Ferebrianges, Festigny, Giffaumont-Champaubert, Gigny-Bussy, Granges-Sur-Aube, Hauteville, Humbauville, Igny-Comblizy, Jonquery, La Caure, La Celle-Sous-Chantemerle, La Chapelle-Lasson, La Chapelle-Sous-Orbais, La Neuville-Aux-Larris, La Ville-Sous-Orbais, Landricourt, Le Baizil, Le Breuil, Les Rivieres-Henruel, Leuvrigny, Lignon, Marcilly-Sur-Seine, Mareuil-En-Brie, Mareuil-Le-Port, Margerie-Hancourt, Margny, Marsangis, Montmort-Lucy, Nanteuil-La-Foret, Nesle-Le-Repons, Oeuilly, Olizy, Orbais-L’abbaye, Outines, Passy-Grigny, Pleurs, Potangis, Pourcy, Reuil, Saint-Cheron, Sainte-Gemme, Sainte-Marie-Du-Lac-Nuisement, Saint-Just-Sauvage, Saint-Martin-D’ablois, Saint-Ouen-Domprot, Saint-Quentin-Le-Verger, Saint-Remy-En-Bouzemont-Saint-Genest-Et-Isson, Saint-Saturnin, Saint-Utin, Saron-Sur-Aube, Sompuis, Somsois, Suizy-Le-Franc, Talus-Saint-Prix, Troissy, Vandieres, Verneuil, Villers-Sous-Chatillon, Villevenard, Villiers-Aux-Corneilles, Vincelles, Vouarces;

Canton de Sezanne-Brie ja Champagne: kõik kommuunid;

Haute-Marne’i departemang (52):

Järgmised kantonid: Saint-Dizier-1, Saint-Dizier-3, Wassy: kõik kommuunid;

Aingoulaincourt, Annonville, Bayard-Sur-Marne, Chamouilley, Chevillon, Cirfontaines-En-Ornois, Domblain, Echenay, Effincourt, Eurville-Bienville, Fays, Fontaines-Sur-Marne, Germay, Germisay, Gillaume, Lezeville, Magneux, Maizieres, Mertrud, Montreuil-Sur-Thonnance, Narcy, Noncourt-Sur-Le-Rongeant, Nully, Osne-Le-Val, Pansey, Paroy-Sur-Saulx, Poissons, Rachecourt-Sur-Marne, Roches-Sur-Marne, Sailly, Saint-Dizier, Saudron, Sommancourt, Thonnance-Les-Moulins, Tremilly, Troisfontaines-La-Ville, Valleret;

järgmised kommuunid osaliselt: Epizon

Meuse’i departemang (55):

Arrondissement de Bar-le-duc: kõik kommuunid;

Ancemont, Aubreville, Baudremont, Belrain, Bonnet, Bouquemont, Bovee-Sur-Barboure, Boviolles, Brabant-En-Argonne, Brocourt-En-Argonne, Broussey-En-Blois, Chauvoncourt, Chonville-Malaumont, Clermont-En-Argonne, Courcelles-En-Barrois, Courouvre, Cousances-Les-Triconville, Dagonville, Dombasle-En-Argonne, Dompcevrin, Dugny-Sur-Meuse, Erneville-Aux-Bois, Fresnes-Au-Mont, Froidos, Futeau, Gimecourt, Grimaucourt-Pres-Sampigny, Heippes, Jouy-En-Argonne, Julvecourt, Koeur-La-Grande, Koeur-La-Petite, Lahaymeix, Landrecourt-Lempire, Laneuville-Au-Rupt, Lavallee, Le Claon, Le Neufour, Lemmes, Lerouville, Les Islettes, Les Paroches, Les Souhesmes-Rampont, Levoncourt, Lignieres-Sur-Aire, Longchamps-Sur-Aire, Marson-Sur-Barboure, Meligny-Le-Grand, Meligny-Le-Petit, Menil-Aux-Bois, Menil-La-Horgne, Naives-En-Blois, Nancois-Le-Grand, Neuville-En-Verdunois, Neuvilly-En-Argonne, Nicey-Sur-Aire, Nixeville-Blercourt, Osches, Pierrefitte-Sur-Aire, Rambluzin-Et-Benoite-Vaux, Rarecourt, Recicourt, Recourt-Le-Creux, Reffroy, Rupt-Devant-Saint-Mihiel, Saint-Andre-En-Barrois, Saint-Aubin-Sur-Aire, Saint-Joire, Sampigny, Saulvaux, Sauvoy, Senoncourt-Les-Maujouy, Sivry-La-Perche, Souilly, Thillombois, Treveray, Vadelaincourt, Vadonville, Ville-Devant-Belrain, Villeroy-Sur-Meholle, Ville-Sur-Cousances, Villotte-Sur-Aire, Void-Vacon, Woimbey ;

järgmised kommuunid osaliselt: Bannoncourt, Belleray, Bislee, Boncourt-Sur-Meuse, Commercy, Dieue-Sur-Meuse, Euville, Han-Sur-Meuse, Maizey, Mecrin, Les Monthairons, Ourches-Sur-Meuse, Pagny-Sur-Meuse, Pont-Sur-Meuse, Saint-Mihiel, Sorcy-Saint-Martin, Tilly-Sur-Meuse, Troussey, Troyon, Verdun, Vignot, Villers-Sur-Meuse;

Järgmised departemangud: Seine-et-Marne (77), Hauts-de-Seine (92), Seine-Saint-Denis(93), Val-de-Marne (94) ja Pariisi linn (75): kõik kommuunid;

Yonne’i departemang (89):

Brannay, Champigny, Chaumont, Cheroy, Courtoin, Cuy, Dollot, Domats, Evry, Foucheres, Gisy-Les-Nobles, Jouy, La Belliole, Lixy, Michery, Montacher-Villegardin, Nailly, Piffonds, Pont-Sur-Yonne, Saint-Agnan, Saint-Martin-Du-Tertre, Saint-Serotin, Saint-Valerien, Savigny-Sur-Clairis, Vallery, Vernoy, Villeblevin, Villebougis, Villemanoche, Villenavotte, Villeneuve-La-Dondagre, Villeneuve-La-Guyard, Villeperrot, Villeroy, Villethierry, Vinneuf.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Traditsiooniline Brie tootmispiirkond („Brie de Meaux“ sünnikoht), mis jääb osaliselt Ile-de-France ja Champagne piirkonda Marne’i ja Seine’i orgude vahele, on oluline teraviljatootmise piirkond ning hõlmab osaliselt Pariisi linnastut.

Kuigi „Brie de Meaux“ tootmispiirkond on aja jooksul laienenud ka Brie juustu traditsioonilisest tootmispiirkonnast väljapoole, on geograafiline seos siiski säilinud. Nii asub KPNiga toote „Brie de Meaux“ geograafiline piirkond Seine’i ülemjooksul ja valgala keskosas, hõlmates enamikke selle jõe suurte lisajõgede (Loing, Yonne, Aube, Marne ja teised lisajõed) äärseid alasid. Geograafilise piirkonna maastik koosneb suurtest platoodest. Kuna aluspinnas ei lase vett läbi ja pinnavesi seetõttu pinnasesse ei imbu, on maastikku süvistunud mitu orgu.

Lössiga kaetud platood on viljakad ja põllukultuuridele soodsad. Madalate orgude savised nõlvad sobivad teravilja kasvatamiseks vähem ning need on kaetud karjamaadeks sobilike heinamaadega nagu ka orupõhjad.

Ajalooliselt on platood olnud teraviljakasvatuse pärusmaaks, karjakasvatusega tegeleti aga orgudes ja mäenõlvadel, kus asub ka Meaux’ linn.

XVIII sajandil soovitasid agronoomid, et kolmeväljasüsteemis võiks kesa asemel kasvatada mõnd liblikõielist kultuuri, luues ajutise karjamaa. Sellisel külvikorral on soodne mõju teravilja tootmisele ning lisaks võimaldas see toota suures koguses loomasööta.

Sellest alates hakkasid mõned Brie piirkonna teraviljakasvatusettevõtted tegelema segakultuuride ja karja kasvatamisega. Brie piirkonnast ei saanud sellegipoolest karjakasvatuspiirkonda, sest süsteemi eesmärk oli siduda karjakasvatus külvikordade vaheldumisega, seega keskenduti pigem teraviljakasvatusele. Teraviljatootmise käigus saadud põhku kasutati lehmade allapanuks.

Koos alkoholi- ja suhkrutööstuse arenguga sai ka suhkrupeedi tootmisest Brie piirkonna segakultuuride kasvatamise oluline komponent. Kaassaaduste söötmist kariloomadele peeti parimaks viisiks, et väärindada talude sellist toodangut, mida ei saanud müüa.

Seega oli karja söödas arvukalt teravilja kõrvalsaadusi (põhk, sõklad ja kliid), kuid ka õlikooke ja peeti.

Kuna Brie piirkonnal oli valdkonnas juba märkimisväärne maine ja piirkond asus Pariisi lähistel, lõigati kasu soodsatest turustusvõimalustest ja loogilise lahendusena toodeti üleliigsest piimast juustu.

Brie juustu valmistati taludes ning vormide suurus sõltus ettevõttes saadaval oleva piima kogusest. XIX sajandi lõpus muutus laabi kasutamine oskuslikumaks – siiani oli see olnud üsna juhuslik – ning kujunes välja tehnoloogia: suures mõõdus toote „Brie de Meaux“ valmistamisel kasutati laabiga kalgendamise tehnoloogiat ja väiksemaid juuste valmistati piimhappebakterite abil.

Tootjatel oli kasu ka Emile Duclaux’ ja Georges Rogeri töödest, kes 1897. aastal isoleerisid esimest korda Brie juustust penicillium candidum’i ning töötasid välja Rogeri meetodi juustude kalgendamiseks tuvastatud bakterikultuuride abil.

penicillium candidum

Kasutades ära Pariisi lähedust ja transporditingimuste paranemist, hakati osa Brie piirkonna piimatoodangust müüma joogipiimana ja värskete toodetena. Alates XIX sajandi keskpaigast paranes teedevõrgustik ning ehitati raudtee, mis võimaldas laagerdajatel oma tooteid transportida ning osta Seine’i ja Marne’i äärsete maade väikese tootlikkuse kompenseerimiseks värskelt soolatud laagerdamata juuste, mida valmistati Pariisi piirkonna idaosas. Laagerdajad ostsid neid juuste kokku, laagerdasid ja müüsid „Brie de Meaux“ nime all.

Laabi kasutamise tehnoloogia võimaldab saada ühtlase kalgendi, mis kannatab hästi transportimist erinevalt piimhappebakteritega saadud kalgendist, mis on värskelt soolatuna rabedam ja hapram. Juustutootmine arenes Marne’i, Haute-Marne’i ja Meuse’i departemangudes.

Neid erinevaid oskusteadmisi kasutatakse tänini: geograafilises piirkonnas toodetud üsna vähese rasvasisaldusega ning valgurikas piim sobib hästi juustutoomiseks.

Tootmise tehnoloogia ei ole enam kuigi palju muutunud: lisatakse suur kogus laapi, et kalgend tekiks kiiresti (laabiga kalgendamine). Kalgend viilutatakse ja pannakse kiiresti käsitsi vormi, kasutades selleks Brie nõrutuskulpi.

„Brie de Meaux“ on toorest lehmapiimast valmistatud pehme „õitseva“ koorikuga juust.

Seda valmistatakse silinderjates vormides, mille diameeter on 36–37 cm ning juust on kettakujuline.

Pärast 4-nädalast laagerdumist on tootel „Brie de Meaux“ piimjas maitse, mis võib olla kergelt soolane ja veidi mõrkja noodiga. 4–6 nädala möödumisel laagerdub juust tasapisi koorikust südamikuni ja selle konsistents muutub rabedast elastseks. Juustu lõhn muutub järjest tugevamaks. 6–8 nädala möödumisel on laagerdunud ka keskosa ja juustu konsistents on elastne; tootel on hõrk koore-, või- ja sarapuupähklilõhn.

Selles teraviljakasvatuspiirkonnas kasutavad segakultuuride ja karja kasvatamisega tegelevad ettevõtted oma karjade söötmiseks liblikõielisi taimi ja peeti ning peedist ja teraviljast saadud tooteid, mis on kohapeal kättesaadavad. Kaassaadustest koosnev põhisööt tagab suhteliselt väikese rasvasisaldusega, kuid valgurikka piima, mis on sobilik juustu valmistamiseks. Põhu kasutamine lehmade allapanuna võimaldab säilitada mikroobset ökosüsteemi, mis mõjutab toorpiimade loomulikku mikrofloorat. Lisaks lehmade söötmistingimustele seisneb „Brie de Meaux“ eripära selles, et kasutatakse ainult toorpiima, millest juustu tootmiseks on vaja geograafilise piirkonna tootjate poolt väljakujundatud ja hoitud oskusteadmisi.

Põllumajandusettevõtetes (kus otsiti lihtsaid ja vähe aega nõudvaid tootmismeetodeid) väljakujunenud oskusteadmisi iseloomustavad eelkõige kalgendamisega seotud oskused, mis võimaldavad valmistada juustu suure diameetriga vormides, kohandada lõikamist vastavalt kalgendi omadustele ja saada Brie nõrutuskulbiga vorme täites tugeva konsistentsiga kalgend. Sellist tüüpi kalgendi korral toimub iseeneslik nõrgumine ilma, et kalgendit peaks lõikama õhukesteks kihtideks. Seepärast lõigatakse või viilutatakse kalgend suurteks tükkideks ning pannakse Brie nõrutuskulbi abil käsitsi õhukeste kihtidena vormidesse.

Lisaks annavad alates kuiva soolaga soolamisest kuni laagerdamise lõpuni juustu valmimise käigus tehtavad toimingud tootele „Brie de Meaux“ iseloomuliku aroomi.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDCBrieMeaux190320.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/54

---

Märgukiri direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavuse kohta

Rakendusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud ajavahemiku peatamine

(2020/C 64/14)

6. juunil 2019 sai komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (1) artikli 35 alusel koostatud taotluse. Esimene taotluse kättesaamisele järgnev tööpäev oli 7. juuni 2019 ja algne ajavahemik, mille jooksul komisjon pidi tegema selle taotluse kohta otsuse, oli 105 tööpäeva.

Taotluse esitas Elta Courier S.A. ja see käsitleb kulleriteenuseid Kreekas. Asjaomane teade avaldati 17. veebruaril 2020 väljaandes ELT C 53 lk 8.

Direktiivi 2014/25/EL IV lisa punkti 2 kohaselt võib komisjon paluda asjaomasel liikmesriigil või võrgustiku sektori hankijal või pädeval sõltumatul riiklikul ametiasutusel või muul pädeval riiklikul ametiasutusel esitada kogu vajalik teave või täiendada või selgitada teavet asjakohase ajavahemiku jooksul. 26. augustil 2019 palus komisjon riigi ametiasutustel esitada lisateave hiljemalt 9. septembriks 2019. 6. septembril 2019 palus komisjon äriühingul Elta Courier esitada lisateave hiljemalt 13. septembriks 2019.

Kui vastused saadakse hiljem või need ei ole täielikud, peatatakse esialgne tähtaeg ajavahemikuks, mis jääb teabetaotluses ette nähtud ajavahemiku lõpu ning täieliku ja korrektse teabe saamise vahele.

Seega saab ametlik tähtaeg läbi 40 tööpäeva pärast täieliku ja korrektse teabe saamist.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

---

| 27.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 64/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 64/55

---

Teade direktiivi 2014/25/EL artikli 35 alusel esitatud taotluse kohta

Liikmesriigi taotlus

(2020/C 64/15)

Komisjon sai 19. detsembril 2019 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (1) artikli 35 alusel koostatud taotluse. Esimene taotluse kättesaamisele järgnenud tööpäev oli 20. detsember 2019.

Taotluse on esitanud Taani Kuningriik ning selles on käsitletud ettevõtjailt tarbijaile pakkide saatmise teenuseid Taanis. Direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 on sätestatud: „Käesolevat direktiivi ei kohaldata artiklites 8–14 osutatud tegevuse võimaldamiseks ette nähtud hankelepingute suhtes, kui artikli 35 kohaselt taotluse esitanud liikmesriigil või võrgustiku sektori hankijal on võimalik näidata, et liikmesriigis, kus seda tegevust teostatakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud; ka ei kohaldata käesolevat direktiivi selliste ideekonkursside suhtes, mida korraldatakse sellise tegevuse teostamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas“. Direktiivi 2014/25/EL kontekstis antav hinnang otsese avatuse kohta konkurentsile ei piira konkurentsiõiguse täielikku kohaldamist.

Komisjonil on käesoleva taotluse kohta käiva otsuse vastuvõtmiseks aega 90 tööpäeva alates eespool nimetatud tööpäevast. Tähtaeg lõpeb seega 11. mail 2020.

Kui enne käesoleva taotluse menetlemise tähtpäeva esitatakse sama sektori või tegevuse kohta Taanis veel taotlusi, siis ei käsitata neid direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõikest 5 tulenevalt uute menetlustena, vaid käesoleva taotluse kontekstis.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

---