# Úradný vestník C 341/2022

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 341 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 656. septembra 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 341

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 656. septembra 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 341/01 | Vyhlásenie komisie týkajúce sa článku 9 ods. 1 písm. c) a článku 11 ods. 1 vykonávacieho nariadenia Komisie, ktorým sa stanovujú technické a prevádzkové špecifikácie technického systému na automatizovanú cezhraničnú výmenu dôkazov a uplatnenie zásady jedenkrát a dosť | 1 |

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2022/C 341/01

Vyhlásenie komisie týkajúce sa článku 9 ods. 1 písm. c) a článku 11 ods. 1 vykonávacieho nariadenia Komisie, ktorým sa stanovujú technické a prevádzkové špecifikácie technického systému na automatizovanú cezhraničnú výmenu dôkazov a uplatnenie zásady jedenkrát a dosť

1

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 341/02 | Výmenný kurz eura — 5. septembra 2022 | 2 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2022/C 341/02

Výmenný kurz eura — 5. septembra 2022

2

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 341/03 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 341/04 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 5 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2022/C 341/05 | Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 7 |
| 2022/C 341/06 | Uverejnenie oznámenia o schválení štandardnej zmeny špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 17 ods. 2 a 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 | 12 |
| 2022/C 341/07 | Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. b) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 22 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2022/C 341/03

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

3

2022/C 341/04

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

5

INÉ AKTY

Európska komisia

2022/C 341/05

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

7

2022/C 341/06

Uverejnenie oznámenia o schválení štandardnej zmeny špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 17 ods. 2 a 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33

12

2022/C 341/07

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. b) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 6.9.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 341/1

---

VYHLÁSENIE KOMISIE

týkajúce sa článku 9 ods. 1 písm. c) a článku 11 ods. 1 vykonávacieho nariadenia Komisie, ktorým sa stanovujú technické a prevádzkové špecifikácie technického systému na automatizovanú cezhraničnú výmenu dôkazov a uplatnenie zásady „jedenkrát a dosť“

(2022/C 341/01)

Odkazy v článku 9 ods. 1 písm. c) a článku 11 ods. 1 na budúce riešenia týkajúce sa právomocí na zastupovanie a mandátov [„keď budú k dispozícii riešenia na zastupovanie a v ich príslušnom rozsahu, a to v súlade s nariadením (EÚ) č. 910/2014 a so všetkými vykonávacími aktmi prijatými na jeho základe“], sa týkajú najmä riešení, ktoré sú nad rámec súčasných minimálnych súborov údajov o zástupcovi a zastúpenej osobe a zahŕňajú dodatočnú sémantiku o rozsahu zastúpenia alebo osobitných obmedzeniach mandátu. Potreba vyvinúť takéto riešenia bola vyjadrená už v záveroch z diskusie siete spolupráce, ktorá sa uskutočnila 20. júna 2016, uvedených v oddiele 2.8. FYZICKÁ A PRÁVNICKÁ OSOBA – ZÁSTUPCA v dokumente eIDAS SAML Attribute Profile V1.2. (eIDAS – profil atribútu SAML V1.2.) z 31. augusta 2019 (1).

---

(1)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/download/attachments/82773108/eIDAS%20SAML%20Attribute%20Profile%20v1.2 %20Final.pdf?version=2&modificationDate=1571068651772&api=v2

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 6.9.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 341/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 341/2

---

Výmenný kurz eura (1)

5. septembra 2022

(2022/C 341/02)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 0,9920 |
| JPY | Japonský jen | 139,47 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4364 |
| GBP | Britská libra | 0,86358 |
| SEK | Švédska koruna | 10,7290 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 0,9747 |
| ISK | Islandská koruna | 142,70 |
| NOK | Nórska koruna | 9,9188 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 24,622 |
| HUF | Maďarský forint | 403,90 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,7360 |
| RON | Rumunský lei | 4,8198 |
| TRY | Turecká líra | 18,0792 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4616 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3043 |
| HKD | Hongkongský dolár | 7,7867 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6289 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,3932 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 359,98 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 17,0880 |
| CNY | Čínsky juan | 6,8768 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5173 |
| IDR | Indonézska rupia | 14 782,83 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,4563 |
| PHP | Filipínske peso | 56,477 |
| RUB | Ruský rubeľ | |
| THB | Thajský baht | 36,263 |
| BRL | Brazílsky real | 5,1407 |
| MXN | Mexické peso | 19,8192 |
| INR | Indická rupia | 79,2332 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

0,9920

JPY

Japonský jen

139,47

DKK

Dánska koruna

7,4364

GBP

Britská libra

0,86358

SEK

Švédska koruna

10,7290

CHF

Švajčiarsky frank

0,9747

ISK

Islandská koruna

142,70

NOK

Nórska koruna

9,9188

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

24,622

HUF

Maďarský forint

403,90

PLN

Poľský zlotý

4,7360

RON

Rumunský lei

4,8198

TRY

Turecká líra

18,0792

AUD

Austrálsky dolár

1,4616

CAD

Kanadský dolár

1,3043

HKD

Hongkongský dolár

7,7867

NZD

Novozélandský dolár

1,6289

SGD

Singapurský dolár

1,3932

KRW

Juhokórejský won

1 359,98

ZAR

Juhoafrický rand

17,0880

CNY

Čínsky juan

6,8768

HRK

Chorvátska kuna

7,5173

IDR

Indonézska rupia

14 782,83

MYR

Malajzijský ringgit

4,4563

PHP

Filipínske peso

56,477

RUB

Ruský rubeľ

THB

Thajský baht

36,263

BRL

Brazílsky real

5,1407

MXN

Mexické peso

19,8192

INR

Indická rupia

79,2332

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 6.9.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 341/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 341/3

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 341/03)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | AGC Glass Europe SA („AGC Glass Europe“, Belgicko), |
| --- | --- |

—

AGC Glass Europe SA („AGC Glass Europe“, Belgicko),

| — | Interpane International Glas GmbH a Interpane Glass Holding AG Interpane (spolu ďalej len „Interpane“, Nemecko). |
| --- | --- |

—

Interpane International Glas GmbH a Interpane Glass Holding AG Interpane (spolu ďalej len „Interpane“, Nemecko).

Podnik AGC Glass Europe získa v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad celým podnikom Interpane.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | AGC Glass Europe je súčasťou skupiny AGC a v konečnom dôsledku pod kontrolou podniku AGC Inc. AGC Glass Europe. Podnik AGC Glass Europe vyrába a spracúva ploché sklo pre stavebný priemysel, automobilový priemysel, solárny priemysel a špecializované odvetvia prostredníctvom siete závodov na výrobu a spracovanie skla v celej Európe, |
| --- | --- |

—

AGC Glass Europe je súčasťou skupiny AGC a v konečnom dôsledku pod kontrolou podniku AGC Inc. AGC Glass Europe. Podnik AGC Glass Europe vyrába a spracúva ploché sklo pre stavebný priemysel, automobilový priemysel, solárny priemysel a špecializované odvetvia prostredníctvom siete závodov na výrobu a spracovanie skla v celej Európe,

| — | Interpane je rodinný podnik, ktorý pôsobí v Európe oblasti výroby a spracovania architektonického skla. |
| --- | --- |

—

Interpane je rodinný podnik, ktorý pôsobí v Európe oblasti výroby a spracovania architektonického skla.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) treba uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť túto referenčnú značku:

M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 6.9.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 341/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 341/5

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 341/04)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | BC Partners LLP („BC Partners“, Spojené štáty), |
| --- | --- |

—

BC Partners LLP („BC Partners“, Spojené štáty),

| — | Bain Capital Investors, L.L.C. („Bain Capital“, Spojené kráľovstvo), |
| --- | --- |

—

Bain Capital Investors, L.L.C. („Bain Capital“, Spojené kráľovstvo),

| — | Fedrigoni S.p.A. („Fredigoni“, Taliansko) pod výlučnou kontrolou podniku Bain Capital. |
| --- | --- |

—

Fedrigoni S.p.A. („Fredigoni“, Taliansko) pod výlučnou kontrolou podniku Bain Capital.

Podniky BC Partners a Bain Capital zamýšľajú získať v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad podnikom Fredigoni.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | BC Partners: medzinárodná súkromná kapitálová spoločnosť, ktorej jedinou činnosťou je poskytovanie poradenských služieb. Fondy, ktorým poskytuje poradenstvo podnik BC Partners vrátane podniku BC Partners Management XI Limited, t. j. fondu podniku BC Partners, ktorý investoval do podniku Fredigoni, sú čisto finančnými investormi, zatiaľ čo ich portfóliové spoločnosti pôsobia v oblasti finančných služieb, zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, spotrebiteľov a maloobchodu v Európe a Severnej Amerike, |
| --- | --- |

—

BC Partners: medzinárodná súkromná kapitálová spoločnosť, ktorej jedinou činnosťou je poskytovanie poradenských služieb. Fondy, ktorým poskytuje poradenstvo podnik BC Partners vrátane podniku BC Partners Management XI Limited, t. j. fondu podniku BC Partners, ktorý investoval do podniku Fredigoni, sú čisto finančnými investormi, zatiaľ čo ich portfóliové spoločnosti pôsobia v oblasti finančných služieb, zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, spotrebiteľov a maloobchodu v Európe a Severnej Amerike,

| — | Bain Capital: súkromná kapitálová investičná spoločnosť, ktorá prostredníctvom svojej skupiny fondov investuje do spoločností pôsobiacich v mnohých krajinách a priemyselných odvetviach vrátane informačných technológií, zdravotnej starostlivosti, maloobchodu a spotrebiteľských výrobkov, komunikácií, finančných služieb a oblasti priemyselnej výroby/spracovania, |
| --- | --- |

—

Bain Capital: súkromná kapitálová investičná spoločnosť, ktorá prostredníctvom svojej skupiny fondov investuje do spoločností pôsobiacich v mnohých krajinách a priemyselných odvetviach vrátane informačných technológií, zdravotnej starostlivosti, maloobchodu a spotrebiteľských výrobkov, komunikácií, finančných služieb a oblasti priemyselnej výroby/spracovania,

| — | Fredigoni: podnik pôsobiaci celosvetovo v oblasti výroby a dodávania špeciálnych papierových výrobkov a samolepiacich materiálov pre tvorivé a luxusné balenia, ako aj kancelárskych potrieb. |
| --- | --- |

—

Fredigoni: podnik pôsobiaci celosvetovo v oblasti výroby a dodávania špeciálnych papierových výrobkov a samolepiacich materiálov pre tvorivé a luxusné balenia, ako aj kancelárskych potrieb.

4.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) treba uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

5.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť túto referenčnú značku:

M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 6.9.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 341/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 341/7

---

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2022/C 341/05)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Dalmatinska janjetina“

EÚ č.: PDO-HR-02799 – 17.8.2021

CHOP (X) CHZO ( )

1.   Názov [CHOP alebo CHZO]

„Dalmatinska janjetina“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Chorvátsko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.1. Čerstvé mäso (a droby)

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Dalmatinska janjetina“ je mäso jahniat pôvodného chorvátskeho plemena oviec dalmatínska pramenka, ktoré sa rodia, chovajú a zabíjajú výlučne v zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4.

Jahňatá na výrobu mäsa „Dalmatinska janjetina“ sa zabíjajú vo veku 70 až 130 dní a pri telesnej hmotnosti 15 až 28 kg.

Jatočné telá jahniat plemena dalmatínska pramenka sa vyznačujú priemernou až veľmi dobrou mäsitosťou a miernym až stredným pokrytím tukovým tkanivom (trieda 2 alebo 3). Jatočné telá majú spolu s hlavou hmotnosť 8 – 14 kg, maximálnu dĺžku 80 cm a výnosnosť teplého jatočného tela najmenej 45 %. Svalové vlákno je bledoružové až ružové, pričom mäso svalu longissimus dorsi obsahuje najviac 4 % tuku a aspoň päť rôznych prchavých organických zlúčenín zo skupiny terpénov.

longissimus dorsi

Výrobok „Dalmatinska janjetina“ sa na trhu predáva počas celého roka, výlučne čerstvý a chladený vo forme celého jatočného tela s hlavou, obličkami a obličkovým lojom (ktoré sa neoddeľujú od jatočného tela), a to buď spolu s vedľajšími jatočnými produktmi (pečeňou, pľúcami s priedušnicou a so srdcom) a semenníkmi alebo bez nich, pričom sa semenníky, ak sú prítomné, považujú za súčasť jatočného tela, alebo v podobe jatočnej polovice, ktorá sa vyrába symetrickým rozdelením jatočného tela pozdĺž rezu, ktorý je vedený stredom hlavy, stavcami krčnej, dorzálnej, bedrovej a krížovej chrbtice, hrudnej kosti a sedaco-lonovej spony.

Mäso „Dalmatinska janjetina“ sa vždy konzumuje po tepelnej úprave. Mäso je šťavnaté a jemné, rozpúšťa sa v ústach a nevyznačuje sa výraznou vôňou ani chuťou baranieho mäsa.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Jahňatá používané na výrobu výrobku „Dalmatinska janjetina“ sa do zabitia chovajú výlučne materským mliekom a na pasienkoch.

Pasienky sú pre ovce najdôležitejším zdrojom krmiva a pokrývajú až 80 % ich nutričných potrieb, pričom zostávajúcich 20 % tvorí seno z lúk a/alebo menej často seno lucerny (najmä v zime). Z vymedzenej zemepisnej oblasti výroby výrobku „Dalmatinska janjetina“ stanovenej v bode 4 pochádza najmenej 80 % krmiva. Seno sa získava najčastejšie na neďalekých lúkach v úrodnejších oblastiach dalmátskeho regiónu Zagorje (hornaté oblasti Dalmácie) a v prípade veľkej potreby a sucha pochádza aj spoza hraníc vymedzenej oblasti výroby výrobku „Dalmatinska janjetina“, konkrétne z lúk regiónov Lika a Gorski Kotar, ale len z týchto žúp: Zadarská župa (oblasť mesta Gračac), Licko-senjská župa (celé územie župy), Karlovecká župa (len územie mesta Ogulin a obcí Josipdol, Plaški a Saborsko) a Prímorsko-gorskokotarská župa (len územie miest Vrbovsko, Delnice a Čabar a územie obcí Lokve, Fužine, Mrkopalj, Ravna Gora, Skrad a Brod Moravice). Seno z uvedených oblastí sa môže použiť ako doplnkové krmivo oviec (nie však jahniat) počas zimy, keď bahnice prestali produkovať mlieko (gravidita), a preto nemá vplyv na kvalitu a chemické zloženie jahňacieho mäsa.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky fázy výroby výrobku „Dalmatinska janjetina“ sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti výroby uvedenej v bode 4.

Postup výroby výrobku „Dalmatinska janjetina“ zahŕňa chov, párenie a bahnenie oviec plemena dalmatínska pramenka a chov a zabíjanie jahniat tohto plemena.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Jatočné telá a jatočné polovice jahniat plemena dalmatínska pramenka sa musia pred uvedením na trh označiť pečiatkou schváleného bitúnku, na ktorom sa uskutočnilo zabitie, a obaliť priehľadnou samolepiacou plastovou fóliou.

Balenie, t. j. obaľovanie vychladených a opracovaných jatočných tiel jahniat „Dalmatinska janjetina“ umelohmotnou fóliou, sa vykonáva na bitúnkoch v oblasti uvedenej v bode 4 predtým, ako je výrobok uvedený na trh, najmä aby sa zabezpečila hygiena mäsa (s cieľom zabrániť kontaktu jatočných tiel so zdrojmi mikrobiálnej kontaminácie počas manipulácie a prepravy), čerstvosť a kvalita (s cieľom zabrániť kontaktu jatočných tiel so vzduchom, a tak spomaliť chemické procesy, ktoré vedú k štiepeniu tuku a bielkovín v mäse).

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Výrobok „Dalmatinska janjetina“ sa vyrába v rámci administratívnych hraníc Licko-senjskej župy (len v oblasti mesta Novalja a na pobrežných svahoch pohoria Velebit na území obce Karlobag) a Zadarskej župy (len na územiach miest Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag a Zadar a obcí Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi a Zemunik Donji) a na celom území Šibenicko-kninskej župy, Splitsko-dalmatínskej župy a Dubrovnícko-neretvianskej župy.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Špecifickosť zemepisnej oblasti

Špecifickosť zemepisnej oblasti

Prírodné faktory

Zemepisnú oblasť Dalmácie tvoria tri rôzne geomorfologické a klimatické pásma (pobrežné a ostrovné pásmo so stredozemskými podnebím, dalmátske Zagorje so submediteránnym podnebím a horské pásmo s kontintentálnym podnebím), ktoré mali popri ľudskom vplyve v priebehu storočí priamy vplyv na vegetáciu v tejto oblasti. Miesta, na ktoré najviac vplýva vietor bora alebo ktoré majú najzvetranejšie kamenisté pôdy (napr. predhoria pohoria Velebit), tvoria prevažne pasienky šalvie lekárskej a kavyľa (Ass. Stipo-Salvietum officinalis) s veľkým počtom ilýrskych a ilýrsko-jadranských endemických druhov, najmä tých, ktoré sú prispôsobené suchu a silnému vetru bora, a to predovšetkým aromatické a liečivé rastliny. Dalmácia je jedným z najbohatších regiónov Európy z hľadiska flóry, pričom na jej území sa odhaduje výskyt 3 500 druhov rastlín, z ktorých viac ako 7 % je endemických, ktoré dopĺňa veľký počet stenoendemických druhov (Ozimec et al., Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijske sorte i pasmine Dalmacije, 2009, s. 430). Na pasienkoch dalmátskeho Zagorja, ktorých zloženiu flóry dominujú viaceré nízke, prevažne prízemné, bylinné druhy, pravdepodobne v dôsledku procesu výberu, ktorý prebiehal počas tisícročí pasenia oviec, pokrývajú hlavne ilýrska kostrava a trsnatá ometlina (Ass. Festuco-Koelerietum officinalis). Tieto pasienky sa považujú za typické pasienky oviec (Rogošić: Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima, 2000, s. 112). Predstavuje to jednoznačný dôkaz nielen o tom, že pôvodné plemeno dalmatínska pramenka sa prispôsobilo na prirodzené podmienky s obmedzenými živinami, ale aj o tom, že plemeno malo vplyv na botanické zloženie a vlastnosti pastvín. Okrem bohatstva rôznych rastlinných druhov sa dalmátske pasienky v pobrežnej a ostrovnej oblasti a v dalmátskom Zagorí vyznačujú riedkymi pasienkami, najmä počas suchých období roka, a výrazným podielom druhov rastlín s nízkou výživovou hodnotou, ktoré sú však bohaté na aromatické a antioxidačné zlúčeniny (dvojklíčnolisté rastliny) (príloha 6.4, Krvavica et al., „Isparljivi sastojci arome dalmatinske janjetine“, Meso 1, 2015, s. 58). Dalmátske pasienky sú vďaka týmto vlastnostiam skutočne jedinečné a výrazne sa líšia od pasienkov v kontinentálnych oblastiach, zatiaľ čo hornaté oblasti, v ktorých nedochádza k spomaleniu rastu v lete (ani k výskytu sucha, na rozdiel od nižšie položených oblastí dalmátskeho Zagorja, pobrežia a ostrovov), sú bohaté nielen na druhy rastlín, ale vyznačujú sa aj veľkým množstvom pasienkov, pričom sa tradične používajú ako lúky na výrobu kvalitného sena alebo na pasenie počas suchých období v roku.

Ass. Stipo-Salvietum officinalis

Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijske sorte i pasmine Dalmacije

Ass. Festuco-Koelerietum officinalis

Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima

Meso

Ľudské faktory

Názov „Dalmácia“ má úzku súvislosť s tradíciou chovu oviec v tejto oblasti. Ilýrsky kmeň „Dalmatae“ alebo „Delmatae“ sa na území dnešnej Dalmácie usadil už v 4. storočí pred naším letopočtom. Meno tohto kmeňa pochádza z ilýrskeho slova „dalma“ alebo „delma“, ktoré znamená ovca, a rímska provincia Dalmácia dostala svoj názov podľa tohto kmeňa (Ozimec et al., Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije; Tradicijsko poljoprivredno bilje i domaće životinje, 2009, s. 203, 204). Prvé písomné zmienky o chove oviec v Dalmácii pochádzajú z konca 17. storočia a zo začiatku 19. storočia, pričom v zdroji z roku 1808 sa uvádza chov takmer dvoch miliónov oviec a kôz (Defilippis, „Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti“, s. 83; in: Kraljski Dalmatin, 1808, 2001, s. 218, 222). V dostupných historických záznamoch sa hovorí o putovnom životnom štýle dalmátskych chovateľov oviec, ktorí počas letných mesiacov (jún až august) vyháňali svoje ovce a kozy do neďalekých hôr, kde spolu s nimi nažívali, a tento zvyk existuje v tomto regióne dodnes (v pohoriach Velebit, Dináre, Svilaja, Kamešnica, Mosor a Biokovo). Chovatelia oviec tak činia najmä preto, že vegetácia počas leta prestáva v nížinách rásť (inými slovami, z dôvodu nedostatku pasienkov a vody).

Dalmatae

Delmatae

dalma

delma

Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije; Tradicijsko poljoprivredno bilje i domaće životinje

Kraljski Dalmatin

Tradičný spôsob tepelnej prípravy mäsa „Dalmatinska janjetina“ opekaním celého jatočného tela s hlavou (Brusić, 8000 godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu, s. 416, 427, 428, 431) mal rozhodujúci vplyv na vlastnosti jatočných tiel jahniat plemena dalmatínska pramenka (vek a hmotnosť jahniat), ktoré sa preto vždy uvádzajú na trh spolu s hlavou.

8000 godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu

Špecifickosť výrobku

Špecifickosť výrobku

Spotrebitelia si vysoko cenia mäso „Dalmatinska janjetina“ a vzhľadom na výnimočnú kvalitu sa považuje za dalmátsku kulinársku špecialitu. Z hľadiska hmotnosti patria jatočné telá plemena dalmatínska pramenka do kategórie ľahkých jatočných tiel jahniat. Jatočné telá jahniat plemena dalmatínska pramenka vytvárajú v porovnaní s jahňatami, ktoré sú chované v kontinentálnych oblastiach alebo v rámci intenzívneho chovu v stajniach, vyššiu výnosnosť na bitúnku, pričom sa svalové tkanivo vyznačuje o čosi tmavšou farbou a menším obsahom tuku. Mäso svalu longissimus dorsi obsahuje menej než 4 % tuku (Vnučec, Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja, doktorská dizertácia, 2011, s. 61), väčšie množstvo prchavých aromatických zlúčenín, najmä terpénov (Krvavica et al., 2015, už citované, s. 62), a vyznačuje sa špecifickým zložením mastných kyselín. Kombinácia všetkých týchto vlastností vytvára špecifické organoleptické vlastnosti, ktoré uznávajú a oceňujú najmä spotrebitelia. Vek a telesná hmotnosť jahniat v čase zabitia a spôsob opracovávania jatočných tiel na bitúnku vyplývajú najmä z tradície chovu oviec, zamýšľaného použitia výrobku a návykov spotrebiteľov; z toho dôvodu sa jatočné tela jahniat plemena dalmatínska pramenka, t. j. „Dalmatinska janjetina“, vždy uvádzajú na trh s hlavou, obličkami a obličkovým lojom, a to buď s vedľajšími jatočnými produktmi a semenníkmi alebo bez nich.

longissimus dorsi

Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja

Názov „Dalmatinska janjetina“ sa tradične používa v každodennej reči, nachádza sa v menu mnohých reštaurácií Dalmácie a kontinentálneho Chorvátska a rovnaký názov sa používa aj vo vedeckej a odbornej literatúre.

Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a výrobkom

Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a výrobkom

Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a výrobkom „Dalmatinska janjetina“ vychádza zo špecifickej kvality mäsa jahniat plemena dalmatínska pramenka a tradičnej metódy chovu v danej zemepisnej oblasti.

Výrobok „Dalmatinska janjetina“ nesie názov oblasti, v ktorej sa chová plemeno dalmatínska pramenka (Dalmácia), pričom aj názov samotnej oblasti Dalmácia pochádza z ilýrskeho slova „dalma“ alebo „delma“, ktoré znamená ovca. Možno preto konštatovať, že Dalmácia bola už od nepamäti krajinou oviec a ich chovateľov.

dalma

delma

Vlastnosti plemena dalmatínska pramenka, ako je odolnosť a agilnosť, a najmä malá zužujúca sa hlava, ohybnosť čeľuste a pier, poukazujú na to, že toto plemeno sa v priebehu tisícročí prispôsobilo drsným podmienkam dalmátskej krasovej krajiny, čo mu umožnilo pásť sa na ťažko dostupných pasienkoch na kamenistej dalmátskej pôde pokrytej hustým porastom a kríkmi a prežiť aj v tom najmenej dostupnom a najdivokejšom teréne, ktorý sa nachádza na veľmi strmých svahoch pobrežného regiónu. Pastviny dalmátskeho Zagorja sa okrem toho považujú za typické pastviny pre ovce, pravdepodobne z dôvodu výberu rastlín v dôsledku tisícročí pasenia, a to najmä pasenia oviec, avšak proces adaptácie jednoznačne prebiehal obojsmerne. Špecifická vôňa a chuť mäsa „Dalmatinska janjetina“ je výsledkom mnohých druhov rastlín v troch odlišných pásmach vegetácie vrátane značného počtu rastlín s nízkou výživovou hodnotou, ktoré sú však bohaté na aromatické a antioxidačné zlúčeniny s rozhodujúcim vplyvom na špecifické chemické zloženie výrobku, najmä zloženie mastných kyselín (Vnučec, už citované, 2011, s. 67), a na zloženie prchavých aromatických zlúčenín. Aromatický profil mäsa „Dalmatinska janjetina“ preto tvorí výrazne vyšší počet rôznych prchavých zlúčením v porovnaní s inými druhmi jahňacieho mäsa, najmä počet a celkový podiel terpénov v porovnaní s kontinentálnym jahňacím mäsom (Krvavica et al., Isparljivi sastojci mesa janjadi iz različitih zemljopisnih područja, zistenia, 2016, s. 162). Terpény sú metabolity dvojklíčnolistých rastlín, ktoré sú v značnej miere zastúpené v jedinečnom a rozmanitom rastlinnom zložení dalmátskych pasienkov a ktoré sa v nezmenenom stave absorbujú priamo do tkaniva zvieraťa (Krvavica et al., už citované, 2015, s. 58) a v literatúre sa preto považujú za unikátne rastlinné stopové látky (Krvavica et al., už citované, 2016, s. 162). Oblasť chovu plemena dalmatínska pramenka sa okrem toho vyznačuje riedkymi pasienkami počas väčšej časti roka, čo vedie k tomu, že ovce a jahňatá počas dňa pri hľadaní potravy prekonávajú veľké vzdialenosti, a preto mäso „Dalmatinska janjetina“ v porovnaní s inými druhmi jahňacieho mäsa obsahuje menej tuku a má o čosi tmavšiu farbu (svetloružová až ružová). Riedke pasienky zároveň vedú k pomalšiemu rastu jahniat, ktoré preto majú menej rozvinutý tráviaci systém; z toho dôvodu výnosnosť jatočných tiel na bitúnku dosahuje v porovnaní s kontinentálnymi jahňatami vyššiu úroveň (Mioč et al., Dalmatinska janjetina, zistenia, 2012, s. 31, 32, 34). Na základe uvedených skutočností možno konštatovať, že príznačná špecifická vôňa a chuť mäsa „Dalmatinska janjetina“ vyplýva nielen z vlastností plemena a tradičnej metódy chovu oviec a jahniat, ale predovšetkým aj zo špecifickosti zemepisnej oblasti, v ktorej sa uskutočňuje chov plemena dalmatínska pramenka.

Isparljivi sastojci mesa janjadi iz različitih zemljopisnih područja

Dalmatinska janjetina

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Specifikacija%20DJ%20-%20izmijenjena_02.2022_%C4%8Distopis.pdf

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 6.9.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 341/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 341/12

---

Uverejnenie oznámenia o schválení štandardnej zmeny špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 17 ods. 2 a 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33

(2022/C 341/06)

Toto oznámenie sa uverejňuje v súlade s článkom 17 ods. 5 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 (1)

OZNÁMENIE O ŠTANDARDNEJ ZMENE JEDNOTNÉHO DOKUMENTU

„Priorat/Priorato“

PDO-ES-A1560-AM03

Dátum oznámenia: 10. 6. 2022

OPIS A DÔVODY SCHVÁLENEJ ZMENY

1.   Pridanie nových menších zemepisných jednotiek

OPIS:

Pridalo sa niekoľko nových menších zemepisných jednotiek (lokalít a vinohradov).

Touto zmenou sa pridaním písmen b) a c) mení oddiel 4.2 špecifikácie výrobku. To však neovplyvňuje jednotný dokument.

Ide o štandardnú zmenu, pretože nezodpovedá žiadnemu typu zmeny uvedenému v článku 14 ods. 1 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 zo 17. októbra 2018.

DÔVODY:

Okrem menších zemepisných jednotiek v súčasnosti uznaných v špecifikácii výrobku pracovala Regulačná rada pre chránené označenie pôvodu „Priorat“ na identifikovaní názvov lokalít v oblasti tohto CHOP, ktoré sú uvedené v katastri nehnuteľností a/alebo úradných mapách, s cieľom chrániť a propagovať lokálne miestne názvy.

Regulačná rada v tejto súvislosti použila na zostavenie a schválenie zoznamu lokalít s CHOP „Priorat“ súčasné a historické mapy a doklady katastra nehnuteľností so zámerom zabezpečiť, aby tieto lokality boli „náležite vymedzené“ prostredníctvom máp a odkazov na zodpovedajúce katastrálne územia a pozemky v súlade s článkom 55 nariadenia (EÚ) 2019/33.

Takisto sa zistilo, že ešte v menšom meradle sa vlastnými osobitnými názvami umožňujúcimi identifikáciu pomenúvajú aj vinohrady. Aby sa vinohrady známe pod osobitným miestnym názvom alebo tradičným názvom úradne identifikovali pod týmto názvom, regulačná rada ich musela dať zapísať do registra vinohradníkov. V súlade s článkom 20 ods. 2 nariadenia o CHOP „Priorat“ (nariadenie katalánskej vlády ARP 188/2006 z 18. apríla 2006) musí register okrem iného obsahovať: „... názov vinohradu, miesto a obec, kde je vinohradnícka plocha umiestnená, výrobnú oblasť, podrobnosti o katastrálnom území a pozemkoch z katalánskeho vinohradníckeho registra [Registro vitivinícola de Cataluña], pestovanú odrodu alebo odrody viniča a rôzne informácie, ktoré sa vyžadujú na presnú klasifikáciu a lokalizáciu daného vinohradu.“

Názvy označujúce miesta v oblasti (časť obce) majú technickú aj kultúrnu funkciu: technickú, pretože sa nimi identifikujú miesta zemepisne, a kultúrnu, pretože poskytujú informácie o kultúre, jazyku alebo zvykoch ľudí, ktorí ich pomenovali. Miestne názvy tvoria v tejto súvislosti kolektívne dedičstvo, ktoré by sa malo chrániť ako súčasť jazykového a kultúrneho dedičstva.

Hodnotu miestnych názvov ako národného nehmotného kultúrneho dedičstva okrem iných uznala OSN na deviatej konferencii o štandardizácii geografických názvov (rezolúcia IX/4, New York, august 2007). Na túto hodnotu sa odkazuje aj v preambule nariadenia katalánskej vlády č. 59/2001 z 23. januára 2001, ktorým sa ustanovuje výbor pre miestne názvy [Comisión de Toponimia] a mení nariadenie č. 78/1991 o používaní miestnych názvov.

V súvislosti s vinohradníctvom, a najmä v oblasti, na ktorú sa vzťahuje CHOP „Priorat“, tradičný hospodársky a kultúrny význam, ktorý majú vinohrady pre miestnych obyvateľov a jazykové a etnické skupiny, jasne preukazuje ich hodnotu ako nehmotného kultúrneho dedičstva. Možnosť označovať víno názvom konkrétnej lokality alebo vinohradu ako „menšej zemepisnej jednotky“ umožňuje identifikovať miesto, kde sa hrozno dopestovalo, presnými zemepisnými pojmami. Okrem toho pomáha zachovať a propagovať názvy, ktoré dali predchádzajúce generácie vinohradníkov v oblasti CHOP „Priorat“ rôznym miestam (častiam obcí), ktoré tvoria túto oblasť.

V tomto prípade je zámerom dať výrobcom vín schválených na označovanie CHOP možnosť identifikovať – presnými zemepisnými pojmami – miesto, kde sa hrozno použité na výrobu konkrétneho vína dopestovalo, poskytnúť tak spotrebiteľom čo najviac informácií a pomôcť zachovať a propagovať názvy, pod ktorými sú lokality a vinohrady známe podľa miestnych zvyklostí.

2.   Nové maximálne výrobné výnosy

OPIS:

Maximálne výnosy výroby hrozna sa znížili pri vínach, ktoré majú niesť niektoré z ďalej uvedených označení súvisiacich s rôznymi uznanými zemepisnými jednotkami: „vila“ (obec), „paraje“ (lokalita), „viña clasificada“ (klasifikovaný vinohrad) a „gran viña clasificada“ (významný klasifikovaný vinohrad).

Touto zmenou sa mení oddiel 8.3 písm. B špecifikácie výrobku a bod 5.2 jednotného dokumentu.

Ide o štandardnú zmenu, pretože nezodpovedá žiadnemu typu zmeny uvedenému v článku 14 ods. 1 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 zo 17. októbra 2018.

DÔVODY:

Cieľom je zlepšiť kvalitu a presnejšie informovať spotrebiteľa o mieste pestovania hrozna.

3.   Požiadavky na používanie nových označení na etiketách v spojení s menšími zemepisnými jednotkami

OPIS:

Zmenili sa požiadavky na používanie výrazu „vino de vila de“ (víno z obce) a stanovili sa podmienky používania nových označení „paraje“, „viña clasificada“ a „gran viña clasificada“, všetkých v spojení s názvom menšej zemepisnej jednotky.

Touto zmenou sa mení oddiel 8.3 písm. B špecifikácie výrobku a bod 9 jednotného dokumentu.

Ide o štandardnú zmenu, pretože nezodpovedá žiadnemu typu zmeny uvedenému v článku 14 ods. 1 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 zo 17. októbra 2018.

DÔVODY:

Podľa návrhu by malo 100 % hrozna pochádzať z danej menšej zemepisnej jednotky v prípadoch, keď sa uvedené nepovinné označenia používajú v spojení s menšími zemepisnými jednotkami. Takisto sa navrhuje, aby sa stanovili limity vzhľadom na pestovateľské a vinárske výrobné postupy a aby sa na menšie zemepisné jednotky odkazovalo iba vtedy, keď sa typické vlastnosti vín s CHOP „Priorat“ prejavia v celom ich rozsahu a väčšina hrozna pochádza z tradične zavedených, nízko výnosných odrôd Garnacha Negra, Garnacha Peluda, Garnacha Blanca alebo Cariñena, ktoré sa najčastejšie používajú na výrobu vín s CHOP „Priorat“.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Názov výrobku

Priorat

Priorato

2.   Druh zemepisného označenia

CHOP – chránené označenie pôvodu

3.   Kategórie vinohradníckych/vinárskych výrobkov

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

| 3. | Likérové víno |
| --- | --- |

3.

Likérové víno

| 16. | Víno z prezretého hrozna |
| --- | --- |

16.

Víno z prezretého hrozna

4.   Opis vína (vín)

1.   VÍNO – biele a ružové vína a biele a ružové vína vinos de finca (osobitná katalánska kategória vysokokvalitných vín z vinohradníckeho honu)

STRUČNÝ SLOVNÝ OPIS

Čisté, číre a žiarivé. Správna aromatická intenzita a kvalita.

Biele vína: plné, ovocné, kvetinové alebo mliečne arómy. Vyvážené, hladké a svieže.

Biele víno zrejúce v drevených sudoch: arómy ovocia a/alebo korenia. Vyvážená a štruktúrovaná chuť.

Ružové vína: ovocné a/alebo kvetinové arómy. Ovocná chuť s uspokojivo dlhým finále, tieto vína vytvárajú dobrý prvý dojem, ktorý sa rozvíja na podnebí.

Vína vinos de finca musia mať navyše čistý a číry vzhľad, správnu aromatickú intenzitu a dobrú štruktúru v ústach.

| * | Obsah prchavých kyselín: vína mladšie ako 1 rok: 16,5 miliekvivalentu na liter; vína staršie ako 1 rok: 18 miliekvivalentov na liter. |
| --- | --- |

*

| * | Maximálny obsah oxidu siričitého: 200 mg/l, ak je obsah cukru nižší ako 5 g/l, a 250 mg/l, ak je vyšší alebo sa rovná 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Ak limity nie sú uvedené, uplatňujú sa aktuálne právne predpisy. |
| --- | --- |

*

| Všeobecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | 13 |
| Minimálna celková kyslosť | 3,5 gramu na liter, vyjadrená ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické vlastnosti

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

13

Minimálna celková kyslosť

3,5 gramu na liter, vyjadrená ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

2.   VÍNO – červené vína a červené vína vinos de finca

STRUČNÝ SLOVNÝ OPIS

Čisté, číre a žiarivé. Ovocné a/alebo kvetinové a/alebo minerálne primárne arómy. Na prvý dojem vyvážené, vývoj chuti v ústach, so štruktúrou a sviežosťou.

Vína zrejúce v drevených sudoch: čistý a číry vzhľad. Vyváženosť medzi primárnymi, sekundárnymi a terciárnymi arómami. Intenzívny a príjemný prvý dojem a vývoj chuti v ústach s uspokojivou štruktúrou tanínov.

Vína vinos de finca musia mať navyše čistý a číry vzhľad, správnu aromatickú intenzitu a dobrú štruktúru v ústach.

| * | Obsah prchavých kyselín: vína mladšie ako 1 rok: 16,5 miliekvivalentu na liter; vína staršie ako 1 rok: 20 miliekvivalentov na liter. |
| --- | --- |

*

| * | Maximálny obsah oxidu siričitého: 150 mg/l, ak je obsah cukru nižší ako 5 g/l, a 200 mg/l, ak je vyšší alebo sa rovná 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Ak limity nie sú uvedené, uplatňujú sa aktuálne právne predpisy. |
| --- | --- |

*

| Všeobecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | 13,5 |
| Minimálna celková kyslosť | 3,5 gramu na liter, vyjadrená ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické vlastnosti

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

13,5

Minimálna celková kyslosť

3,5 gramu na liter, vyjadrená ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

3.   LIKÉROVÉ VÍNO (víno rancio, sladké likérové víno, biele a červené víno mistela, prírodne sladké víno)

STRUČNÝ SLOVNÝ OPIS

Víno rancio: čistý a číry vzhľad s farbou od rubínovej červenej po hnedú s terakotovými tónmi. Terciárne arómy špecifické pre zrenie. Vnímateľný obsah prchavých kyselín a možné arómy sušeného ovocia. Vyvážená kyslosť a krémová chuť na podnebí.

Sladké víno rancio: ako predchádzajúce, pokiaľ ide o vzhľad a arómu. Z hľadiska chuti výrazná vláčnosť a vnímateľná sladká chuť.

Sladké likérové víno: čistý a číry vzhľad. Arómy ovocia a/alebo kvetín a/alebo korení a/alebo sušeného ovocia. Príjemná vláčnosť v ústach a vnímateľná sladká chuť.

Biele víno mistela: čisté a číre; slamovožltej farby, s možnými zlatými odtieňmi. Arómy čerstvého hrozna, ktoré sú kvetinové, ovocné a/alebo korenisté. Príjemná vláčnosť v ústach, vyvážená kyslosť a vnímateľná sladká chuť.

Červené víno mistela: ako predchádzajúce, ale s červenou farbou a možnými náznakmi fialovej.

Prírodne sladké víno: čistý a číry vzhľad. Arómy ovocia a/alebo kvetín a/alebo korení a/alebo sušeného ovocia. Možné terciárne arómy. Príjemná vláčnosť v ústach a vnímateľná sladká chuť.

| * | Obsah prchavých kyselín: biele a ružové vína: max. 18 miliekvivalentov na liter; červené vína: max. 20 miliekvivalentov na liter; vína rancio: max. 40 miliekvivalentov na liter. |
| --- | --- |

*

| * | Maximálny obsah oxidu siričitého: 150 mg/l, ak je obsah cukru nižší ako 5 g/l, a 200 mg/l, ak je vyšší alebo sa rovná 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Ak limity nie sú uvedené, uplatňujú sa aktuálne právne predpisy. |
| --- | --- |

*

| Všeobecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | 15 |
| Minimálna celková kyslosť | 3,5 gramu na liter, vyjadrená ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické vlastnosti

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

15

Minimálna celková kyslosť

3,5 gramu na liter, vyjadrená ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

4.   VÍNO Z PREZRETÉHO HROZNA

STRUČNÝ SLOVNÝ OPIS

Vína z prezretého hrozna sa vyrábajú bez umelého zvyšovania prirodzeného obsahu alkoholu, alkohol vzniká len alkoholovým kvasením. Prirodzený obsah alkoholu v nich musí byť vyšší ako 15 obj. % a minimálny skutočný obsah alkoholu 13,5 obj. %.

V tejto kategórii sa víno vimblanc považuje za víno získané z muštu odrody Garnacha Tinta kvaseného vo vinifikátoroch, prednostne z dubového dreva, pričom každý má maximálny obsah 100 litrov.

Čistý a číry vzhľad. Mladé vína vimblanc by mali mať purpurovočervenú farbu, ktorá môže mať rôznu intenzitu, zatiaľ čo staršie vína vimblanc môžu byť dokonca rubínové. Arómy sušeného ovocia. Možné terciárne arómy. Príjemná vláčnosť v ústach a vnímateľná sladká chuť.

| * | Obsah prchavých kyselín: vína mladšie ako 1 rok: max. 16,5 miliekvivalentu na liter; biele a ružové vína staršie ako 1 rok: max. 18 miliekvivalentov na liter; červené vína staršie ako 1 rok: max. 20 miliekvivalentov na liter. |
| --- | --- |

*

| * | Maximálny obsah oxidu siričitého: biele a ružové vína: 200 mg/l; červené vína: 150 mg/l. |
| --- | --- |

*

| * | Ak limity nie sú uvedené, uplatňujú sa aktuálne právne predpisy. |
| --- | --- |

*

| Všeobecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | 13,5 |
| Minimálna celková kyslosť | 3,5 gramu na liter, vyjadrená ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické vlastnosti

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

13,5

Minimálna celková kyslosť

3,5 gramu na liter, vyjadrená ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

5.   Vinárske výrobné postupy

5.1.   Osobitné enologické postupy

1.   Pestovateľský postup

| — | Na získanie hrozna s najlepšími vlastnosťami sa musia používať tradičné pestovateľské postupy.
  Všetky pestovateľské postupy musia rešpektovať životné prostredie a fyziologickú rovnováhu viniča. Na získanie hrozna v optimálnom stave na výrobu vína je potrebné uplatniť agronomické odborné znalosti. |
| --- | --- |

—

Na získanie hrozna s najlepšími vlastnosťami sa musia používať tradičné pestovateľské postupy.

Všetky pestovateľské postupy musia rešpektovať životné prostredie a fyziologickú rovnováhu viniča. Na získanie hrozna v optimálnom stave na výrobu vína je potrebné uplatniť agronomické odborné znalosti.

| — | Vinič musí byť vedený tradičným systémom Gobelet alebo akoukoľvek inou metódou, ktorou sa zabezpečí najlepšia kvalita a aromatická bohatosť vín. |
| --- | --- |

—

Vinič musí byť vedený tradičným systémom Gobelet alebo akoukoľvek inou metódou, ktorou sa zabezpečí najlepšia kvalita a aromatická bohatosť vín.

| — | Minimálna a maximálna hustota výsadby je 2 500, resp. 9 000 krov na hektár. Pri nových vinohradoch vysadených od 1. januára 2013 je minimálna hustota výsadby 3 000 krov na hektár a maximálna hustota výsadby 9 000 krov na hektár. |
| --- | --- |

—

Minimálna a maximálna hustota výsadby je 2 500, resp. 9 000 krov na hektár. Pri nových vinohradoch vysadených od 1. januára 2013 je minimálna hustota výsadby 3 000 krov na hektár a maximálna hustota výsadby 9 000 krov na hektár.

| — | Zavlažovanie sa musí vopred povoliť a uskutočňovať len vtedy, ak je potrebné na prežitie viniča či na zabezpečenie alebo zlepšenie kvality hrozna. |
| --- | --- |

—

Zavlažovanie sa musí vopred povoliť a uskutočňovať len vtedy, ak je potrebné na prežitie viniča či na zabezpečenie alebo zlepšenie kvality hrozna.

| — | Zber úrody by sa mal prednostne vykonávať ručne. Chránené vína možno vyrábať len z hrozna s minimálnym potenciálnym obsahom alkoholu 12,5 obj. % v prípade modrých odrôd a 12 obj. % v prípade bielych odrôd. |
| --- | --- |

—

Zber úrody by sa mal prednostne vykonávať ručne. Chránené vína možno vyrábať len z hrozna s minimálnym potenciálnym obsahom alkoholu 12,5 obj. % v prípade modrých odrôd a 12 obj. % v prípade bielych odrôd.

2.   Relevantné obmedzenie týkajúce sa výroby vín

| — | Pri výrobe hroznového muštu sa musia dodržať tradičné postupy s využitím technológie určenej na optimalizovanie kvality vín. Pri stáčaní hroznového muštu alebo vína a jeho oddeľovaní od šupiek/matolín sa musí použiť primeraný tlak, aby sa zabezpečilo, že výlisnosť neprekročí 65 litrov vína na 100 kg zozbieraného hrozna. |
| --- | --- |

—

Pri výrobe hroznového muštu sa musia dodržať tradičné postupy s využitím technológie určenej na optimalizovanie kvality vín. Pri stáčaní hroznového muštu alebo vína a jeho oddeľovaní od šupiek/matolín sa musí použiť primeraný tlak, aby sa zabezpečilo, že výlisnosť neprekročí 65 litrov vína na 100 kg zozbieraného hrozna.

| — | Vína, ktoré budú mať označenie „vino de finca“, sa musia vyrábať a musia vyzrievať celkom oddelene od ostatných vín vo vinárskom podniku a musia byť vždy identifikovateľné. Maximálny povolený výnos v prípade hrozna, ktoré sa použije na výrobu vína vino de finca, je o 15 % nižší ako limit stanovený pre CHOP. Techniky používané na zber, prepravu hrozna a manipuláciu s hroznom, lisovanie a kontrolu kvasenia, ako aj enologické postupy uplatňované v priebehu výroby vína a vyzrievanie vína by sa mali odraziť vo vysokej kvalite výrobkov. |
| --- | --- |

—

Vína, ktoré budú mať označenie „vino de finca“, sa musia vyrábať a musia vyzrievať celkom oddelene od ostatných vín vo vinárskom podniku a musia byť vždy identifikovateľné. Maximálny povolený výnos v prípade hrozna, ktoré sa použije na výrobu vína vino de finca, je o 15 % nižší ako limit stanovený pre CHOP. Techniky používané na zber, prepravu hrozna a manipuláciu s hroznom, lisovanie a kontrolu kvasenia, ako aj enologické postupy uplatňované v priebehu výroby vína a vyzrievanie vína by sa mali odraziť vo vysokej kvalite výrobkov.

| — | Vína, ktoré na etikete môžu odkazovať na menšiu zemepisnú jednotku, sa musia vyrobiť a musia dozrievať oddelene od ostatných vín vo vinárskom podniku a vždy musia byť identifikovateľné. |
| --- | --- |

—

Vína, ktoré na etikete môžu odkazovať na menšiu zemepisnú jednotku, sa musia vyrobiť a musia dozrievať oddelene od ostatných vín vo vinárskom podniku a vždy musia byť identifikovateľné.

5.2.   Maximálne výnosy

| 1. | Modré odrody
  6 000 kilogramov hrozna na hektár |
| --- | --- |

1.

Modré odrody

6 000 kilogramov hrozna na hektár

| 2. | 39 hektolitrov na hektár |
| --- | --- |

2.

39 hektolitrov na hektár

| 3. | Biele odrody
  8 000 kilogramov hrozna na hektár |
| --- | --- |

3.

Biele odrody

8 000 kilogramov hrozna na hektár

| 4. | 52 hektolitrov na hektár |
| --- | --- |

4.

52 hektolitrov na hektár

| 5. | Modré odrody určené na výrobu vína vino de finca

  5 100 kilogramov hrozna na hektár |
| --- | --- |

5.

Modré odrody určené na výrobu vína vino de finca

5 100 kilogramov hrozna na hektár

| 6. | 33,15 hektolitrov na hektár |
| --- | --- |

6.

33,15 hektolitrov na hektár

| 7. | Biele odrody určené na výrobu vína vino de finca

  6 800 kilogramov hrozna na hektár |
| --- | --- |

7.

Biele odrody určené na výrobu vína vino de finca

6 800 kilogramov hrozna na hektár

| 8. | 44,2 hektolitrov na hektár |
| --- | --- |

8.

44,2 hektolitrov na hektár

| 9. | Modré odrody pestované na pozemkoch s vysokou hustotou (5 000 až 9 000 krov na hektár). K maximálnemu výnosu sa pridáva množstvo 0,5 kg na každý ker vysadený na pestovateľskej ploche s hustotou výsadby viac než 5 000 krov na hektár.
  6 000 kilogramov hrozna na hektár |
| --- | --- |

9.

Modré odrody pestované na pozemkoch s vysokou hustotou (5 000 až 9 000 krov na hektár). K maximálnemu výnosu sa pridáva množstvo 0,5 kg na každý ker vysadený na pestovateľskej ploche s hustotou výsadby viac než 5 000 krov na hektár.

6 000 kilogramov hrozna na hektár

| 10. | 39 hektolitrov na hektár |
| --- | --- |

10.

39 hektolitrov na hektár

| 11. | Biele odrody pestované na pozemkoch s vysokou hustotou (5 000 až 9 000 krov na hektár). K maximálnemu výnosu sa pridáva množstvo 0,5 kg na každý ker vysadený na pestovateľskej ploche s hustotou výsadby viac než 5 000 krov na hektár.
  8 000 kilogramov hrozna na hektár |
| --- | --- |

11.

Biele odrody pestované na pozemkoch s vysokou hustotou (5 000 až 9 000 krov na hektár). K maximálnemu výnosu sa pridáva množstvo 0,5 kg na každý ker vysadený na pestovateľskej ploche s hustotou výsadby viac než 5 000 krov na hektár.

8 000 kilogramov hrozna na hektár

| 12. | 52 hektolitrov na hektár |
| --- | --- |

12.

52 hektolitrov na hektár

| 13. | Modré odrody určené na výrobu vína s označením „vila“
  5 000 kilogramov hrozna na hektár |
| --- | --- |

13.

Modré odrody určené na výrobu vína s označením „vila“

5 000 kilogramov hrozna na hektár

| 14. | 32,5 hektolitrov na hektár |
| --- | --- |

14.

32,5 hektolitrov na hektár

| 15. | Biele odrody určené na výrobu vína s označením „vila“
  7 000 kilogramov hrozna na hektár |
| --- | --- |

15.

Biele odrody určené na výrobu vína s označením „vila“

7 000 kilogramov hrozna na hektár

| 16. | 45,5 hektolitrov na hektár |
| --- | --- |

16.

45,5 hektolitrov na hektár

| 17. | Modré odrody určené na výrobu vína s označením „paraje“ alebo s označením „viña clasificada“
  4 000 kilogramov hrozna na hektár |
| --- | --- |

17.

Modré odrody určené na výrobu vína s označením „paraje“ alebo s označením „viña clasificada“

4 000 kilogramov hrozna na hektár

| 18. | 26 hektolitrov na hektár |
| --- | --- |

18.

26 hektolitrov na hektár

| 19. | Biele odrody určené na výrobu vína s označením „paraje“ alebo s označením „viña clasificada“
  6 000 kilogramov hrozna na hektár |
| --- | --- |

19.

Biele odrody určené na výrobu vína s označením „paraje“ alebo s označením „viña clasificada“

6 000 kilogramov hrozna na hektár

| 20. | 39 hektolitrov na hektár |
| --- | --- |

20.

39 hektolitrov na hektár

| 21. | Modré odrody určené na výrobu vína s označením „gran viña clasificada“
  3 000 kilogramov hrozna na hektár |
| --- | --- |

21.

Modré odrody určené na výrobu vína s označením „gran viña clasificada“

3 000 kilogramov hrozna na hektár

| 22. | 19,5 hektolitrov na hektár |
| --- | --- |

22.

19,5 hektolitrov na hektár

| 23. | Biele odrody určené na výrobu vína s označením „gran viña clasificada“
  4 000 kilogramov hrozna na hektár |
| --- | --- |

23.

Biele odrody určené na výrobu vína s označením „gran viña clasificada“

4 000 kilogramov hrozna na hektár

| 24. | 26 hektolitrov na hektár |
| --- | --- |

24.

26 hektolitrov na hektár

6.   Vymedzená zemepisná oblasť

Bellmunt del Priorat, Gratallops, El Lloar, La Morera de Montsant a pripojená obec Escaladei, Poboleda, Porrera, Torroja del Priorat, La Vilella Alta, La Vilella Baixa, severná časť obce Falset pokrývajúca celé katastrálne územia 1, 4, 5, 6, 7, 21 a 25, pozemky 38, 39, 40, 71, 92, západná časť pozemku 93 (1,69 ha), 96, 97, 98, 99, 100, 101, severná časť pozemku 102 (0,16 ha), 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 126, 128, 129, 130, 146, 147, 149 a 150 v katastrálnom území 2, pozemky 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, severná časť pozemku 47 (17 ha), severná časť pozemku 50 (2,6 ha), severná časť pozemku 52 (3 ha), severná časť pozemku 53 (14 ha), 54, 55, 56, 57, 58, 59 a 60 v katastrálnom území 3, pozemky 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, severná časť pozemku 28 (1,36 ha), severná časť pozemku 29 (3,85 ha), 63, 69, 72, 73, 74 a 75 v katastrálnom území 19, pozemky 18, 19, 20, 21, severná časť pozemku 27 (1,36 ha), severná časť pozemku 28 (2,04 ha), 31, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, severná časť pozemku 65 (0,85 ha), 67, 69, 70, 71, 75, 76, 77 a 78 v katastrálnom území 20, pozemky 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39 a 40 v katastrálnom území 22 a pozemky 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47 a 48 v katastrálnom území 24; a východná časť obce Molar pokrývajúca celé katastrálne územia 5, 6 a 7, východná časť pozemku 8 (0,45 ha) a pozemky 9, 10, 11, 12, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 37, 39, 40, 44, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 60, 62, 63, 65 a 68 v katastrálnom území 4, pozemky 29, 30, 31, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 176, 194, 197, 198, 201, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 211 a 212 v katastrálnom území 8, pozemky 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 33, 34, 38, 39, 40, 44 a 45 v katastrálnom území 9, a pozemky 8, 13, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65 a 72 v katastrálnom území 10.

7.   Muštové odrody

GARNACHA TINTA

MAZUELA – CARIÑENA

MAZUELA –SAMSÓ

8.   Opis súvislostí

Pôdu kopcovitej krajiny tvorí materiál z éry prvohôr, najmä bridlica z období devónu a karbónu. Ide o najstaršiu bridlicu, ktorú možno v Katalánsku nájsť v spojení s pestovaním viniča. Plytké pôdy, ktoré obsahujú málo organickej hmoty, sa tvoria prevažne rozpadom bridlíc, ktoré sa v katalánčine nazývajú llicorell alebo llicorella. Korene viniča prenikajú pomedzi úlomky bridlíc a hľadajú tak vodu a živiny, ktoré dávajú vínam ich charakteristické minerálne tóny.

Pokiaľ ide o klímu, relatívna izolácia oblasti od vplyvu mora a zároveň jej ochrana pohorím Sierra de Montsant pred studenými severnými vetrami umožňujú priemernú ročnú teplotu od 14 do 12 stupňov (v najnižšej časti oblasti položenej na úpätí Sierra de Montsant). Značené rozdiely teploty však existujú medzi dňom a nocou najmä v lete, keď minimálne teploty môžu klesnúť až na 12 stupňov v noci, ale maximálne teploty na poludnie môžu dosiahnuť až 40 stupňov. Teplota povrchu kamenistej pôdy môže dosiahnuť aj vyššie hodnoty. Tieto teplotné výkyvy sú prospešné pre proces postupného dozrievania a pozitívny vývoj fenolických zlúčenín v hrozne.

Nízky ročný úhrn zrážok (400 až 500 litrov na meter štvorcový) a severozápadné vetry, ktoré spôsobujú rýchle odparovanie povrchovej vlhkosti, spolu s geologickým zložením oblasti a špecifickou štruktúrou pôdy sú prospešné pre pomalé a úplné dozrievanie plodov na viniči, čo umožňuje zber úrody v ideálnom okamihu. Naproti tomu tvrdá pôda a suchá klíma vo všeobecnosti brzdia rast viniča. To však na druhej strane obmedzuje výskyt chorôb rastlín, čo zabezpečuje dobrú kvalitu hrozna.

Tieto prírodné faktory a vlastnosti vinohradov dodávajú vínam „Priorat“ arómu, telo a štruktúru.

Aj preto vína z prvého zberu (biele, ružové a červené vína) sú číre a jasné, majú typické ovocné arómy s výraznými minerálnymi tónmi, sú svieže z hľadiska obsahu kyselín a majú konzistentné finále.

Vysoký obsah cukru určitého hrozna „Priorat“ určuje osobitné charakteristiky likérových vín. Vysoký obsah cukru, typický pre hrozno „Priorat“, historicky podporil výrobu veľkého počtu vín s obsahom zvyškového cukru a/alebo s vysokým obsahom alkoholu. Postupné dozrievanie odrôd, ako je Garnacha, umožňuje výrobu vín s vysokým obsahom alkoholu, ktoré si zachovajú komplexnosť a sviežosť základnej odrody.

Vína rancio sú vína bez zvyškového cukru a s vysokým obsahom minerálov, ktoré sa vyrábajú procesom oxidácie v dubových sudoch alebo sklenených nádobách. Počas procesu oxidácie získavajú vína určité terciárne arómy, a to aj arómy sušeného ovocia, a charakteristickú farbu od rubínovej červenej po hnedú s terakotovými tónmi.

Sladké likérové vína sa vyrábajú vinifikáciou hrozna s vysokou koncentráciou cukru. Po dosiahnutí prirodzeného obsahu alkoholu 8 obj. % sa pridáva vínny alkohol až do množstva 15 obj. %. Vína sa vyznačujú svojím čistým vzhľadom, arómami sušeného ovocia, dobrou štruktúrou v ústach a vnímateľnou sladkou chuťou.

Vína mistela sa vyrábajú z muštu, do ktorého sa pridáva vínny alkohol, až kým sa nedosiahne obsah alkoholu 15 obj. %. Deje sa tak prostredníctvom procesu stáčania, ktoré trvá sedem dní, a tým sa zabraňuje kvaseniu prírodného cukru. Vína sa vyznačujú kvetinovými arómami čerstvého ovocia s výraznými korenistými tónmi.

Prírodne sladké vína sa vyrábajú z muštov veľmi bohatých na cukry, ktoré sa čiastočne kvasia do dosiahnutia prirodzeného minimálneho obsahu alkoholu 7 obj. % a potom sa pridáva vínny alkohol, až kým sa nedosiahne hodnota aspoň 15 obj. %. Vína sa vyznačujú ovocnými, korenistými arómami s tónmi sušeného ovocia.

Vinohradníctvo na úbočiach a strmých svahoch tejto oblasti je ťažké a nákladné a výsledkom sú nízke výnosy. Sú to však práve tieto podmienky, ktoré umožňujú výrobu koncentrovaných vín najvyššej kvality s vysokým obsahom alkoholu – práve ten im dodáva nezameniteľné jemné a lahodné arómy. V prípade vín vyrobených z prezretého hrozna sa buď hrozno suší, alebo sa zrelé plody ponechajú dlho na viniči, aby sa z nich odparila vlhkosť. Týmito technikami sa dopestuje hrozno s veľmi vysokou koncentráciou prírodného cukru, ktorý je základom výroby takých vín. Vína majú minimálny obsah alkoholu 15 obj. %, ktorý sa umelo nezvyšuje, a sú charakterizované terciárnymi arómami sušeného ovocia a dobrou štruktúrou v ústach.

9.   Ďalšie základné podmienky (balenie, označovanie, iné požiadavky)

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh ďalšej podmienky:

balenie vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Opis podmienky:

Dôvody:

| — | Lepšia vysledovateľnosť: obmedzenie pohybu vín pomáha zabezpečiť možnosť ich identifikácie. |
| --- | --- |

—

Lepšia vysledovateľnosť: obmedzenie pohybu vín pomáha zabezpečiť možnosť ich identifikácie.

| — | Zabránenie ohrozeniu kvality. Fľašovacie zariadenia v oblasti sú prispôsobené kvalite a kvantite vína. Skrátením času dopravy sa predchádza poškodeniu teplom a svetlom a časovým stratám. |
| --- | --- |

—

Zabránenie ohrozeniu kvality. Fľašovacie zariadenia v oblasti sú prispôsobené kvalite a kvantite vína. Skrátením času dopravy sa predchádza poškodeniu teplom a svetlom a časovým stratám.

| — | Miesto, kde sa víno fľašuje, bežne slúži na identifikáciu jeho pôvodu. Ak by sa fľašovanie uskutočňovalo v oblasti i mimo nej, mohlo by to ohroziť dôveru spotrebiteľov, ktorí sú presvedčení, že všetky fázy výroby vína s CHOP sa vykonávajú pod dohľadom držiteľov ochrany. |
| --- | --- |

—

Miesto, kde sa víno fľašuje, bežne slúži na identifikáciu jeho pôvodu. Ak by sa fľašovanie uskutočňovalo v oblasti i mimo nej, mohlo by to ohroziť dôveru spotrebiteľov, ktorí sú presvedčení, že všetky fázy výroby vína s CHOP sa vykonávajú pod dohľadom držiteľov ochrany.

Fľašovanie mimo oblasti nemožno porovnávať s fľašovaním, ktoré sa uskutočňuje v oblasti, ale v inom zariadení ako zariadenie, v ktorom sa víno vyrába, pretože:

| — | každá preprava vína vo veľkom objeme v rámci danej oblasti musí byť schválená, |
| --- | --- |

—

každá preprava vína vo veľkom objeme v rámci danej oblasti musí byť schválená,

| — | fľašovanie môžu vykonávať len schválené vinárske podniky, ktoré spĺňajú určité technické požiadavky, |
| --- | --- |

—

fľašovanie môžu vykonávať len schválené vinárske podniky, ktoré spĺňajú určité technické požiadavky,

| — | schválené vinárstva môžu prijímať iba hrozno, hroznový mušt alebo vína a vyrábať a fľašovať vína, na ktoré sa vzťahuje CHOP, |
| --- | --- |

—

schválené vinárstva môžu prijímať iba hrozno, hroznový mušt alebo vína a vyrábať a fľašovať vína, na ktoré sa vzťahuje CHOP,

| — | malá veľkosť vymedzenej oblasti zaručuje, že čas prepravy môže byť minimálny a že |
| --- | --- |

—

malá veľkosť vymedzenej oblasti zaručuje, že čas prepravy môže byť minimálny a že

| — | víno zostane vo svojej mikroklíme a nie je vystavené zmenám teploty a nadmorskej výšky, ktoré by mohli spôsobiť jeho predčasné vyzretie. |
| --- | --- |

—

víno zostane vo svojej mikroklíme a nie je vystavené zmenám teploty a nadmorskej výšky, ktoré by mohli spôsobiť jeho predčasné vyzretie.

Právny rámec:

vnútroštátne právne predpisy

Druh ďalšej podmienky:

dodatočné ustanovenia týkajúce sa etikiet

Opis podmienky:

Všetky druhy balenia musia mať jednorazovú ochrannú pečať alebo číslovanú etiketu, ktorá sa na obal umiestni v samotnom vinárskom podniku.

Tradičný pojem a názov „Denominación de Origen Calificada Priorat“ (CHOP „Priorat“) musí byť výrazne zobrazený na etikete fľašovaného vína v tom istom zornom poli ako povinné informácie. Výška znakov použitá na označenie „Priorat“ nesmie prekročiť 4 mm, kým znaky použité na označenie „Denominación de Origen Calificada“ (CHOP) nesmú prekročiť 2 mm.

Etiketa okrem toho musí obsahovať názov obce alebo poštové smerovacie číslo spoločnosti plniacej víno do fliaš alebo prepravcu. Výška znakov použitých na označenie názvu obce nesmú prekročiť 3 mm s výnimkou prípadov, keď toto označenie zodpovedá názvu a obsahuje názov menšej zemepisnej jednotky, ktorá je oprávnená používať ho.

Ak sa uplatňuje označenie „vino de finca“, musí byť na etikete spolu s názvom CHOP.

Označenia „vino de vila de ...“, „paraje ...“, „viña clasificada ...“ a „gran viña clasificada ...“, za ktorými nasleduje názov menšej zemepisnej jednotky, sa nesmú použiť na etiketách výrobkov, ktoré nespĺňajú tieto požiadavky:

| — | aby všetko hrozno bolo vypestované v danej menšej zemepisnej jednotke, |
| --- | --- |

—

aby všetko hrozno bolo vypestované v danej menšej zemepisnej jednotke,

| — | aby hektárový výnos hrozna neprekročil určité limity, |
| --- | --- |

—

aby hektárový výnos hrozna neprekročil určité limity,

| — | aby vína boli staršie ako určitý vek, |
| --- | --- |

—

aby vína boli staršie ako určitý vek,

| — | aby aspoň 60 % hrozna použitého na výrobu vína (90 % v prípade vín s označením „gran viña clasificada“) boli odrody Mazuela, Garnacha Tinta, Garnacha Blanca alebo Garnacha Peluda. |
| --- | --- |

—

aby aspoň 60 % hrozna použitého na výrobu vína (90 % v prípade vín s označením „gran viña clasificada“) boli odrody Mazuela, Garnacha Tinta, Garnacha Blanca alebo Garnacha Peluda.

Odkaz na špecifikáciu výrobku

http://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/PC-Priorat-DOQ-nov-21-control-de-canvis.pdf

---

(1)  Ú. v. EÚ L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 6.9.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 341/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 341/22

---

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. b) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2022/C 341/07)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

ŠPECIFIKÁCIA VÝROBKU AKO ZARUČENEJ TRADIČNEJ ŠPECIALITY

„ЛУКАНКА ТРОЯНСКА/LUKANKA TROYANSKA / ТРОЯНСКА ЛУКАНКА/TROYANSKA LUKANKA“

EÚ č.: TSG-BG-02797 – 16. 8. 2021

Členský štát alebo tretia krajina: Bulharsko

1.   Názov na zápis do registra

„Луканка Троянска/Lukanka Troyanska / Троянска луканка/Troyanska lukanka“

2.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.2. Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)

3.   Dôvody zápisu do registra

Dôvody zápisu do registra

3.1.   Ide o výrobok, ktorý:

Ide o výrobok, ktorý:

| ☒ | sa vyznačuje spôsobom výroby, spôsobom spracovania alebo zložením, ktoré sa tradične používajú v prípade daného výrobku alebo danej potraviny, |
| --- | --- |

☒

sa vyznačuje spôsobom výroby, spôsobom spracovania alebo zložením, ktoré sa tradične používajú v prípade daného výrobku alebo danej potraviny,

| ☐ | sa vyrába z tradične používaných surovín alebo prísad.
  Výroba salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ je spojená s tradičnou výrobnou metódou, pri ktorej sa mikrobiologickými, fyzikálno-chemickými a biochemickými procesmi prebiehajúcimi v mäsových prísadách vytvára stabilná farba, dobrá štruktúra, príjemná vôňa a chuť hotového výrobku. Proces mikrobiologického zrenia, ktorý sa začína sušením salámy (lukanka) a pokračuje počas celého výrobného cyklu, a najmä v prvotných fázach sušenia, zohráva kľúčovú úlohu v kvalite výrobku.
  Špecifické organoleptické vlastnosti salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“, t. j. jej chuť, vôňa a konzistencia, sú výsledkom práve týchto mikrobiologických, biochemických a fyzikálnych procesov, ktoré prebiehajú počas zrenia.
  Špecifická chuť a vôňa sú do určitej miery spôsobené aj procesom „údenia za studena“. |
| --- | --- |

☐

sa vyrába z tradične používaných surovín alebo prísad.

Výroba salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ je spojená s tradičnou výrobnou metódou, pri ktorej sa mikrobiologickými, fyzikálno-chemickými a biochemickými procesmi prebiehajúcimi v mäsových prísadách vytvára stabilná farba, dobrá štruktúra, príjemná vôňa a chuť hotového výrobku. Proces mikrobiologického zrenia, ktorý sa začína sušením salámy (lukanka) a pokračuje počas celého výrobného cyklu, a najmä v prvotných fázach sušenia, zohráva kľúčovú úlohu v kvalite výrobku.

lukanka

Špecifické organoleptické vlastnosti salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“, t. j. jej chuť, vôňa a konzistencia, sú výsledkom práve týchto mikrobiologických, biochemických a fyzikálnych procesov, ktoré prebiehajú počas zrenia.

Špecifická chuť a vôňa sú do určitej miery spôsobené aj procesom „údenia za studena“.

3.2.   Ide o názov, ktorý:

Ide o názov, ktorý:

| ☒ | sa tradične používa na označenie špecifického výrobku, |
| --- | --- |

☒

sa tradične používa na označenie špecifického výrobku,

| ☐ | vyjadruje tradičný alebo špecifický charakter výrobku.
  Vďaka popularite salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ sa názov rozšíril do všetkých regiónov krajiny a výroba sa industrializovala pri zachovaní receptu a spôsobu výroby. Sušenie už prebieha v klimatizovaných sušiarňach, čo umožňuje celoročnú výrobu nezávisle od ročných období alebo regiónov. Názov „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ sa tak stal bežným bez toho, aby mala zemepisná oblasť vplyv na kvalitu a vlastnosti výrobku.
  Samotný názov „Troyanska“ je odvodený od názvu mesta Trojan, v ktorom bol výrobok prvýkrát vyrobený a získal si obľubu vďaka Iliovi Taslakovovi. Bol jedným z prvých výrobcov salám v Bulharsku. V roku 1883 doviezol do Bulharska prvé stroje na mletie mäsa. [Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva a Magdalena Mladenova. From the cusp of the 20th century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria (Na prelome 20. storočia: Minulosť, súčasnosť a budúcnosť mäsospracujúceho priemyslu v Bulharsku). Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, s. 65]. |
| --- | --- |

☐

vyjadruje tradičný alebo špecifický charakter výrobku.

Vďaka popularite salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ sa názov rozšíril do všetkých regiónov krajiny a výroba sa industrializovala pri zachovaní receptu a spôsobu výroby. Sušenie už prebieha v klimatizovaných sušiarňach, čo umožňuje celoročnú výrobu nezávisle od ročných období alebo regiónov. Názov „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ sa tak stal bežným bez toho, aby mala zemepisná oblasť vplyv na kvalitu a vlastnosti výrobku.

Samotný názov „Troyanska“ je odvodený od názvu mesta Trojan, v ktorom bol výrobok prvýkrát vyrobený a získal si obľubu vďaka Iliovi Taslakovovi. Bol jedným z prvých výrobcov salám v Bulharsku. V roku 1883 doviezol do Bulharska prvé stroje na mletie mäsa. [Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva a Magdalena Mladenova. From the cusp of the 20th century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria (Na prelome 20. storočia: Minulosť, súčasnosť a budúcnosť mäsospracujúceho priemyslu v Bulharsku). Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, s. 65].

[Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva a Magdalena Mladenova. From the cusp of the 20th century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria (Na prelome 20. storočia: Minulosť, súčasnosť a budúcnosť mäsospracujúceho priemyslu v Bulharsku). Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, s. 65]

4.   Opis

Opis

4.1.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1, vrátane jeho hlavných fyzických, chemických, mikrobiologických alebo organoleptických vlastností, z ktorých vyplýva špecifický charakter výrobku (článok 7 ods. 2 tohto nariadenia)

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1, vrátane jeho hlavných fyzických, chemických, mikrobiologických alebo organoleptických vlastností, z ktorých vyplýva špecifický charakter výrobku (článok 7 ods. 2 tohto nariadenia)

„Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ je lisovaný produkt zo surového sušeného a údeného mäsa, ktorý sa vyrába z mletého hovädzieho alebo byvolieho mäsa (chladeného alebo mrazeného) a bravčového mäsa (chladeného alebo mrazeného), pomocných prísad a prírodných dochucovadiel, ktoré sa plnia do prírodného alebo umelého obalu tesne priliehajúceho k plnke. Výrobok je po odstránení obalu vhodný na priamu konzumáciu.

Fyzikálne vlastnosti – tvar a rozmery

Rovné alebo mierne zakrivené lisované kusy (φ) 50 – 80 mm; na oboch koncoch zviazané špagátom alebo uzavreté svorkami; s dĺžkou 20 až 60 cm alebo až 90 cm, ak sú určené na krájanie.

Chemické vlastnosti

| — | obsah vody: ≤ 40 % celkovej hmotnosti, |
| --- | --- |

—

obsah vody: ≤ 40 % celkovej hmotnosti,

| — | celkový obsah bielkovín: ≥ 16,8 %, |
| --- | --- |

—

celkový obsah bielkovín: ≥ 16,8 %,

| — | soľ: ≤ 5 %, |
| --- | --- |

—

soľ: ≤ 5 %,

| — | pH: najmenej 5,2. |
| --- | --- |

—

pH: najmenej 5,2.

Organoleptické vlastnosti

Vonkajší vzhľad a farba:

| — | Obal: čistý, hladký, bez škvŕn, nedostatkov alebo nadmernej drsnosti, bez tukového kondenzátu alebo vrúbkov a bez dutín pod ním; tmavočervenej až hnedočervenej farby, so suchou bielou plesňou neprenikajúcou dovnútra; obal tesne prilieha k náplni. |
| --- | --- |

—

Obal: čistý, hladký, bez škvŕn, nedostatkov alebo nadmernej drsnosti, bez tukového kondenzátu alebo vrúbkov a bez dutín pod ním; tmavočervenej až hnedočervenej farby, so suchou bielou plesňou neprenikajúcou dovnútra; obal tesne prilieha k náplni.

Povrch po odrezaní: vo vnútri prierezu rovnomerne štruktúrovaný a homogénny.

Konzistencia: hutná a pružná.

Chuť a vôňa: výrazná, príjemná, mierne slaná; výrazná vôňa použitých dochucovadiel a charakteristická údená aróma bez príchutí a vôní iných ako z použitých dochucovadiel.

„Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ sa môže uvádzať na trh vcelku alebo nakrájaná, vákuovo balená, v celofáne alebo v obale s ochrannou atmosférou.

4.2.   Opis spôsobu výroby výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1, ktorý musia výrobcovia dodržiavať, a v relevantných prípadoch aj povaha a vlastnosti použitých surovín alebo prísad a spôsob prípravy výrobku (článok 7 ods. 2 tohto nariadenia)

Opis spôsobu výroby výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1, ktorý musia výrobcovia dodržiavať, a v relevantných prípadoch aj povaha a vlastnosti použitých surovín alebo prísad a spôsob prípravy výrobku (článok 7 ods. 2 tohto nariadenia)

Na výrobu salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ sa používajú tieto suroviny a pomocné prísady:

Mäso na 100 kg surovín (salámová zmes):

| — | hovädzie/byvolie mäso (chladené alebo mrazené) s obsahom tuku do 15 %: 60 kg, |
| --- | --- |

—

hovädzie/byvolie mäso (chladené alebo mrazené) s obsahom tuku do 15 %: 60 kg,

| — | bravčové mäso (chladené alebo mrazené) s obsahom tuku do 10 %: 20 kg, |
| --- | --- |

—

bravčové mäso (chladené alebo mrazené) s obsahom tuku do 10 %: 20 kg,

| — | bravčové mäso (chladené alebo mrazené) s obsahom tuku do 50 %: 20 kg. |
| --- | --- |

—

bravčové mäso (chladené alebo mrazené) s obsahom tuku do 50 %: 20 kg.

Hovädzie/byvolie a bravčové mäso sa odoberá z celého jatočného tela okrem karé a sviečkovice, t. j. čistého mäsa.

Dochucovadlá (na 100 kg mäsa):

| — | prírodné čierne alebo biele korenie: 300 g, |
| --- | --- |

—

prírodné čierne alebo biele korenie: 300 g,

| — | cukor: 300 g. |
| --- | --- |

—

cukor: 300 g.

Iné:

| — | soľ: 2,3 kg, |
| --- | --- |

—

soľ: 2,3 kg,

| — | dusičnan draselný (E252): 100 g alebo dusičnan sodný (E251): 85 g, |
| --- | --- |

—

dusičnan draselný (E252): 100 g alebo dusičnan sodný (E251): 85 g,

| — | antioxidant – kyselina askorbová (E300): 50 g. |
| --- | --- |

—

antioxidant – kyselina askorbová (E300): 50 g.

Použitie štartovacích kultúr je povolené v pomere 20 až 50 g na 100 kg salámového mäsa.

Tieto kultúry sú optimálnou kombináciou jednotlivých vybraných kmeňov baktérií Lactobacillus a Micrococcus a nepatogénnych koaguláza-negatívnych kmeňov Staphylococcus a Pediococcus v rôznych pomeroch. Štartovacie kultúry ovplyvňujú proces zrenia a sušenia, keďže zohrávajú úlohu pri acidifikácii, tvorbe farby, chuti a vône. Takisto zabraňujú rozvoju nežiaducej mikroflóry.

Lactobacillus

Micrococcus

Staphylococcus

Pediococcus

Obal: prírodný (z nasoleného hrubého čreva hovädzieho dobytka alebo ovčieho slepého čreva) alebo umelý, priemer (φ): 50 až 80 mm.

Špagát povolený na použitie v potravinách alebo svorky a závesné háky.

Postup výroby

„Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ sa vyrába z hovädzieho (byvolieho) a bravčového mäsa, ako bolo uvedené. Po vykostení a odstránení šliach a po vytriedení mäsa sa mäso nakrája ručne alebo pomocou stroja. Nakrájané mäso sa zváži podľa receptu a salámová zmes sa následne pripraví jedným z týchto troch spôsobov:

| — | pomelie sa v mlynčeku (strojčeku) na mäso a zmieša sa v rezačke, |
| --- | --- |

—

pomelie sa v mlynčeku (strojčeku) na mäso a zmieša sa v rezačke,

| — | pomelie sa v mlynčeku (strojčeku) na mäso a zmieša sa v miesiči, |
| --- | --- |

—

pomelie sa v mlynčeku (strojčeku) na mäso a zmieša sa v miesiči,

| — | pomelie sa a zmieša sa v rezačke. |
| --- | --- |

—

pomelie sa a zmieša sa v rezačke.

Počas mletia a miešania sa pridajú všetky dochucovadlá a soliace zložky, ako aj štartovacia kultúra v množstvách vyžadovaných v recepte. Výsledná salámová zmes sa potom pomocou stroja vtlačí do obalu z hrubého čreva hovädzieho dobytka alebo ovčieho slepého čreva, alebo do umelého obalu. Črevo sa na oboch koncoch zviaže špagátom alebo uzavrie svorkami. Po naplnení sa salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ zavesia na drevené alebo kovové rámy (tyče) rozložené na stojanoch na salámu. Salámy sa sušia a nechávajú odkvapkať dva až tri dni pri teplote vzduchu od 8 °C (bez použitia štartovacích kultúr) do 24 °C (pri použití štartovacích kultúr) a relatívnej vlhkosti 65 až 90 %, a následne sa presunú do sušiarne.

Po vysušení a odkvapkaní sa salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ údia za studena. Táto technická operácia sa vykonáva v špecializovaných komorách na údenie za studena pri teplote dymu a vzduchu 14 až 25 oС počas 2 až 24 hodín, v závislosti od udiarenských komôr prítomných v zariadení, a následne sa salámy vezmú na sušenie. Sušia sa pri maximálnej teplote vzduchu 17 °C a relatívnej vlhkosti 85 % v komorách s prirodzeným vetraním alebo s klimatizáciou. Počas sušenia a zrenia sa salámy dva- až trikrát lisujú pomocou plochých drevených, plastových alebo kovových lisov. Výrobný kontrolór na základe vizuálnej kontroly rozhodne o tom, či sú salámy pripravené na lisovanie. Salámy sa prvýkrát vložia do lisu vtedy, keď je dolný koniec salámy a jej povrch na dotyk úplne suchý a pod obalom sa mierne vydúvajú čiastočky tuku. Ďalšie lisovanie sa uskutoční vtedy, keď to výrobný kontrolór považuje za vhodné. Pri každom lisovaní zostávajú salámy v lise 12 až 24 hodín. Na lisovanie sa používajú rôzne typy mechanického alebo hydraulického lisu. Tlak vyvíjaný rôznymi typmi lisov závisí od stupňa suchosti, ktorý posúdi výrobný kontrolór. Na začiatku procesu sušenia je tlak nižší a ku koncu procesu sušenia sa zvyšuje. Počas procesu lisovania sa mechanickým lisovaním mierne zvyšuje teplota výrobku. V kombinácii s kondenzáciou vlhkosti to umožňuje vytvorenie vrstvy ušľachtilej bielej plesne na povrchu salámy.

o

Výrobný proces salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ trvá minimálne 20 dní a skončí sa vtedy, keď výrobok získa charakteristickú štruktúru a konzistenciu.

4.3.   Opis kľúčových prvkov, z ktorých vyplýva tradičný charakter výrobku (článok 7 ods. 2 tohto nariadenia)

Opis kľúčových prvkov, z ktorých vyplýva tradičný charakter výrobku (článok 7 ods. 2 tohto nariadenia)

„Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ sa vyrába tradičnými výrobnými technikami a je spojená s históriou a identitou bulharského ľudu. Je súčasťou rozmanitého sortimentu výrobkov zo surového sušeného a údeného mäsa, ktoré sa v Bulharsku vyrábajú už desaťročia.

Spôsob remeselnej výroby salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ sa praktizoval v 19. storočí a na začiatku 20. storočia. Saláma sa tradične vyrábala sezónne v prírodných sušiarňach v horských regiónoch, v ktorých boli vhodné poveternostné podmienky, ako napríklad v meste Trojan.

Vďaka tradičnému spôsobu výroby, ktorý je charakteristický sušením a údením, sa z výrobku stala bulharská špecialita. Počas procesu sušenia sa kontrolujú určité parametre (teplota a vlhkosť). Vďaka veľkej obľúbenosti výrobku „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ a zavedeniu sušiarní s klimatizáciou, v ktorých sa udržiavajú parametre sušenia v prirodzenom prostredí, sa výroba rozšírila do všetkých regiónov krajiny, a to v priemyselnej podobe, pričom sa dodnes zachoval recept, ako i kvalitatívne vlastnosti výrobku. Dlhoročná prax ukázala, že použitím tradičnej metódy s osvedčeným receptom a technikou sa získa výrobok „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ zo surového sušeného a údeného mäsa s osobitným tvarom a originálnou chuťou.

Výroba salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ sa datuje od polovice 19. storočia. Prvým hlavným výrobcom bol Ilia Taslakov (1846 – 1942) z mesta Trojan.

Neskôr bolo podľa Medzinárodného obchodného a priemyselného almanachu uverejneného v roku 1909 v Bulharsku oficiálne zaregistrovaných 58 výrobcov salám pastarma a sujuk a 56 výrobcov salám lukanka vrátane salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“. [Tsachev, H. a kol. From the cusp of the 20th century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria (Na prelome 20. storočia: Minulosť, súčasnosť a budúcnosť mäsospracujúceho priemyslu v Bulharsku), s. 66].

pastarma

sujuk

lukanka

[Tsachev, H. a kol. From the cusp of the 20th century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria (Na prelome 20. storočia: Minulosť, súčasnosť a budúcnosť mäsospracujúceho priemyslu v Bulharsku), s. 66].

Požiadavky na zloženie a kvalitu salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ boli prvýkrát oficiálne štandardizované v roku 1958 v bulharskej štátnej norme 2589-58 na salámy lukanka. Boli stanovené základné pravidlá a normy pre techniku, ktorá stojí za týmto výrobkom vysokej kvality.

lukanka

Technika výroby salámy „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka“ je opísaná aj v publikáciách Proizvodstvo i plasment na mesni produkti (Výroba a distribúcia mäsových výrobkov), 1963, a Sbornik tehnologichni instruktsii za proizvodstvo ma mesni proizvedeniya (Pokyny na výrobu mäsových výrobkov), 1980, ako aj v technickej norme 34-83 „Lukanka Troyanska“, Národný poľnohospodársko-priemyselný zväz (NAPS), Sofia, 1983, v ktorej zloženie prešlo menšou zmenou, ktorá nemala vplyv na organoleptické vlastnosti výrobku. Spôsob prípravy sa časom nemenil.

Proizvodstvo i plasment na mesni produkti

Sbornik tehnologichni instruktsii za proizvodstvo ma mesni proizvedeniya

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---