# Официален вестник C 290/29 ю

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 290 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6529 юли 2022 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 290

Издание на български език

Информация и известия

Година 6529 юли 2022 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 568-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — INTERACTIO, 23.3.2022 г. — 24.3.2022 г. |
| 2022/C 290/01 | Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно войната в Украйна и нейното икономическо, социално и екологично въздействие | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 568-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — INTERACTIO, 23.3.2022 г. — 24.3.2022 г. |
| 2022/C 290/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно действия на ЕС за периода след COVID-19: по-добро възстановяване чрез спорт (становище по собствена инициатива) | 6 |
| 2022/C 290/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно нова рамка за споразуменията за свободна търговия, споразуменията за икономическо партньорство и инвестиционните споразумения, която гарантира пълноценно участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори и осигурява обществената осведоменост (становище по собствена инициатива) | 11 |
| 2022/C 290/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет: Какви условия са необходими за общественото приемане на енергийния и нисковъглеродния преход? (проучвателно становище по искане на френското председателство на Съвета на ЕС) | 22 |
| 2022/C 290/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно укрепване на Механизма за гражданска защита на Съюза с цел подобряване на способността на ЕС да реагира на екстремни събития, включително извън неговата територия (проучвателно становище по искане на френското председателство) | 30 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

568-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — INTERACTIO, 23.3.2022 г. — 24.3.2022 г.

2022/C 290/01

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно войната в Украйна и нейното икономическо, социално и екологично въздействие

1

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

568-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — INTERACTIO, 23.3.2022 г. — 24.3.2022 г.

2022/C 290/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно действия на ЕС за периода след COVID-19: по-добро възстановяване чрез спорт (становище по собствена инициатива)

6

2022/C 290/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно нова рамка за споразуменията за свободна търговия, споразуменията за икономическо партньорство и инвестиционните споразумения, която гарантира пълноценно участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори и осигурява обществената осведоменост (становище по собствена инициатива)

11

2022/C 290/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет: Какви условия са необходими за общественото приемане на енергийния и нисковъглеродния преход? (проучвателно становище по искане на френското председателство на Съвета на ЕС)

(проучвателно становище по искане на френското председателство на Съвета на ЕС)

22

2022/C 290/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно укрепване на Механизма за гражданска защита на Съюза с цел подобряване на способността на ЕС да реагира на екстремни събития, включително извън неговата територия (проучвателно становище по искане на френското председателство)

(проучвателно становище по искане на френското председателство)

30

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 568-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — INTERACTIO, 23.3.2022 г. — 24.3.2022 г. |
| 2022/C 290/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Доклад за стратегическо прогнозиране за 2021 г. — Капацитетът и свободата на действие на ЕС (COM(2021) 750 final) | 35 |
| 2022/C 290/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 575/2013 по отношение на изискванията за кредитен риск, риск от корекция на кредитната оценка, операционен риск и пазарен риск, както и за долна граница на изчисленото капиталово изискване [COM(2021) 664 final — 2021/0342 (COD)] | 40 |
| 2022/C 290/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за определяне на правила за предотвратяване на злоупотребата с фиктивни дружества за данъчни цели и за изменение на Директива 2011/16/ЕС [COM(2021) 565 final — 2021/0434 (CNS)] | 45 |
| 2022/C 290/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за гарантиране на глобално минимално равнище на данъчно облагане на многонационалните групи в Съюза [COM(2021) 823 final — 2021/0433 (CNS)] | 52 |
| 2022/C 290/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на европейска единна точка за достъп, осигуряваща централизиран достъп до публично достъпна информация от значение за финансовите услуги, капиталовите пазари и устойчивото развитие [COM(2021) 723 final — 2021/0378 (COD)] и относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на някои директиви във връзка със създаването и функционирането на европейската единна точка за достъп [COM(2021) 724 final — 2021/0379 (COD)] и относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на някои регламенти във връзка със създаването и функционирането на европейската единна точка за достъп [COM(2021) 725 final — 2021/0380 (COD)] | 58 |
| 2022/C 290/11 | Становище относно Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2015/760 по отношение на обхвата на допустимите активи и инвестиции, изискванията за състава на портфейла и диверсификацията, правилата за заемане на парични средства и други правила на фондовете, както и по отношение на изискванията, свързани с издаването на разрешение, инвестиционните политики и условията за дейността на европейските фондове за дългосрочни инвестиции [COM(2021) 722 final — 2021/0377 (COD)] | 64 |
| 2022/C 290/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 600/2014 по отношение на повишаване на прозрачността на пазарните данни, премахване на пречките пред създаването на консолидирана система за борсова информация, оптимизиране на задълженията за търговия и забрана за получаване на плащания за препращане на нареждания на клиенти [COM(2021) 727 final — 2021/0385 (COD)] | 68 |
| 2022/C 290/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Стратегия на ЕС за борба с антисемитизма и подкрепа на еврейския живот (2021—2030 г.) [COM(2021) 615 final] | 73 |
| 2022/C 290/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите за прилагането на Директива 2009/52/ЕО от 18 юни 2009 г. за предвиждане на минимални стандарти за санкциите и мерките срещу работодатели на незаконно пребиваващи граждани на трета държава [COM(2021) 592 final] | 81 |
| 2022/C 290/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Обновен план за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти (2021—2025 г.) [COM(2021) 591 final] | 90 |
| 2022/C 290/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-добри условия на труд за по-силна социална Европа: извличане на всички ползи от цифровизацията за бъдещето на труда(COM(2021) 761 final) и Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета относно подобряването на условията на труд при работата през платформа(COM(2021) 762 final) | 95 |
| 2022/C 290/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Европейска стратегия за университетите [COM(2022) 16 final] и относно Предложение за препоръка на Съвета относно изграждане на мостове за ефективно сътрудничество в областта на европейското висше образование [COM(2022) 17 final] | 109 |
| 2022/C 290/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно енергийните характеристики на сградите (преработена) [COM(2021) 802 final — 2021/0426 (COD)] | 114 |
| 2022/C 290/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа, за изменение на Регламент (ЕС) No 2021/1153 и Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1315/2013 [COM(2021) 812 final — 2021/0420 (COD)] | 120 |
| 2022/C 290/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2010/40/ЕС относно рамката за внедряване на интелигентните транспортни системи в областта на автомобилния транспорт и за интерфейси с останалите видове транспорт [COM(2021) 813 final — 2021/0419 (COD)] | 126 |
| 2022/C 290/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия на ЕС за почвите за 2030 г. — Извличане на ползите от здравите почви за хората, храните, природата и климата [COM(2021) 699 final] | 131 |
| 2022/C 290/22 | Становище на Европейския икономически и социален комитет: Дългосрочна визия за селските райони на ЕС[COM(2021) 345 final] | 137 |
| 2022/C 290/23 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на околната среда чрез наказателното право и за замяна на Директива 2008/99/ЕО [COM(2021) 851 final — 2021/0422 (COD)] | 143 |
| 2022/C 290/24 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2019/833 за установяване на мерки за опазване и изпълнение, приложими в регулаторната зона на Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан [COM(2022) 51 final — 2022/0035 (COD)] | 149 |
| 2022/C 290/25 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО по отношение на удължаването на срока на прилагане на незадължителния механизъм за обратно начисляване във връзка с доставките на някои стоки и услуги, при които съществува риск от измами, и на механизма за бързо реагиране срещу измамите с ДДС [COM(2022) 39 final — 2022/0027 (CNS)] | 151 |
| 2022/C 290/26 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение 2003/17/ЕО на Съвета по отношение на срока на неговото прилагане, както и по отношение на еквивалентността на полските инспекции, провеждани в Боливия върху посеви за производство на семена от зърнени култури и посеви за производство на семената от маслодайни и влакнодайни култури, както и по отношение на еквивалентността на семената от зърнени култури и на семената от маслодайни и влакнодайни култури, произведени в Боливия [COM(2022) 26 final — 2021/0016 (COD)] | 152 |
| 2022/C 290/27 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на преходни правила за опаковането и етикетирането на ветеринарни лекарствени продукти, разрешени в съответствие с Директива 2001/82/ЕО и Регламент (ЕО) No 726/2004 [COM(2022) 76 final — 2022/0053 (COD)] | 153 |
| 2022/C 290/28 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 и Регламент (ЕС) No 223/2014 по отношение на Действия по линия на сближаването за бежанците в Европа (CARE) [COM(2022) 109 final — 2022/0075 (COD)] | 154 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

568-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — INTERACTIO, 23.3.2022 г. — 24.3.2022 г.

2022/C 290/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Доклад за стратегическо прогнозиране за 2021 г. — Капацитетът и свободата на действие на ЕС (COM(2021) 750 final)

(COM(2021) 750 final)

35

2022/C 290/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 575/2013 по отношение на изискванията за кредитен риск, риск от корекция на кредитната оценка, операционен риск и пазарен риск, както и за долна граница на изчисленото капиталово изискване [COM(2021) 664 final — 2021/0342 (COD)]

[COM(2021) 664 final — 2021/0342 (COD)]

40

2022/C 290/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за определяне на правила за предотвратяване на злоупотребата с фиктивни дружества за данъчни цели и за изменение на Директива 2011/16/ЕС [COM(2021) 565 final — 2021/0434 (CNS)]

[COM(2021) 565 final — 2021/0434 (CNS)]

45

2022/C 290/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за гарантиране на глобално минимално равнище на данъчно облагане на многонационалните групи в Съюза [COM(2021) 823 final — 2021/0433 (CNS)]

[COM(2021) 823 final — 2021/0433 (CNS)]

52

2022/C 290/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на европейска единна точка за достъп, осигуряваща централизиран достъп до публично достъпна информация от значение за финансовите услуги, капиталовите пазари и устойчивото развитие [COM(2021) 723 final — 2021/0378 (COD)] и относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на някои директиви във връзка със създаването и функционирането на европейската единна точка за достъп [COM(2021) 724 final — 2021/0379 (COD)] и относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на някои регламенти във връзка със създаването и функционирането на европейската единна точка за достъп [COM(2021) 725 final — 2021/0380 (COD)]

[COM(2021) 723 final — 2021/0378 (COD)]

[COM(2021) 724 final — 2021/0379 (COD)]

[COM(2021) 725 final — 2021/0380 (COD)]

58

2022/C 290/11

Становище относно Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2015/760 по отношение на обхвата на допустимите активи и инвестиции, изискванията за състава на портфейла и диверсификацията, правилата за заемане на парични средства и други правила на фондовете, както и по отношение на изискванията, свързани с издаването на разрешение, инвестиционните политики и условията за дейността на европейските фондове за дългосрочни инвестиции [COM(2021) 722 final — 2021/0377 (COD)]

[COM(2021) 722 final — 2021/0377 (COD)]

64

2022/C 290/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 600/2014 по отношение на повишаване на прозрачността на пазарните данни, премахване на пречките пред създаването на консолидирана система за борсова информация, оптимизиране на задълженията за търговия и забрана за получаване на плащания за препращане на нареждания на клиенти [COM(2021) 727 final — 2021/0385 (COD)]

[COM(2021) 727 final — 2021/0385 (COD)]

68

2022/C 290/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Стратегия на ЕС за борба с антисемитизма и подкрепа на еврейския живот (2021—2030 г.) [COM(2021) 615 final]

[COM(2021) 615 final]

73

2022/C 290/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите за прилагането на Директива 2009/52/ЕО от 18 юни 2009 г. за предвиждане на минимални стандарти за санкциите и мерките срещу работодатели на незаконно пребиваващи граждани на трета държава [COM(2021) 592 final]

[COM(2021) 592 final]

81

2022/C 290/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Обновен план за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти (2021—2025 г.) [COM(2021) 591 final]

[COM(2021) 591 final]

90

2022/C 290/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-добри условия на труд за по-силна социална Европа: извличане на всички ползи от цифровизацията за бъдещето на труда(COM(2021) 761 final) и Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета относно подобряването на условията на труд при работата през платформа(COM(2021) 762 final)

(COM(2021) 761 final)

(COM(2021) 762 final)

95

2022/C 290/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Европейска стратегия за университетите [COM(2022) 16 final] и относно Предложение за препоръка на Съвета относно изграждане на мостове за ефективно сътрудничество в областта на европейското висше образование [COM(2022) 17 final]

[COM(2022) 16 final]

[COM(2022) 17 final]

109

2022/C 290/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно енергийните характеристики на сградите (преработена) [COM(2021) 802 final — 2021/0426 (COD)]

[COM(2021) 802 final — 2021/0426 (COD)]

114

2022/C 290/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа, за изменение на Регламент (ЕС) No 2021/1153 и Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1315/2013 [COM(2021) 812 final — 2021/0420 (COD)]

[COM(2021) 812 final — 2021/0420 (COD)]

120

2022/C 290/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2010/40/ЕС относно рамката за внедряване на интелигентните транспортни системи в областта на автомобилния транспорт и за интерфейси с останалите видове транспорт [COM(2021) 813 final — 2021/0419 (COD)]

[COM(2021) 813 final — 2021/0419 (COD)]

126

2022/C 290/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия на ЕС за почвите за 2030 г. — Извличане на ползите от здравите почви за хората, храните, природата и климата [COM(2021) 699 final]

[COM(2021) 699 final]

131

2022/C 290/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет: Дългосрочна визия за селските райони на ЕС[COM(2021) 345 final]

[COM(2021) 345 final]

137

2022/C 290/23

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на околната среда чрез наказателното право и за замяна на Директива 2008/99/ЕО [COM(2021) 851 final — 2021/0422 (COD)]

[COM(2021) 851 final — 2021/0422 (COD)]

143

2022/C 290/24

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2019/833 за установяване на мерки за опазване и изпълнение, приложими в регулаторната зона на Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан [COM(2022) 51 final — 2022/0035 (COD)]

[COM(2022) 51 final — 2022/0035 (COD)]

149

2022/C 290/25

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО по отношение на удължаването на срока на прилагане на незадължителния механизъм за обратно начисляване във връзка с доставките на някои стоки и услуги, при които съществува риск от измами, и на механизма за бързо реагиране срещу измамите с ДДС [COM(2022) 39 final — 2022/0027 (CNS)]

[COM(2022) 39 final — 2022/0027 (CNS)]

151

2022/C 290/26

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение 2003/17/ЕО на Съвета по отношение на срока на неговото прилагане, както и по отношение на еквивалентността на полските инспекции, провеждани в Боливия върху посеви за производство на семена от зърнени култури и посеви за производство на семената от маслодайни и влакнодайни култури, както и по отношение на еквивалентността на семената от зърнени култури и на семената от маслодайни и влакнодайни култури, произведени в Боливия [COM(2022) 26 final — 2021/0016 (COD)]

[COM(2022) 26 final — 2021/0016 (COD)]

152

2022/C 290/27

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на преходни правила за опаковането и етикетирането на ветеринарни лекарствени продукти, разрешени в съответствие с Директива 2001/82/ЕО и Регламент (ЕО) No 726/2004 [COM(2022) 76 final — 2022/0053 (COD)]

[COM(2022) 76 final — 2022/0053 (COD)]

153

2022/C 290/28

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 и Регламент (ЕС) No 223/2014 по отношение на Действия по линия на сближаването за бежанците в Европа (CARE) [COM(2022) 109 final — 2022/0075 (COD)]

[COM(2022) 109 final — 2022/0075 (COD)]

154

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

568-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — INTERACTIO, 23.3.2022 г. — 24.3.2022 г.

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/1

---

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно войната в Украйна и нейното икономическо, социално и екологично въздействие

(2022/C 290/01)

| Правно основание | Член 35 от Правилника за дейността |
| --- | --- |
| | Резолюция |
| Приемане на пленарна сесия | 24.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 176/1/1 |

Правно основание

Член 35 от Правилника за дейността

Резолюция

Приемане на пленарна сесия

24.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

176/1/1

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ (ЕИСК),

| 1. | категорично осъжда едностранната агресия срещу Украйна, разпоредена от президента на Руската федерация, и участието на беларуския режим; подчертава, че нахлуването на руските военни сили в Украйна нарушава действащите международни правила и споразумения и застрашава европейската и световната сигурност; то е и в пряко нарушение на основната цел на ЕС „да насърчава мира, ценностите си и благоденствието на своите народи“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | настоятелно призовава ЕС да окаже пълна подкрепа, за да се гарантира, че всички военни престъпления и престъпления срещу човечеството ще бъдат документирани и обработени от Международния наказателен съд; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отдава почит на огромната смелост, демонстрирана от народа на Украйна, който защитава страната си срещу руските нашественици; призовава свободния свят да подкрепи неговата борба за мир и свобода с всички средства, с които разполага; |
| --- | --- |

3.

| 4. | призовава ЕС и неговите международни партньори със сходни виждания да останат единни, да продължат да засвидетелстват пълна солидарност при действията в отговор на тази неоправдана и непровокирана война, и да намерят дипломатически пътища за прекратяване на военните действия; подчертава необходимостта от дипломатически действия за незабавно прекратяване на огъня и изграждане на истински мирен процес с активната роля на институциите на ЕС. Те следва също така да засилят натиска върху руския режим чрез бързо налагане на по-нататъшни санкции и да използват всички други инструменти, с които разполагат, за да спрат незабавно военните действия на Русия на украинска територия, да издействат пълно изтегляне на руските сили, да възстановят мира, сигурността и стабилността в източното съседство на ЕС, и да подкрепят обществата, които споделят нашите ценности; |
| --- | --- |

4.

| 5. | счита, че за ЕС и международната общност е изключително важно да не се променят граници с военни средства и агресорът да не извлече никакви ползи. Трябва да се отстоява върховенството на закона за сметка на правото на най-силния, а на Украйна трябва да се изплатят пълни репарации; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подкрепя и се присъединява към основните послания на резолюцията на Европейския парламент от 1 март относно руската агресия срещу Украйна, включително предложените в нея мерки за оказване на незабавна подкрепа на Украйна и нейните граждани в борбата им за независимост и свобода; |
| --- | --- |

6.

| 7. | приветства действията на европейските дружества, които решиха да се изтеглят от руския пазар, и насърчава останалите дружества също да поставят хуманността и солидарността над краткосрочните икономически интереси; |
| --- | --- |

7.

| 8. | отново заявява категоричната си подкрепа за суверенитета, независимостта и териториалната цялост на Украйна, другите държави от Източното партньорство, а именно Молдова и Грузия, и всички държави — членки на ЕС, в рамките на техните международно признати граници; |
| --- | --- |

8.

| 9. | изразява дълбоката си скръб за всички жертви на агресията — деца, жени и мъже, разрушените градове и инфраструктура, неизмеримото човешко страдание и нанесените на околната среда щети; изразява съжаление за това, че милиони бяха принудени да напуснат домовете си и да потърсят подслон на по-сигурни места в Украйна или в съседни държави; настоява агресорите да бъдат подведени под отговорност за своите престъпления; |
| --- | --- |

9.

| 10. | настоятелно призовава за засилване на действията за укрепване на украинската позиция и суверенитет, както и на хуманитарните действия, които могат да помогнат на украинския народ да получи достъп до основни консумативи, по-специално вода, храна, лекарства и електричество; призовава всички правителства да направят всичко по силите си, за да гарантират снабдяването с храни и продоволствената сигурност, като осигурят храна и чиста вода във военните зони; настоятелно призовава Русия да осигури достъп на организациите за хуманитарна помощ до населението на Украйна; предупреждава, че много работници няма да получат заплатите си и хората няма да имат достъп до своите спестявания; във връзка с това призовава за подходящи икономически мерки за предотвратяване на икономическия срив; |
| --- | --- |

10.

| 11. | приветства активния подход на всички правителства в ЕС, по-специално тези на Полша, Унгария, Румъния, България и Словакия, както и това на Молдова, които държат границите си отворени и предоставят средства за евакуация, подслон, спешна помощ, медицинска помощ и убежище на хората, бягащи от войната в Украйна — както украински, така и неукраински граждани; призовава Съвета и Комисията да предоставят допълнително финансиране на тези държави, тъй като те са основните входни пунктове за украинските бежанци в ЕС; те също така ще останат основните държави на пребиваване на украинските бежанци през следващите месеци; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отново призовава за имиграционна политика, която да гарантира, че нито една държава не поема непропорционална тежест и че тази тежест се разпределя поравно между държавите членки; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подкрепя ангажимента на ЕС да подпомага бежанците от Украйна, представен в съобщението на Комисията „Европейска солидарност с бежанците и бягащите от войната в Украйна“ (1), и подчертава, че наличните средства по механизма „Действия по линия на сближаването за бежанците в Европа“ и REACT (2) трябва да бъдат гъвкави и достъпни в кратки срокове; приветства факта, че ЕС вече задейства Механизма за гражданска защита на Съюза и създаде логистични центрове в съседните държави за насочване на помощта към Украйна; |
| --- | --- |

13.

| 14. | приветства вдъхновяващата солидарност, засвидетелствана от организациите на гражданското общество в ЕС и съседните държави, и неуморната им дейност още от първия ден на руската агресия, и изтъква необходимостта финансовата подкрепа от ЕС да се предоставя както на правителствата, така и на организациите на гражданското общество, работещи на място; |
| --- | --- |

14.

| 15. | призовава да се приложи изцяло Директивата за временната закрила (която беше задействана за първи път от Европейския съвет на 4 март 2022 г. по предложение на Европейската комисия) в дух на солидарност и споделена отговорност между държавите — членки на ЕС, като се гарантира пълният набор от права, предвиден в директивата, който включва достъп до пазара на труда, жилищно настаняване, здравеопазване, образование и социално подпомагане за всички, които имат право на такава закрила, както и да се посрещнат адекватно нуждите на уязвимите групи, особено децата, жените, възрастните хора и хората с увреждания; насърчава приемащите държави да подкрепят създаването и зачитането на едни и същи хуманитарни коридори за всички бежанци, бягащи от войната в Украйна, независимо от тяхната националност; |
| --- | --- |

15.

| 16. | признава трудностите, които приемащите държави биха могли да срещнат при бързото интегриране на бежанците на своите пазари на труда; подчертава, че икономиките в ЕС имат капацитета да поемат притока на хора от Украйна, при условие че към презаселването им се подходи правилно; призовава механизмите за приобщаване да бъдат съобразени с пола и възрастта; призовава Европейския орган по труда да следи, в съответствие със своя мандат, интеграцията на бежанците на пазара на труда и да изготвя редовни доклади по този въпрос; във връзка с това припомня потенциала на социалната и солидарната икономика, в рамките на услугите на социалната държава, за запазване и увеличаване на работните места дори по време на криза, и насърчава държавите членки да намерят решения за по-добра интеграция на украинските бежанци на пазара на труда; отчита специфичното положение на жените и децата в зоните на конфликта и при пристигането им в приемащите държави, в това число риска от експлоатация и основано на пола насилие, по-специално сексуално насилие и трафик на хора; отбелязва, че Европейският форум за миграцията ще продължи да следи и да взема под внимание положението на украинските граждани, на които е предоставена временна закрила в Европейския съюз или които имат право да поискат такъв статут; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отправя искане за оказване на засилена подкрепа на украинското гражданско общество както в Украйна, така и извън нея; счита, че ЕС трябва да обмисли включването на украинското гражданско общество във всички дискусии, свързани с Украйна; украинското гражданско общество ще участва пряко в усилията за смекчаване на последиците от войната и за възстановяване на социално-икономическата структура на страната; в този контекст ЕИСК призовава да се консолидират и подсилят съществуващите схеми за финансиране в подкрепа на гражданското общество в Украйна; |
| --- | --- |

17.

| 18. | след неотдавнашните изявления на председателя на ЕК призовава институциите на ЕС и всички държави членки да оказват пълно сътрудничество на Украйна и да ѝ предоставят достъп до всички съответни фондове и програми на ЕС; |
| --- | --- |

18.

| 19. | призовава институциите на ЕС да започнат възможно най-скоро конкретен диалог с Украйна относно процеса на присъединяване на страната към Европейския съюз в съответствие с член 49 от Договора за Европейския съюз и въз основа на нейните заслуги, и да предоставят незабавна финансова подкрепа за осигуряване на хуманитарна помощ за Украйна; настоятелно призовава да се започне такъв диалог с другите асоциирали се към ЕС държави, като Грузия и Молдова, за да се гарантира тяхната стабилност и равно третиране. Това не следва да бъде в ущърб на текущия процес на присъединяване на Западните Балкани; призовава междувременно да се продължи работата по интегрирането на Украйна в единния пазар на ЕС в съответствие със споразумението за асоцииране; |
| --- | --- |

19.

| 20. | изразява дълбока загриженост по повод пропагандата и дезинформацията, които руското правителство разпространява масирано, за да оправдае и прикрие своята агресия срещу Украйна; във връзка с това подчертава необходимостта от повишаване на устойчивостта на ЕС на кибератаки и от разработване на глобална стратегия за борба с дезинформацията; ЕС трябва да поеме глобална водеща роля в това отношение; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава необходимостта да се оказва подкрепа на независимото руско и беларуско гражданско общество и журналисти, и да се поддържат отворени каналите за комуникация с тях; решително осъжда вълната от репресии в Русия, както и арестите на мирни демонстранти, заглушаването на медиите и потискането на гласа на гражданското общество; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава за съвместни солидарни действия за бойкот на продуктите и услугите от Русия; подчертава необходимостта от прекратяване на сътрудничеството с руски дружества и организации, които подкрепят политиките на Путин; осъжда заобикалянето на колективните действия за бойкот в опит за придобиване на някакъв вид преимущество; |
| --- | --- |

22.

| 23. | признава, че войната и всички свързани с нея мерки, а именно санкциите, ще окажат социално-икономическо въздействие върху държавите членки и съседните страни, което ЕС трябва да бъде готов да посрещне; посочва, че кризата показва необходимостта от укрепване на вътрешния пазар и неговото функциониране; подчертава, че е важно да се компенсират загубите, понесени от засегнатите от санкциите европейски предприятия, и изтъква необходимостта да се направи задълбочен анализ на въздействието на санкциите, за да може да се смекчат икономическите и социалните им последици; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава, че няколко промишлени сектора ще бъдат тежко засегнати; отбелязва, че освен във вноса на енергия, Русия и Украйна имат значителен дял във вноса в ЕС на метали като никел, мед и желязо, както и на основни суровини като неон, паладий, титан и платина, които са жизненоважни за няколко стратегически отрасъла, в това число отбраната и производството на микрочипове; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава необходимостта да се ускори развитието на стратегическа и технологична автономност на Европа и призовава лидерите на ЕС да потвърдят своето единство и решимостта си да превърнат Европейския съюз в по-независима и суверенна сила, като подобрят отбранителните ни способности и намалят зависимостта ни по отношение на енергията, суровините от изключителна важност и храните; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подчертава, че е важно да се намали енергийната зависимост на ЕС от трети страни, особено от Русия; призовава за жизнеспособен план за диверсифициране на енергийните източници в енергийния микс на държавите членки и приветства предложенията в този смисъл, отправени във Версайската декларация (3); признава, че пълна сигурност и устойчивост на енергийните доставки в дългосрочен план може да се постигне само ако се насърчи използването на енергийни източници с ниско съдържание или без съдържание на въглерод, с по-широко използване на местни и възобновяеми енергийни източници; застъпва се за ускоряване на инвестициите в научни изследвания за разработване на нови чисти технологии, за да се гарантира стабилно и устойчиво бъдеще на енергийната система на ЕС; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подчертава необходимостта от диференциране на фискалните стратегии в отделните държави членки с цел да се запази устойчивостта на обслужването на дълга, особено в държавите членки с високи равнища на публичния дълг. Държавите членки с ниски и средни равнища на дълга следва да дадат приоритет на увеличаването на публичните инвестиции; подчертава, че е важно да се даде приоритет на увеличаването на публичните инвестиции, за да се повиши устойчивостта на икономиката на ЕС; |
| --- | --- |

27.

| 28. | изразява загриженост по повод извънредната ситуация в значителна част от транспортния сектор и настоятелно призовава Комисията да обърне дължимото внимание на кризата в транспортния сектор, причинена от изключително високите разходи за гориво и електроенергия, при разработването на временната рамка за помощта при криза, спомената в съобщението „REPowerEU: Съвместни европейски действия за по-сигурна и устойчива енергия на достъпни цени“ (4); призовава за предпазливост при смекчаването на регулаторните процедури, за да се гарантира, че това няма да отслаби социалните и екологичните стандарти; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подчертава, че конфликтът неизбежно ще има тежки последици за хранително-вкусовия сектор на ЕС, който ще се нуждае от допълнителна подкрепа; с оглед на това изтъква, че ЕС трябва да засили ангажимента си за постигане на резултати по отношение на устойчивите продоволствени системи, като същевременно гарантира достъпността на качествените храни за всички; по-специално ЕС трябва да подобри продоволствената си сигурност, като намали зависимостта си от основни вносни селскостопански продукти и суровини; освен това потребителите във всички държави — членки на ЕС, ще бъдат засегнати от значителното нарастване на цените на храните и енергията, което би могло да повиши равнищата на бедност в ЕС; |
| --- | --- |

29.

| 30. | подчертава, че Украйна и Русия са големи износители на редица селскостопански продукти като зърно и маслодайни семена; отбелязва, че нарушаването на износа от тези страни вече доведе до огромно повишаване на цените на селскостопанските стоки в световен план, и че последиците се усещат най-силно в най-бедните държави в света и от това най-много ще пострадат най-бедните хора; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подчертава, че последиците от войната не бива да бъдат в ущърб на действията в областта на климата и устойчивостта, предвидени в Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие, която е преди всичко програма за мир, сигурност и намаляване на бедността; изтъква необходимостта да се постигне напредък в изпълнението на Програмата на ООН до 2030 г. и в осъществяването на справедлив преход чрез Европейския зелен пакт, като изтъква, че може да се предоставят само извънредни дерогации за ограничен период от време; |
| --- | --- |

31.

| 32. | счита, че въздействието на конфликта върху околната среда в резултат на бомбардировки, изтичане на нефт/газ, аварии в химически заводи или ядрени електроцентрали е сериозен повод за безпокойство за населението както на Украйна, така и на ЕС; подчертава, че ЕС трябва да помогне за защитата на околната среда и за възстановяването на щетите, които ѝ нанася войната, и да санкционира престъпленията срещу нея, тъй като те неизбежно ще имат дълготрайни последици; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подчертава необходимостта да се запази солидарността и да продължи разработването на общи европейски ответни действия, за да се понесе поравно тежестта на икономическото въздействие, и предлага да се създаде гъвкав европейски инструмент; отбелязва, че в най-засегнатите държави може да се наложи да се преработят и преразгледат националните планове за възстановяване и устойчивост, особено с оглед на обезпокоителния риск от стагфлация; признава, че всички държави — членки на ЕС, и техните граждани ще бъдат пряко засегнати от нахлуването в Украйна, и че човешките жертви и последиците за украинците ще бъдат неизчислими, което налага необходимостта от солидарност в рамките на ЕС и дългосрочна солидарност на ЕС с Украйна; |
| --- | --- |

33.

| 34. | приветства обявения във Версайската декларация (5) ангажимент за засилено използване на Европейския механизъм за подкрепа на мира; подчертава, че ЕС би трябвало да се стреми към по-голяма политическа интеграция, която би могла да подкрепи една обща външна политика, и призовава държавите членки незабавно да започнат работа по прилагането на действително обща и ефективна отбранителна система, която би укрепила значително способността на Европа да се защитава; |
| --- | --- |

34.

| 35. | признава, че окупирането на ядрени електроцентрали поражда опасения относно ядрената безопасност сред местното население и в Европа като цяло, и призовава за пълно сътрудничество с всички участници и с Международната агенция за атомна енергия, за да се следи положението и да се предотврати всяко възможно изпускане на радиоактивност; |
| --- | --- |

35.

| 36. | подчертава, че политическите лидери трябва да бъдат ясни в комуникацията си с гражданите на ЕС и да обяснят каква ще бъде цената на войната; изтъква, че мирът има своята цена, която всички ние ще трябва да платим и която трябва да бъде понесена поравно от държавите членки; |
| --- | --- |

36.

| 37. | призовава ЕС и неговите държави членки да изготвят подходящ план за подпомагане и възстановяване на Украйна, за да се подкрепят украинската икономика и възстановяването на разрушената ѝ инфраструктура; подчертава, че Руската федерация трябва да понесе отговорността за разрушаването на украинска инфраструктура, включително цивилни и жилищни сгради, както и за значителните икономически загуби, и ще бъде задължена да компенсира щетите, причинени от нейните агресивни действия; |
| --- | --- |

37.

| 38. | поема ангажимент да следи отблизо ситуацията, като насърчава обмена на информация относно помощта, оказвана от европейските ОГО на място, и окуражава реалния диалог с украинските ОГО, в т.ч. работодателските организации и синдикатите, чрез техните механизми за постоянен диалог; поема ангажимент да наблюдава ситуацията с бежанците на място и в съседните държави, като оказва пълна подкрепа на украинския народ. |
| --- | --- |

38.

Брюксел, 24 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 107 final — „Европейска солидарност с бежанците и бягащите от войната в Украйна“.

1

(2)  COM(2022) 109 final — Действия по линия на сближаването за бежанците в Европа (CARE).

2

(3)  Версайска декларация, приета на неформалната среща на държавните и правителствените ръководители на 10 и 11 март 2022 г. https://www.consilium.europa.eu/media/54805/20220311-versailles-declaration-bg.pdf

3

(4)  COM(2022) 108 final — „REPowerEU: Съвместни европейски действия за по-сигурна и устойчива енергия на достъпни цени“.

4

(5)  Версайска декларация, приета на неформалната среща на държавните и правителствените ръководители на 10 и 11 март 2022 г. https://www.consilium.europa.eu/media/54805/20220311-versailles-declaration-bg.pdf.

5

---

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

568-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — INTERACTIO, 23.3.2022 г. — 24.3.2022 г.

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/6

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно действия на ЕС за периода след COVID-19: по-добро възстановяване чрез спорт

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 290/02)

| Докладчик: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Докладчик:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Решение на пленарната асамблея | 23.3.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 24.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 148/0/0 |

Решение на пленарната асамблея

23.3.2021 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

24.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

148/0/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | След продължителния период на пандемията, която оказа сериозно въздействие върху целия сектор на спортните асоциации и особено върху сдруженията за масов спорт, с последици като затварянето на много съоръжения, е необходим стратегически подход за даване на нов тласък и засилване на ролята на спорта и физическата активност в изграждането на по-издръжливо и устойчиво общество. Този избор трябва да се разглежда като част от по-широкия процес на икономическо и социално възстановяване, като се направи опит да се определят цели за засилване на капацитета на спортния сектор за реакция на кризите, които все по-често ни засягат. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Спортът и физическата активност трябва да бъдат включени в стратегиите за икономическо и социално развитие, като се създават по-широки междусекторни връзки, по-специално с общественото здравеопазване, образованието и социалното приобщаване. Спортът е двигател на социалната, икономическа и екологична устойчивост, който насърчава възстановяването, създава нови работни места и възможности за бизнес въз основа на спорта. Важно е също така да се насърчава социалният диалог относно благосъстоянието и физическата активност на работното място с участието на социалните партньори. По тази причина ЕИСК призовава за извършване на проучвания, които да покажат връзката между практикуването на спорт и цялостното благосъстояние на хората. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В училище и на различните етапи на обучението така, както децата се обучават да се справят с дадена задача, да учат и да се развиват, е необходимо на момичетата и момчетата да се преподава всичко, свързано с физическата грамотност. Насърчаването на тренирането на тялото в училище, под формата на игри, развлечение и мултидисциплинарност, означава да се създаде несравним инструмент за постигане на резултати, спокойствие, съжителство и най-вече успеваемост в училище и насърчаване на здравословен начин на живот. Това означава признаване на стойността на спорта и физическата активност наравно с другите предмети, особено в образованието на по-младото поколение, като се отделя особено внимание на вътрешните зони, които са необлагодетелствани от териториална гледна точка. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Договорът от Лисабон очерта европейското измерение на социалната и икономическата стойност на спорта. След извънредната здравна ситуация е необходимо в европейската политика да се повиши видимостта на ценностите, които спортът и физическата активност представляват, като им се гарантира пълно признание наравно с другите европейски политики. Следователно са необходими не само политики на сближаване, но и истински процес на овластяване, а именно визия за истински спортен преход, който да изтъква в значителна степен оказваното въздействие върху благосъстоянието на хората и качеството на живота. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ето защо вече е важно: |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | в списъка на Евростат с индекси за измерване на материалните лишения да се включи процентът на лишените от спорт — т.е. процентът на изключване от ползването на необходимо благо, каквото е правото на практикуване на спорт; |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | всички видове финансиране от ЕС за периода 2021—2027 г., както пряко, така и непряко управлявано, да се направят достъпни за спортния сектор, като спортът и физическата активност се разглеждат като инвестиция в индивидуалното и колективното благосъстояние на общностите; |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | да се предвиди увеличаване на дела, предназначен за спорта и междусекторното сътрудничество, включително в областта на спорта, от общия размер на финансирането по програмата „Еразъм +“. Финансирането би трябвало да се осигурява не само от кохезионните фондове, но и от ресурсите, предназначени за различните задачи на Фонда за възстановяване, тъй като отпуснатите средства за спорта са силно намалени. Освен това би било желателно да се преразпределят по-добре ресурсите между професионалния спорт за високи постижения и спорта за подобряване на социалната интеграция; |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | да се разработят планове за подпомагане на спорта при кризи и извънредни ситуации (икономически, социални и здравни), включително плановете за подготовка за тях, и чрез необходимите форми на административно опростяване с цел справяне с тежката бюрокрация, преди всичко по отношение на сдруженията за масов спорт. Ето защо действията най-вече в подкрепа на масовия спорт са приоритет, тъй като той играе приобщаваща роля по отношение на хората с увреждания или в уязвимо положение, а освен това играе значителна роля за междукултурното взаимодействие; |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | да се благоприятства подкрепата за мрежите за активно гражданство в рамките на постигането на тези цели на местно равнище чрез партньорства и съвместно планиране между публичните политики и мрежи, за да се стимулират форми на социални иновации, като се използва опитът на споделената администрация и кръговата субсидиарност. Да се насърчава участието на социалните партньори и организации. |
| --- | --- |

1.5.5.

2.   Общи коментари

| 2.1. | На фона на пандемия, която продължава да ни изправя пред изпитания, и докато се борим, за да запазим човешки животи и средства за препитание, не трябва да забравяме факта, че се намираме пред дилеми, които ще определят бъдещето на социално-икономическите системи на ЕС и живота на европейските граждани. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Извънредната здравна ситуация показа, че поради множеството измерения на проблемите, с които се сблъскваме, е невъзможно да се постигнат такива равнища на издръжливост, че да се защитят напълно социално-икономическите системи на ЕС. Необходимо е да се предприемат действия, за да може нашето общество да се приспособи към кризите и промените, като се насърчават модели на издръжливост, основани на способността да се предвиждат кризите и да им се противодейства с подходящи „инструменти“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Пандемията от коронавирус промени икономическите, социалните и здравни перспективи за следващите години и с тях се промени и подходът към стратегиите за развитие и сближаване. Трябва да изберем дали да продължим да правим това, което винаги сме правили досега, или да променим и адаптираме парадигмата, която е в основата на политиките за развитие и сближаване, с оглед на предизвикателствата и придобития опит в резултат на извънредната ситуация с COVID-19-. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Целият свят на спорта беше тежко засегнат от кризата с COVID-19 в цяла Европа, но трябва да подчертаем, че секторът на масовия спорт беше изправен пред най-лошите проблеми и предизвикателства. Въздействието на кризата в областта на спорта засегна преди всичко младите хора, като ограничи тяхното „право“ да упражняват спорт и физическа активност. По същия начин целият сектор на спортните дружества и на спортната индустрия беше засегнат от въздействията на здравната криза с последствия, които ще обусловят неговото възстановяване и в средносрочен план. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Ролята на спорта в процесите на развитие и сближаване

| 3.1. | Спортът дава възможност на гражданското общество да насочва своите способности по конструктивен начин, като го обогатява с положителни ценности чрез единен и многоизмерен подход, който допринася за доброто физическо и психическо състояние; той смекчава социалните проблеми чрез способността си да обединява различни в културно отношение общности. Спортът е носител на социална, икономическа и екологична устойчивост- в условията, които настоящото становище- се стреми да определи, увеличава обновяването и привлекателността на регионите и населените места и благоприятства възстановяването, като дава възможност за създаване на нови работни места и стопански дейности, основаващи се на него. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | По отношение на икономическото измерение, спортът може да стимулира създаването на нови предприемачески дейности или укрепването на вече съществуващите чрез насърчаване на процеси на социални и технологични иновации; чрез спорта могат да бъдат създавани нови възможности за заетост включително посредством формални и неформални професионални обучения в полза на младите хора; спортът представлява инструмент за подобряване и засилване на здравето и уменията на работниците и тъй като се основава главно на човешкия принос, е ефективен лост за създаване на заетост на местно равнище. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Що се отнася до социалното измерение, спортът се характеризира със способността да взаимодейства с широк спектър от социални групи, да преодолява различията и да обединява местните общности, както и да приобщава уязвимите социални групи към живота на общността. Освен това спортните проекти могат да допринасят за генериране на социално съживяване в териториални области, характерни с неблагоприятни условия като предградията, селските райони или районите от вътрешността на европейските региони. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | По отношение на екологичното измерение, спортът е стратегически инструмент за постигането на целите в отговор на предизвикателствата, наложени от борбата с изменението на климата. Практикуването на спорт е инструмент за насърчаване на устойчивата мобилност и за възстановяване на околната среда на градските райони с цел приспособяване към изменението на климата. Ако се трансформират в съоръжения с почти нулево потребление на енергия (1), спортните инфраструктури ще допринесат за постигането на целите за екологична устойчивост, наред с организирането на спортни прояви с нисък въглероден отпечатък. И накрая, спортните прояви са чудесен инструмент за разпространяване и популяризиране на положителни послания за околната среда. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Независимо от факта, че във всички основни наднационални стратегии (Програмата до 2030 г., политиката на сближаване за периода 2021—2027 г., Глобалния план за действие на СЗО за физическата активност за периода 2018—2030 г.) спортът се определя като приоритетен инструмент за постигането на целите за развитие, устойчивост и сближаване, за съжаление е очевидно, че в много държави членки този подход все още не е изцяло възприет и в много случаи на спортната дейност и практика се приписва само игрова и развлекателна функция. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Извънредната ситуация в спорта, причинена от COVID-19, рискува да доведе до намаляване на възможността или дори до невъзможност да се спортува. При липсата на конкретни и „иновативни“ действия, които могат да се справят успешно с проблемите и да намерят решения, взаимосвързаността, с която се характеризират социалното и икономическото измерение на това критично положение, ще има пагубни последици и ще ограничи някои дейности, които са жизненоважни за гарантирането на качеството на живота, благосъстоянието и здравето на хората. Тази ситуация, освен че излага на риск „оцеляването“ на много голям брой организации, сдружения и предприятия, които извършват дейност в областта на спорта, ще предизвика социален проблем, свързан с качеството на живота на хората, и икономически проблем, свързан с липсата на източник на доходи за лицата, които се издържат от такива дейности. По същия начин предизвиканите от кризата икономически трудности ще доведат до невъзможността за много хора да поемат разходите за спортна дейност на своите деца или на себе си, с отрицателно въздействие върху физическото благополучие и здравето. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | За уязвимите слоеве от населението, като например хората с увреждания, рисковете, свързани с лишаването от спорт, ще утежнят вече критичното им положение, което в някои държави членки е под формата на системни ограничения. По-конкретно по отношение на психичното здраве, пандемията ограничи значително активното участие на ползватели, семейства, оператори, граждани и спортни дружества в отношенията със съответните служби и отдели, лишавайки хората с психични заболявания от практикуване на спорт като инструмент за създаване и поддържане на отношения на солидарност, които предотвратяват изолацията и маргинализирането, произтичащи от заболяването. Общото благосъстояние е нещо, който засяга всички хора, а не само лекуващите и лекуваните. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Като се вземе предвид и сериозното ограничаване на възможностите за общуване, което засегна в значителна степен децата и младежите, ще трябва да се възстановят възможностите за спортуване и физическа активност, за образование и обучение, като се постави акцент върху сигурността на местата за практикуване с оглед на защитата на децата и юношите. Спортният свят е област, в която ежедневно много голям брой деца и младежи се срещат със своите възпитатели, техници и треньори. Тази среда е сред най-деликатните за психичното и физическото развитие на практикуващите и изисква приемане на конкретни политики, за да им се даде възможността да се възползват от всички предимства, които активността може да даде в защитена среда. Спортът за всички не трябва да означава спорт на всяка цена. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Упражняването на редовна физическа активност допринася и за активния живот на възрастните хора и може да играе решаваща роля за подобряването на функционалните възможности на възрастния човек и на качеството му на живот. Освен това ефектите от физическите упражнения се засилват ако в същото време възрастният човек участва в социални и производствени дейности. Следователно спортът има превантивна роля, като помага на работниците да се пенсионират здрави и в добра форма. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Упражняването на физическа активност за възможно най-голям брой граждани предполага също така социални и обществени иновации, на които организираното гражданско общество и социалните партньори би трябвало да бъдат носители преди всички останали. От съществено значение са измерението на всекидневния живот, отражението върху режима на работниците, студентите и учениците, както и способността да се създаде концепция за места, където родителите да могат да упражняват физическа активност едновременно с децата, които придружават. Пандемията ни накара да преоткрием фитнеса на открито, което може да насърчи иновативни тенденции като спорта в градска и селска среда за съживяване на пространствата и споделяне на тяхната гъвкавост. Нуждата от социални иновации е огромна и тя трябва да се популяризира и насърчава, за да се преодолее фактът, че по-голямата част от гражданите нямат време да се занимават със спорт дори когато имат желание за това. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ролята на частните местни структури (спортни центрове), които имат всички възможности да работят с предприятията и с други структури (например приемни центрове за хора с увреждания) на организациите на гражданското общество, би трябвало да бъде изтъквана при разработването на съвместни програми в полза на работниците и на всички граждани. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | В тази област решаващо значение имат действията на гражданското общество, на организациите за социална интеграция и на синдикатите, които, чрез активизиране на социалния диалог, могат: да насърчават стратегиите за качеството на живота на работното място, включително в рамките на колективните трудови договори; да предлагат кампании в полза на работниците за записване във фитнес зали и/или в спортни дружества; да насърчават работниците в сферата на спорта да защитават своите интереси; да работят за въвеждането на почивки на работното място за извършване на двигателна активност. Трябва да се подчертае и укрепи ролята на специалистите в областта на здравеопазването, както и на преподавателите, които работят с малки деца, за повишаване на осведомеността и насърчаване на упражняването на спорт, за да се създаде нова култура и да се насърчат работодателите да стимулират тази практика. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Що се отнася до принципа на равенство между половете, Европейската харта за правата на жените в спорта (2) със сигурност представлява работен план, с който да се продължат усилията за повишаване на осведомеността относно различията и да се експериментира с нови дейности, като се продължи диалогът и сътрудничеството между различни субекти, по-специално в областта на комуникацията, където от известно време се наблюдава по-тясна връзка между жените и медиите, за да се насърчава журналистически език, показващ уважение и тактичност, за спорт, насочен към борба с всяка форма на насилие, дискриминация и икономически неравенства, и към все по-приобщаващи и подходящи за всички условия за създаване на двигателна култура. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Спортът в програмата до 2030 г.

| 4.1. | Спортът е универсален език, който свързва хора, народи и култури; ценностите на спорта са ценности на универсалност и хармония. Спортът е основен инструмент за подпомагане на действията за превръщане на нашите общества в по-разумна „среда“, насочена към устойчивостта; спортът допринася за постигането на целите на Програмата до 2030 г., като утвърждава принципите на зачитане, разбирателство, интегриране и диалог, и допринася за развитието и реализацията на хората без оглед на възраст, пол, произход, вероизповедание и възгледи. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Независимо от очевидната хоризонталност на спорта като инструмент в подкрепа на прилагането на принципите на Програмата до 2030 г., е ясно, че някои от 17-те цели на Програмата до 2030 г. могат да се възползват от предимствата на спорта повече от други. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Спортът е сектор, в който отговорностите на ЕС са сравнително нови и бяха въведени едва с влизането в сила на Договора от Лисабон. ЕС има правомощия за разработване на политики, основани на конкретни фактори, както и за насърчаване на сътрудничеството и управление на инициативи в подкрепа на физическата активност и спорта в Европа. През периода 2014—2020 г. за пръв път беше предоставен специален бюджетен ред в рамките на програмата „Еразъм+“ (3) за подпомагане на проекти и мрежи в сектора на спорта. През периода 2021—2027 г. действията на ЕС в подкрепа на спорта ще бъдат запазени и засилени. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Спорт и политика на сближаване

| 5.1. | ЕС работи за постигане на целите за повече справедливост и откритост в спортните състезания и за по-добра защита на физическата и моралната неприкосновеност на тези, които практикуват спорт, като същевременно се взема предвид специфичното му естество. По-специално ЕС обхваща три области на дейност в сектора на спорта: 1) социалната роля на спорта; 2) неговото икономическо измерение; 3) политическата и правната рамка на сектора. За тези сектори, освен за дейностите, подкрепени с финансови инструменти с пряко управление, ЕС насърчава използването и допълването на възможностите, предоставяни от политиката на сближаване. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Спортът и физическата активност показаха способността си да взаимодействат с широк спектър от социални групи, да преодоляват различията и да обединяват местните общности, както и да приобщават изключените социални групи към живота на общността. Освен това спортните проекти могат да допринесат за редица политически цели: насърчаване на иновациите, обновяване на градската среда, подпомагане на развитието на селските райони и допринасяне за вътрешните инвестиции в европейските региони. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Спортът и Глобалният план за действие на СЗО относно физическата активност за периода 2018—2030 г.

| 6.1. | Глобалният план за действие относно физическата активност за периода 2018—2030 г. (4) определя стратегическите цели, които трябва да бъдат постигнати чрез политически действия, за да се намали с 15 % до 2030 г. преобладаващата липса на физическа активност сред възрастните и юношите като цяло. В плана се подчертава необходимостта от междусекторен и холистичен подход и важността да се инвестира в социални, културни, икономически, екологични, образователни и др. политики, за да се насърчи физическата активност и се допринесе за постигането на много от целите за устойчиво развитие (ЦУР) до 2030 г. В стратегиите за изпълнение на плана трябва да се вземат предвид всички определящи фактори, които влияят на начина на живот и са насочени към осъществяване на ефективни действия за подобряване на здравето с прилагане на многосекторен и интегриран подход. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Насърчаването на физическата активност е сложен въпрос, който изисква силно лидерство и политическо действие от страна на здравния сектор, което е от ключово значение на национално равнище, но и силно взаимодействие с други сектори като образованието, културата, транспорта, градоустройството и икономиката. За да се повиши физическата активност и да се предотврати заседналият начин на живот, е необходимо справяне с екологичните, социалните и индивидуалните проблеми, свързани с липсата на физическа активност, и прилагане на ефективни и устойчиви действия чрез сътрудничество между повече сектори на национално, регионални и местно равнище в съответствие с междусекторния подход, който дава възможност за действия, насочени към промяна на нездравословните навици, като се въздейства върху начина на живот на отделните хора или се създават екологични и социални условия, които могат да помогнат за промяната на вредните навици. |
| --- | --- |

6.2.

7.   От стратегиите към практиката

| 7.1. | Независимо от очевидния принос, който спортът и физическата активност могат да дадат за постигането на целта за развитие, устойчивост и сближаване, все още е много трудно европейските фондове да се направят допустими и достъпни за инициативите, насочени към насърчаване и популяризиране на спорта. Основната причина за това положение е свързана с отсъствието на спорта като ясна област на инвестиране в разпоредбите, които са в основата на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г. Ясното посочване на спорта в програмите за изпълнение на политиката на сближаване не само би предложило ясно очертан път за тези финансови потоци за спорта, но и би опростило работата на органите за управление на фондовете при положителното оценяване на проектите, които са насочени към „спорта и физическата активност“. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | За да стане очевидно стратегическото значение на спорта за прилагането на стратегиите за развитие и сближаване, в приложението е представен анализ на съгласуваността между целите на Програмата до 2030 г. и тези на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г., и възможните действия, които да бъдат предприети чрез спорта. |
| --- | --- |

7.2.

Брюксел, 24 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Предложение за препоръка на Съвета относно обучението за екологична устойчивост

1

(2)  Европейска харта за правата на жените в спорта

2

(3)  Резултати от програмата „Еразъм +“.

3

(4)  Глобален план за действие относно физическата активност за периода 2018—2030 г.

4

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/11

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно нова рамка за споразуменията за свободна търговия, споразуменията за икономическо партньорство и инвестиционните споразумения, която гарантира пълноценно участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори и осигурява обществената осведоменост

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 290/03)

| Докладчик: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Докладчик:

Stefano PALMIERI

| Решение на пленарната асамблея | 25.3.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 9.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 215/1/7 |

Решение на пленарната асамблея

25.3.2021 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

9.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

215/1/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК потвърждава своята подкрепа за новата отворена, устойчива и решителна европейска търговска стратегия и счита, че е особено важно чрез тази стратегия, от една страна, да се насърчи конкурентоспособността на европейските производствени сектори и икономическите участници (големи, средни и малки предприятия) и, от друга, да се допринесе за утвърждаването на европейските ценности и принципи, по-специално демокрацията и правата на човека, социалните права и правата, свързани с пола, както и трудовите и екологичните права. Така ще може да се гарантира, че Европейският съюз (ЕС) разполага с подходящите инструменти за защита на работниците и предприятията от нелоялни търговски практики, както и на потребителите от вредни и неустойчиви продукти, така че интересите на предприятията да бъдат обвързани с тези на гражданите, потребителите и работниците. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че за осъществяването на новата амбициозна търговска стратегия на ЕС са необходими:






  — | иновативна стратегия за търговските преговори (търговски споразумения, споразумения за икономическо партньорство, инвестиционни споразумения), която да може да осигури реалното участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори и така да гарантира, че ползите от търговията облагодетелстват всички участници от ЕС и от държавите партньори; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

иновативна стратегия за търговските преговори (търговски споразумения, споразумения за икономическо партньорство, инвестиционни споразумения), която да може да осигури реалното участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори и така да гарантира, че ползите от търговията облагодетелстват всички участници от ЕС и от държавите партньори;

| — | подходяща реформа на инструментите за мониторинг, оценка и прилагане на споразуменията — вътрешните консултативни групи (ВКГ). |
| --- | --- |

—

подходяща реформа на инструментите за мониторинг, оценка и прилагане на споразуменията — вътрешните консултативни групи (ВКГ).

| 1.3. | Според ЕИСК двустранният процес на реформиране — на инструментите за преговори и на ВКГ — ще даде възможност да се постигне реално споделяне и, съответно, да се повиши обществената осведоменост за стойността на подписаните споразумения (търговски, за партньорство и инвестиционни) сред всички засегнати от тяхното въздействие участници (предприятия, работници, потребители и др.) и в двете страни по споразуменията (ЕС и държавите партньори). |
| --- | --- |

1.3.

2.   Общи бележки

| 2.1. | През февруари 2021 г. Европейската комисия представи нова отворена, устойчива и решителна европейска търговска стратегия (1), която има за цел постигането на следните три цели на ЕС:






  i) | да се подкрепят икономическото възстановяване и екологичният и цифровият преход; |
| --- | --- | --- |

2.1.

i)

да се подкрепят икономическото възстановяване и екологичният и цифровият преход;

| ii) | да се приведат световните правила в съответствие с една по-устойчива и справедлива глобализация; |
| --- | --- |

ii)

да се приведат световните правила в съответствие с една по-устойчива и справедлива глобализация;

| iii) | да се увеличи капацитетът на ЕС да преследва своите интереси и да укрепи своите права. |
| --- | --- |

iii)

да се увеличи капацитетът на ЕС да преследва своите интереси и да укрепи своите права.

| 2.1.1. | Различни фактори допринесоха за изготвянето на тази нова търговска стратегия. На първо място, кризата с пандемията от COVID-19, която даде ход на сериозен размисъл относно новите стратегии в областта на здравната и продоволствената сигурност, сигурността на доставките на суровини и стратегическите производства и като цяло относно световните вериги за създаване на стойност. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Други определящи фактори за изготвянето на новата търговска стратегия, предложена от Комисията, са свързани с: i) кризата, в която продължава да се намира Световната търговска организация (СТО); ii) проблемните отношения с някои държави или търговски блокове: Китай, Русия, САЩ; iii) трудните преговори с Обединеното кралство и iv) настоящото безизходно положение, в което се намират някои търговски споразумения (вж. споразумението ЕС — Меркосур, споразумението за икономическо партньорство (СИП) между Централна Африка и ЕС или това между Източноафриканската общност и ЕС). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | В предложения от Комисията документ няколко пъти се посочва, че освен да насърчава конкурентоспособността на европейските производствени сектори, новата европейска търговска стратегия ще трябва да допринесе за утвърждаването на европейските ценности и принципи, по-специално демокрацията и правата на човека, социалните права и правата, свързани с пола, както и трудовите и екологичните права. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Европейският парламент приветства предложението на Комисията и я призова да гарантира, че главите относно търговията и устойчивото развитие (ТУР) в договаряните споразумения допринасят за това ползите от търговията да облагодетелстват всички участници (2). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | В последните си становища по темата ЕИСК припомни своето виждане за търговската политика на ЕС и изрази твърдата си подкрепа за предложението на Комисията, като подчерта неговата важност, значение и навременност. Същевременно ЕИСК формулира ясно своите очаквания и съответно препоръки за амбициозен преглед на търговията и устойчивото развитие (ТУР) (3). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Тъй като предложената от Комисията нова стратегия е основателно амбициозна, считаме, че за осъществяването ѝ са необходими:






  — | иновативна стратегия за търговските преговори (търговски споразумения, споразумения за икономическо партньорство, инвестиционни споразумения), която да може да осигури реалното участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори и така да гарантира, че ползите от търговията облагодетелстват всички участници от ЕС и от държавите партньори; |
| --- | --- | --- |

2.1.6.

—

иновативна стратегия за търговските преговори (търговски споразумения, споразумения за икономическо партньорство, инвестиционни споразумения), която да може да осигури реалното участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори и така да гарантира, че ползите от търговията облагодетелстват всички участници от ЕС и от държавите партньори;

| — | подходяща реформа на инструментите за мониторинг, оценка и прилагане на споразуменията — вътрешните консултативни групи (ВКГ). |
| --- | --- |

—

подходяща реформа на инструментите за мониторинг, оценка и прилагане на споразуменията — вътрешните консултативни групи (ВКГ).

| 2.1.6.1. | Двустранният процес на реформиране — на инструментите за преговори и на ВКГ — ще даде възможност да се постигне реално споделяне и, следователно, да се повиши обществената осведоменост за стойността на подписаните споразумения (търговски, за икономическо партньорство и инвестиционни) сред всички засегнати от тяхното въздействие участници (предприятия, работници, потребители и др.) и в двете страни по споразуменията (ЕС и държавите партньори). |
| --- | --- |

2.1.6.1.

3.   Критична оценка на настоящите търговски споразумения

| 3.1. | Макар да продължава да е убеден в първостепенното значение на многостранното сътрудничество в областта на търговията и в това, че СТО — при условие че претърпи съществена реформа — трябва отново да поеме ролята си на негов гарант, ЕИСК си дава сметка, че в този специфичен контекст търговските споразумения могат да играят решаваща роля не само за двустранната търговия на ЕС (която все пак представлява над 30 % от търговията със стоки и услуги на Съюза), но най-вече за разпространението на модела на устойчиво развитие в икономически, социален и екологичен план в интерес на ЕС и неговите партньори. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | През последните години различните използвани от ЕС инструменти за преговори (търговски споразумения, споразумения за икономическо партньорство, инвестиционни споразумения) бяха обект на особено критични оценки от страна на ЕИСК (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК счита, че тези оценки трябва да послужат като отправна точка, за да се прецени дали е целесъобразно да се направи реформа на настоящите инструменти за преговори, така че да се гарантира постигането на целите на предложената от Комисията нова търговска стратегия. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Първият аспект се отнася до недостатъчната прозрачност на процесите на преговори по търговските споразумения. Макар да е ясно, че се изисква поверителност на съдържанието на договорите, по които се преговаря, ЕИСК счита, че тази поверителност все пак трябва да гарантира, че търговските преговори се провеждат прозрачно, като се осигури непрекъснат поток от информация за гражданите и заинтересованите от преговорите страни. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.1.1. | Комисията винаги е била категорично против идеята да се гарантира пълна прозрачност на преговорите, позовавайки се на действащата нормативна уредба (5) и на някои решения на Съда (6), и изтъквайки мотива, че разпространяването на информация по време на преговорите би накърнило интересите на Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | ЕИСК признава, че през последните години Комисията демонстрира значителна и обнадеждаваща откритост, като подобри нивото на прозрачност, предоставяйки — за различните търговски споразумения — информация относно: докладите от различните кръгове от преговори, получения мандат за преговори; различните писмени предложения, както и относно подготовката на срещите, чрез диалог с гражданското общество и с експертната група по търговските споразумения на ЕС. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

| 3.3.1.3. | Независимо от тези подобрения определеният от Съвета мандат за преговори би трябвало да бъде по-амбициозен и да предоставя на Комисията по-големи възможности за организиране на участието на гражданското общество и социалните партньори, за да се осигури реалното им участие в процеса на преговори. Освен това ЕИСК отправи искане за възстановяване на експертната група, чийто мандат изтече (7). |
| --- | --- |

3.3.1.3.

| 3.3.1.4. | Макар да разбира необходимостта от реален компромис между прозрачност и поверителност по време на преговорите, ЕИСК отбелязва, че въпросът за прозрачността продължава да е основен източник на напрежение със заинтересованите страни, организациите на гражданското общество и социалните партньори. |
| --- | --- |

3.3.1.4.

| 3.4. | Друг аспект, върху който са съсредоточени критиките, е това, че оценките на въздействието на споразуменията върху устойчивостта са частични, публикуват се със закъснение, когато преговорите вече са приключили, или изобщо липсват в държавите партньори по споразуменията. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Именно закъснението, с което беше публикувана оценката на въздействието върху устойчивостта на споразумението ЕС — Меркосур стана предмет на жалба, която няколко неправителствени организации подадоха до Европейския омбудсман (8). През март 2021 г. Европейският омбудсман изрази следната критична позиция по отношение на Европейската комисия: „Европейската комисия не успя да осигури финализирането на оценката на въздействието върху устойчивостта навреме и по-специално преди приключването на търговските преговори между ЕС и Меркосур. Това представлява случай на лошо управление“ (9). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ЕИСК отново изтъква, че оценките на въздействието на споразуменията върху икономическата, социалната и екологичната устойчивост трябва да бъдат своевременно публикувани — в началото на преговорите — и актуализирани в хода на преговорния процес, и трябва периодично да бъдат включвани в последващите оценки на споразумението по време на неговия мониторинг. Освен това тези оценки трябва да се отнасят и за двете преговарящи страни: Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и от друга, държавите партньори (10). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Друга критика към търговските споразумения се отнася до неспособността им да гарантират ефективно правата на човека, социалните права, основните конвенции на Международната организация на труда, както и екологичните стандарти и стандартите за безопасност. Освен това споразуменията не гарантират равнопоставени условия на конкуренция за всички участници на пазарите (по-специално за малките и средните предприятия, както и за някои производствени сектори) (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Нещо повече, в търговските споразумения понякога не се отчитат специфичните особености на развиващите се държави и наличието на асиметрии между ЕС и държавите партньори по споразумението, с риск да не се решат или понякога да се задълбочат съществуващите различия (например равния достъп до животоспасяващи лекарства или ваксини). Освен това не се отчитат възможните водещи позиции, които могат да заемат многонационалните предприятия след сключването на търговските споразумения. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | За да се гарантира ефективно и широко участие на организираното гражданско общество, е необходимо широко прилагане на ВКГ не само във всички бъдещи търговски преговори, но по-специално в рамките на настоящите СИП в Африка, където изобщо няма ВКГ. Текущите и предстоящите процеси на преразглеждане и прилагането на новото споразумение между ЕС и Организацията на държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) могат да предложат ефективна възможност за въвеждане на ВКГ в съществуващите търговски споразумения, където този инструмент липсва (напр. преразглеждането на СИП между Европейския съюз и групата държави по СИП от Южноафриканската общност за развитие (ЮАОР)). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Участието на гражданското общество и социалните партньори в преговорите и в мониторинга на подписаните от Съюза споразумения претърпя известни промени в сравнение с началото. ЕИСК признава положените усилия и в много случаи взе участие в тях. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК отбелязва резултатите от последното Проучване за преглед на диалога на ГД „Търговия“ с гражданското общество (12), в което беше направена оценка на диалога с гражданското общество на европейско и национално равнище. Въпреки че споделя някои резултати от проучването, ЕИСК счита, че е необходимо да се извърши качествен скок в реалното приобщаване на организациите на гражданското общество и социалните партньори в търговската политика на ЕС. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК многократно призова за реално и по-активно включване на гражданското общество и социалните партньори на всички етапи на преговорите по търговските споразумения от двете страни на масата за преговори (Комисията и държавите партньори) (13). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Поради всички тези причини ЕИСК счита, че е настъпил моментът за разработване на нова и по-ефективна стратегия за водене на преговори, с нови стандарти и процедури, за да се гарантира ефективно и ефикасно участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори. Всичко това би допринесло за осъществяването на целите на новата търговска стратегия на ЕС, като се гарантира постигането на споразумения, съвместими с устойчивото развитие от икономическа, социална и екологична гледна точка, и за двете преговарящи страни: ЕС и държавите партньори по търговските споразумения. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Нова рамка за преговори за търговските споразумения

| 4.1. | ЕИСК счита, че новата търговска политика на ЕС ще даде възможност за оценка и подобряване на правилата, процедурите и критериите за много по-ефективно, прозрачно и приобщаващо организиране на участието на организираното гражданско общество и социалните партньори както по време на преговорите, така и след това, в процеса на мониторинг, оценка и евентуално изпълнение на споразуменията. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК счита, че е целесъобразно да се разработи нова методология за водене на преговори, с която да се създаде нова пътна карта, предвиждаща реално участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори на всички етапи на преговорите. Тази методология трябва да важи както за Европейския съюз, така и за държавите партньори, участващи на масата за преговори. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Първата стъпка на пътната карта за преговори би трябвало да предвижда подписването на меморандум за разбирателство между преговарящите (Комисията и съответните държави партньори), с който да се гарантира взаимният ангажимент на преговарящите:






  i) | за спазване на различните етапи на преговорите, и |
| --- | --- | --- |

4.3.

i)

за спазване на различните етапи на преговорите, и

| ii) | за участие в различните етапи на преговорите на организациите на гражданското общество и социалните партньори в качеството на наблюдатели, заседаващи в рамките на специален „съвместен консултативен комитет на заинтересованите страни“ (СККЗС). |
| --- | --- |

ii)

за участие в различните етапи на преговорите на организациите на гражданското общество и социалните партньори в качеството на наблюдатели, заседаващи в рамките на специален „съвместен консултативен комитет на заинтересованите страни“ (СККЗС).

| 4.3.1. | Предвидените в меморандума за разбирателство етапи на преговорите ще се прилагат както за основния кръг от преговори, така и за евентуалните технически кръгове от преговори, които трябва да се организират. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Създаването на съвместен консултативен комитет на заинтересованите страни следва да се основава на същия подход на принципа на партньорство, който се прилага за политиката на сближаване. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Чрез партньорството всяка програма на политиката на сближаване се разработва посредством колективен процес, който включва органите на европейско, регионално и местно равнище, социалните партньори и организациите на гражданското общество. Това партньорство се прилага на всички етапи на процеса на програмиране, от проектирането до управлението и изпълнението, мониторинга и оценката. Този подход допринася за това да се гарантира, че действията са съобразени с местните и регионалните изисквания и приоритети на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.3. | Изборът на наблюдателите сред представителите на организациите на гражданското общество и социалните партньори би трябвало да отговаря на основния критерий за действителна представителност, независимост и справедливо разпределение между заинтересованите страни. Що се отнася до представителността и независимостта, при социалните партньори следва да се вземат предвид критериите, приети от групата на работниците и от групата на работодателите в МОТ, а при другите организации на гражданското общество — критериите, произтичащи от членството им в международните организации. Наблюдателите в състава на съвместния консултативен комитет на заинтересованите страни следва да спазват специален кодекс за поведение. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | В съвместния консултативен комитет на заинтересованите страни, освен организации на гражданското общество и социални партньори, би трябвало да участват, в качеството на външни наблюдатели, и важни институции с международен характер, като например: Международната организация на труда (МОТ), Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) и Секретариатът за многостранните споразумения в областта на околната среда на Програмата на ООН за околната среда (Секретариат за МСООС на UNEP). |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.4.1. | Кодексът за поведение следва да може да определи:






  i) | правата и задълженията на наблюдателите в състава на съвместния консултативен комитет на заинтересованите страни, участващи в преговорите от името на гражданското общество и социалните партньори. Трябва да бъде предвиден подходящ протокол за поверителност в рамките на кодекса за поведение, който ще изисква спазване на принципа на поверителност, налагащ задължение за неразпространение на информация по време на конфиденциалната преговорна фаза и фазата на ранно предупреждение; |
| --- | --- | --- |

4.3.4.1.

i)

правата и задълженията на наблюдателите в състава на съвместния консултативен комитет на заинтересованите страни, участващи в преговорите от името на гражданското общество и социалните партньори. Трябва да бъде предвиден подходящ протокол за поверителност в рамките на кодекса за поведение, който ще изисква спазване на принципа на поверителност, налагащ задължение за неразпространение на информация по време на конфиденциалната преговорна фаза и фазата на ранно предупреждение;

| ii) | принципите за определянето на наблюдателите в състава на съвместния консултативен комитет на заинтересованите страни по прозрачен начин и при зачитане на тяхната действителна независимост, представителност и справедливо разпределение между гражданското общество и социалните партньори (вж. параграф 4.3.3); |
| --- | --- |

ii)

принципите за определянето на наблюдателите в състава на съвместния консултативен комитет на заинтересованите страни по прозрачен начин и при зачитане на тяхната действителна независимост, представителност и справедливо разпределение между гражданското общество и социалните партньори (вж. параграф 4.3.3);

| iii) | правилата и процедурите на различните етапи на преговорите, предвидени в пътната карта за преговорите. |
| --- | --- |

iii)

правилата и процедурите на различните етапи на преговорите, предвидени в пътната карта за преговорите.

Кодексът за поведение би трябвало да бъде подписан от всички участници в преговорите в качеството на наблюдатели в състава на съвместния консултативен комитет.

| 4.4. | Пътната карта за преговорите би трябвало да се състои от следните фази, които ще се повтарят циклично до края на преговорите. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Конфиденциалната преговорна фаза. Фаза, в която участват както страните на масата за преговори (Комисията и държавите партньори от участващата в преговорите географска територия), така и представителите на гражданското общество и социалните партньори в качеството на наблюдатели, които се ангажират — чрез подписването на протокола за поверителност, включен в кодекса за поведение — да гарантират поверителността на информацията, с която ще разполагат по време на тази фаза. На тази фаза МОТ би трябвало да представи предшестващ преговорите доклад относно напредъка по ратифициране и изпълнение на основните конвенции в третата държава, който се предоставя на всички участници на масата за преговори (преговарящи и наблюдатели). Този доклад няма да има задължителна сила, но ще да допринесе да се установи дали се спазват или не социалните стандарти в участващите в споразумението страни. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Фазата на ранно предупреждение със съвместния консултативен комитет. Фазата, на която наблюдателите определят чувствителни теми в преговорния процес, по които не са предвидени решения, удовлетворяващи гражданското общество и социалните партньори. Това все още е конфиденциална фаза, при която наблюдателите трябва да спазват пълна поверителност. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Фазата на открита комуникация. Както Комисията, така и държавите партньори от участващата в преговорите географска територия представят редовно публичен съвместен информационен доклад относно напредъка на преговорите. На тази фаза наблюдателите могат да представят своите оценки съгласно правилото „Chatham House“ (14), като очертаят чувствителните теми в преговорния процес, определени на предходната фаза на ранно предупреждение с консултативния комитет. Това е публична фаза, при която се представят предварителните резултати от преговорите. Нейната цел е да се повиши обществената осведоменост относно напредъка на преговорите. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Фазата на представяне на предварителния независим доклад за оценка на въздействието на търговското споразумение. На тази фаза двете страни (Комисията и държавите партньори от участващата в преговорите географска територия) представят предварителната независима оценка на въздействието на споразумението. На тази фаза организациите на гражданското общество и социалните партньори представят своите оценки на икономическото, социалното и екологичното въздействие на споразумението, като използват и своите собствени независими анализи. Важен принос би трябвало да дадат външните наблюдатели, които трябва да представят доклад, достъпен за всички страни, който да бъде оповестен публично. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | След приключване на фазата на представяне на предварителния доклад за въздействието ще се задейства отново циклично конфиденциалната преговорна фаза, която ще бъде последвана от фазата на ранно предупреждение с консултативния комитет, след това от фазата на открита комуникация и накрая от фазата на представяне на окончателния доклад за оценка на въздействието на търговското споразумение. Преговорният цикъл ще продължи докато приключи с подписването или неподписването на споразумението от страна на представителите на Комисията и на държавите партньори от участващата в преговорите географска територия. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | В случай че споразумението бъде подписано от страните, те — заедно с наблюдателите от гражданското общество и социалните партньори от консултативната група — ще изготвят специален протокол за създаване на вътрешни консултативни групи (за ЕС и за държавите партньори), съдържащ правилата за тяхното функциониране (вж. параграф 5.5.2). |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | ЕИСК счита, че предложената рамка за преговори би представлявала предизвикателство за всички участващи в преговорите страни, което изисква осъзнаване на собствената роля на всеки участник (Комисия, организации на гражданското общество, социални партньори, външни наблюдатели), както и особено високо равнище на професионализъм и подготвеност на всички заинтересовани страни. ЕИСК счита, че би било добре да се засили участието на Европейския парламент, който би трябвало да изпълнява по-значима роля във фазите на преговорите и в мониторинга на споразуменията. ЕИСК също така е убеден, че по този начин ще може да се осигури реално участие в търговските преговори на всички, в това число гражданското общество и социалните партньори, като така се гарантира ефективното споделяне на съдържанието на споразумението. |
| --- | --- |

4.4.7.

5.   Предложение за реформиране на вътрешните консултативни групи за мониторинг, оценка и изпълнение на споразуменията

| 5.1. | Понастоящем все повече се засилват исканията към ЕС от страна на гражданското общество и социалните партньори за приобщаващ и демократичен диалог не само при изготвянето на търговските споразумения, но и при тяхното изпълнение (15). Въпреки че оценява положените от Комисията усилия за създаване на възможности за дискусия и участие, ЕИСК счита, че е необходимо да се подобрят процедурите за мониторинг, оценка и изпълнение на тези споразумения. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Според ЕИСК консултативните инструменти — вътрешните консултативни групи (ВКГ) — създадени, за да следят прилагането и изпълнението на ангажиментите в главите относно ТУР и, в бъдеще, на търговските споразумения в тяхната цялост, не отговарят задоволително на определените цели. Тези ВКГ имат редица недостатъци както по отношение на критериите за създаването им, така и на липсата на ясни правила за тяхното функциониране. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Съгласно политическите препоръки, отправени в неофициалния документ за ВКГ на ЕС (16), и изготвения наскоро анализ по темата за ВКГ на ЕС и държавите партньори (17), тези групи могат да бъдат оценявани въз основа на четири различни равнища на успеваемост в зависимост от способността им да:






  1) | функционират; |
| --- | --- | --- |

5.3.

1)

функционират;

| 2) | споделят информация; |
| --- | --- |

2)

споделят информация;

| 3) | извършват мониторинг на споразуменията; |
| --- | --- |

3)

извършват мониторинг на споразуменията;

| 4) | оказват политическо въздействие. |
| --- | --- |

4)

оказват политическо въздействие.

| 5.3.1. | Що се отнася до способността им да функционират, в ЕС ВКГ действително изпълняват функциите си благодарение на важната роля на подсигурявания от ЕИСК секретариат; за сметка на това само в някои държави партньори има ВКГ (18). В държавите партньори, в които има ВКГ, те се сблъскват с очевидни проблеми от организационно естество, поради очевиден недостиг на финансови средства (19), както и с проблеми с представителността, справедливото разпределение между представените интереси и независимостта на организациите, които са част от тях (20). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Що се отнася до способността на участниците във ВКГ да споделят информация, от гледна точка на общия обмен на информация изглежда и тук съществува ясно разграничение между ВКГ на ЕС и ВКГ на държавите партньори. Във ВКГ на ЕС, въпреки някои различия, като цяло има добър обмен на информация между участниците в диалога, докато във ВКГ на държавите партньори се появи напрежение между представителите на бизнеса и представителите на нестопанския сектор. И в двата вида ВКГ обаче отношенията между правителствата и съответните ВКГ (т.нар. „вертикален диалог“) продължават да са незадоволителни. Освен това се отправят искания за по-структуриран и задълбочен транснационален диалог — между ВКГ на ЕС и на държавите партньори — по-специално по време на годишната транснационална среща на гражданското общество, както и чрез организиране на конкретни срещи между ВКГ в рамките на едно и също споразумение. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Що се отнася до мониторинга на споразуменията, трябва да се признае, че той се осъществява трудно, въпреки че е основната цел на ВКГ. Неспособността да се извършва мониторинг на прилагането и изпълнението на главата относно ТУР се дължи основно на липсата на конкретни ресурси, които да се насочат към него, както и на липсата на готовност и отговорност от страна на правителствата. В този контекст определено трябва да се отдаде дължимото на натиска, упражняван от Комисията и ВКГ на ЕС върху правителствата на държавите партньори за повишаване на тяхната отговорност във фазата на мониторинга (21). Един информационен доклад с незадължителен характер, изготвян от МОТ и ОИСР и предоставян на ВКГ, би бил надеждна основа за оценка на търговското споразумение. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Няма съмнение, че според констатираното до момента политическото въздействие на ВКГ, т.е. способността им да влияят на изпълнението на главата относно ТУР, е съвсем недостатъчно. Комисията би трябвало да определи по-амбициозни критерии, така че правителствата да вземат под внимание препоръките на ВКГ; освен това, въпреки че ангажиментите на ВКГ са обвързващи, те не се изпълняват ефективно, а ВКГ не участват редовно в процеса на уреждане на спорове (22). |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.4. | Въз основа на тези съображения ЕИСК счита, че е целесъобразно да се започне процес на дълбока реформа на ВКГ, който да отстрани посочените недостатъци (в параграфи 5.3.1—5.3.4). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ЕИСК отново отправя искане да се създаде — за всички видове договорени споразумения — единен орган за участие на гражданското общество и социалните партньори (реформирана вътрешна консултативна група), който да може да извършва мониторинг на изпълнението и прилагането на споразуменията и да изготвя оценки на резултатите (23). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Този орган трябва да бъде общ и безупречно функциониращ за двете страни по споразумението (ЕС и държавите партньори) и да обхваща всички негови аспекти, като обръща приоритетно внимание на всички елементи от споразумението, които оказват въздействие върху прилагането на главата относно ТУР. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | ЕИСК счита, че всяко подписано споразумение трябва да съдържа протокол за функционирането на вътрешните консултативни групи, който да установява стабилна институционализирана рамка за определяне на правилата за тяхното функциониране и за двете страни по споразумението (ЕС и държави партньори), и който да включва:






  а) | критериите за определяне на членовете на ВКГ, които да гарантират тяхната представителност, справедливо разпределение на представените интереси и независимост (вж. параграф 4.3.3); |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

а)

критериите за определяне на членовете на ВКГ, които да гарантират тяхната представителност, справедливо разпределение на представените интереси и независимост (вж. параграф 4.3.3);

| б) | ангажимент за гарантиране на участието на представители на Международната организация на труда (МОТ) и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) във ВКГ в качеството на външни наблюдатели. Така ще се даде възможност за мониторинг на изпълнението на конвенциите на МОТ в областта на споразуменията за свободна търговия, като се използва вътрешният надзорен механизъм и на преговарящите страни се представя специален доклад, съсредоточен върху евентуалните недостатъци в прилагането на социалните стандарти на главата относно ТУР. Освен това участието на ОИСР ще даде възможност да се наблюдава, чрез националните звена за контакт и съответните правителства, изпълнението на насоките за многонационалните предприятия, по-специално надолу по веригата на доставки. Оценките на тези органи обаче няма да бъдат задължителни в рамките на ВКГ; |
| --- | --- |

б)

ангажимент за гарантиране на участието на представители на Международната организация на труда (МОТ) и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) във ВКГ в качеството на външни наблюдатели. Така ще се даде възможност за мониторинг на изпълнението на конвенциите на МОТ в областта на споразуменията за свободна търговия, като се използва вътрешният надзорен механизъм и на преговарящите страни се представя специален доклад, съсредоточен върху евентуалните недостатъци в прилагането на социалните стандарти на главата относно ТУР. Освен това участието на ОИСР ще даде възможност да се наблюдава, чрез националните звена за контакт и съответните правителства, изпълнението на насоките за многонационалните предприятия, по-специално надолу по веригата на доставки. Оценките на тези органи обаче няма да бъдат задължителни в рамките на ВКГ;

| в) | възлагането на ВКГ на действително активна роля в задействането на процедурите за уреждане на спорове по всички области на споразумението, представени от ВКГ на главния служител по правоприлагането в областта на търговията; |
| --- | --- |

в)

възлагането на ВКГ на действително активна роля в задействането на процедурите за уреждане на спорове по всички области на споразумението, представени от ВКГ на главния служител по правоприлагането в областта на търговията;

| г) | график за съставяне на задължителни и приложими пътни карти за предвидените в споразумението ангажименти, с ясни срокове за ратифицирането им; |
| --- | --- |

г)

график за съставяне на задължителни и приложими пътни карти за предвидените в споразумението ангажименти, с ясни срокове за ратифицирането им;

| д) | актуализация на ръководството за изпълнението на поетите в споразумението ангажименти, при която да се определи набор от качествени и количествени показатели, на които да се базират текущият мониторинг и последващата оценка на въздействието на споразумението; |
| --- | --- |

д)

актуализация на ръководството за изпълнението на поетите в споразумението ангажименти, при която да се определи набор от качествени и количествени показатели, на които да се базират текущият мониторинг и последващата оценка на въздействието на споразумението;

| е) | датата, до която трябва да бъде представено последващото независимо проучване на въздействието на споразумението за всяка от заинтересованите страни по споразумението (ЕС и държавите партньори), ако страните счетат за уместно да съкратят предвидения срок от 5 години; |
| --- | --- |

е)

датата, до която трябва да бъде представено последващото независимо проучване на въздействието на споразумението за всяка от заинтересованите страни по споразумението (ЕС и държавите партньори), ако страните счетат за уместно да съкратят предвидения срок от 5 години;

| ж) | броя на срещите, които всяка вътрешна консултативна група ще трябва да проведе през годината за всяка заинтересована страна по споразумението (ЕС и държавите партньори); |
| --- | --- |

ж)

броя на срещите, които всяка вътрешна консултативна група ще трябва да проведе през годината за всяка заинтересована страна по споразумението (ЕС и държавите партньори);

| з) | задължение за провеждане на ежегодно заседание на ВКГ на ЕС и на държавата партньор; |
| --- | --- |

з)

задължение за провеждане на ежегодно заседание на ВКГ на ЕС и на държавата партньор;

| и) | ангажимент за подсигуряване на ежегодното заседание на ВКГ на ЕС и на държавите партньори, което да се провежда в Брюксел с активното участие на всички членове на ВКГ; |
| --- | --- |

и)

ангажимент за подсигуряване на ежегодното заседание на ВКГ на ЕС и на държавите партньори, което да се провежда в Брюксел с активното участие на всички членове на ВКГ;

| й) | ангажимент за създаване на онлайн платформа, която да дава възможност на участниците във ВКГ да осъзнаят колко е важно да се учат едни от други, да обменят необходимата информация, например по конкретни теми (трудови права, права на човека, въздействие на правилата за биологично земеделие върху търговията и др.), да споделят евентуални най-добри практики, да организират специални онлайн обучителни курсове за участници във ВКГ; |
| --- | --- |

й)

ангажимент за създаване на онлайн платформа, която да дава възможност на участниците във ВКГ да осъзнаят колко е важно да се учат едни от други, да обменят необходимата информация, например по конкретни теми (трудови права, права на човека, въздействие на правилата за биологично земеделие върху търговията и др.), да споделят евентуални най-добри практики, да организират специални онлайн обучителни курсове за участници във ВКГ;

| к) | график на срещите, на които да се докладва на Комисията, на Европейския парламент и на Съвета за изпълнението на дейностите на ВКГ; |
| --- | --- |

к)

график на срещите, на които да се докладва на Комисията, на Европейския парламент и на Съвета за изпълнението на дейностите на ВКГ;

| л) | финансовите ресурси, необходими за функционирането на ВКГ; |
| --- | --- |

л)

финансовите ресурси, необходими за функционирането на ВКГ;

| м) | ангажимент за изготвяне на годишен доклад относно функционирането на съответните ВКГ. В този доклад ВКГ ще могат да формулират приоритети и препоръки във връзка с прилагането на главата относно търговията и устойчивото развитие; от Европейската комисия ще се изисква да включи тези приоритети и препоръки сред приоритетите на ЕС за прилагането на главата относно ТУР или, в противен случай, да обоснове евентуалното им отхвърляне; |
| --- | --- |

м)

ангажимент за изготвяне на годишен доклад относно функционирането на съответните ВКГ. В този доклад ВКГ ще могат да формулират приоритети и препоръки във връзка с прилагането на главата относно търговията и устойчивото развитие; от Европейската комисия ще се изисква да включи тези приоритети и препоръки сред приоритетите на ЕС за прилагането на главата относно ТУР или, в противен случай, да обоснове евентуалното им отхвърляне;

| н) | ангажимент за това на ЕИСК да бъде поверена ролята на организатор на работата на ВКГ от страна на ЕС и задачата да оказва техническа подкрепа по време на транснационалното заседание на европейските ВКГ и тези на държавите партньори. В този контекст секретариатът на ЕИСК ще оказва техническа подкрепа при определянето на състава на ВКГ в държавите партньори (относно критериите вж. параграф 4.3.3), като съдейства на председателствата на ВКГ при формулирането на дневния ред, управлението на заседанията, изготвянето на доклади за срещите и представянето им на институциите на ЕС и на гражданското общество, и поемането на задължение за предоставяне на необходимата информация. |
| --- | --- |

н)

ангажимент за това на ЕИСК да бъде поверена ролята на организатор на работата на ВКГ от страна на ЕС и задачата да оказва техническа подкрепа по време на транснационалното заседание на европейските ВКГ и тези на държавите партньори. В този контекст секретариатът на ЕИСК ще оказва техническа подкрепа при определянето на състава на ВКГ в държавите партньори (относно критериите вж. параграф 4.3.3), като съдейства на председателствата на ВКГ при формулирането на дневния ред, управлението на заседанията, изготвянето на доклади за срещите и представянето им на институциите на ЕС и на гражданското общество, и поемането на задължение за предоставяне на необходимата информация.

| 5.5.3. | Основна роля ще играят показателите за текущия мониторинг, които трябва да гарантират спазването на предвидените в споразумението ангажименти и ще включват следните области: икономическа/търговска, социална, екологична, както и тази на здравната сигурност. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | ЕИСК счита, че въз основа на процеса на реформиране на ВКГ ролята на Комитета ще придобие първостепенно значение и ще изисква подходящо адаптиране на човешките и финансовите ресурси. С оглед на това ЕИСК отново призовава бюджетният орган да предвиди — когато реформата започне — допълнителни средства в съответствие с предвидените от Комисията текущи разходи, за да се помогне на вътрешните консултативни групи да извършват предвидените дейности както в количествено, така и в качествено отношение. |
| --- | --- |

5.5.4.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 66 final

1

(2)  Резолюция на Европейския парламент от 26 ноември 2020 г. относно прегледа на търговската политика на ЕС (2020/2761(RSP)).

2

(3)  ОВ C 105, 4.3.2022 г, стр. 148; ОВ C 105, 4.3.2022 г., стр. 40; ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 53; ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 160; ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 28.

3

(4)  ОВ C 105, 4.3.2022 г., стр. 148; ОВ C 105, 4.3.2022 г., стр. 40; REX/530 „Оценка на ролята на гражданското общество в структурите за участие в рамките на споразумението между Европейския съюз и Колумбия/Перу/Еквадор“, докладчик: G. Iuliano; ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 160; ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 38; REX/503: „Към споразумение за асоцииране ЕС-Меркосур“, докладчик: J. Puxeu Rocamora, съдокладчик: M. Soares.

4

„Оценка на ролята на гражданското общество в структурите за участие в рамките на споразумението между Европейския съюз и Колумбия/Перу/Еквадор“

„Към споразумение за асоцииране ЕС-Меркосур“

(5)  Член 4 от Регламент (ЕО) No 1049/2001.

5

(6)  Писмо, с което Комисията отказва искане за достъп до документ от организацията Les Amis de la Terre. 2019 [б]. https://www.asktheeu.org/fr/request/7049/response/23196/attach/3/Signed%20letter.pdf?cookie_passthrough=1, Достъп: 30.7.2020 г., стр. 2.

6

(7)  ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 73; Цит. по-горе.

7

(8)  ClientEarth, Fern, Veblen Institute, фондация „Nicolas Hulot pour la Nature et l’Homme“ и Международната федерация за правата на човека.

8

„Nicolas Hulot pour la Nature et l’Homme“

(9)  Решение по дело 1026/2020/MAS относно неуспеха на Европейската комисия да финализира актуализираната „оценка на въздействието върху устойчивостта“ преди приключването на търговските преговори между ЕС и Меркосур.

9

(10)  ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 38, цит. по-горе.

10

(11)  ОВ C 105, 4.3.2022 г., стр. 148; цит. по-горе; REX/532; ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 160, цит. по-горе.

11

(12)  Март 2021 г., Европейски съюз, Проучване за преглед на диалога на ГД „Търговия“ с гражданското общество. Tetra Tech — Deloitte.

12

Проучване за преглед на диалога на ГД „Търговия“ с гражданското общество

(13)  ОВ C 105, 4.3.2022 г., стр. 40; ОВ C 105, 4.3.2022 г., стр. 148; ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 28.

13

(14)  Правило, което гласи: „Когато среща или част от нея се провежда съгласно правилото „Chatham House“, участниците са свободни да използват получената информация, но самоличността и организационната принадлежност на разкриващото информацията лице или на друг участник не могат да бъдат разгласявани.“

14

(15)  Неофициален документ от Нидерландия и Франция относно търговията, социално-икономическите последици и устойчивото развитие

15

(16)  Неофициален документ: Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups („Укрепване и подобряване на функционирането на вътрешните консултативни групи по търговските споразумения на ЕС“).

16

(17)  Martens, D., Porjomkina, D., Orbie, J., 2020 г., Domestic Advisory Groups in EU trade agreements — Stuck at the Bottom or Moving up the Ladder? („Вътрешните консултативни групи и търговските споразумения на ЕС — заседнали на дъното или изкачващи се към върха?“).Friederich Ebert Stiftung — Университет в Гент.

17

Domestic Advisory Groups in EU trade agreements — Stuck at the Bottom or Moving up the Ladder?

(18)  Така например Перу, където поради липсата на воля от страна на перуанското правителство да се създаде подходяща ВКГ, организациите на гражданското общество основаха ВКГ „в сянка“, за съжаление непризната от ЕС. Martens et.al., 2020 г., цит. по-горе.

18

(19)  „ЕИСК осигурява секретариата на всички ВКГ на ЕС. Около 78 процента (36/46) от респондентите ВКГ на ЕС считат, че заседанията на ВКГ са добре подготвени от секретариата. Повечето ВКГ извън ЕС обаче нямат подобна подкрепа, която да им помогне да организират и подготвят работата си. По-голямата част от работата им често се извършва от техните председатели (а понякога и от заместник-председателите), които имат ограничен капацитет и не могат да отделят много време на тези дейности“. Martens, D., et al., цит. по-горе, стр. 16.

19

(20)  Такъв е случаят с ВКГ на Южна Корея, която, въпреки че постигна значителен напредък, все още има недостатъци по отношение на представителността и независимостта. Martens, D., et.al., 2020 г., цит. по-горе.

20

(21)  При споразумението ЕС — Корея политическото напрежение доведе до официална жалба и експертната група заключи, че държавата не спазва конвенциите на МОТ.

21

(22)  ОВ C 105, 4.3.2022 г, стр. 40;

22

(23)  ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 28.

23

---

Фигура 1

Различните преговорни фази (пътната карта)

Image 1C2902022BG1110120220323BG0003.0001201212Фигура 1Различните преговорни фази (пътната карта)Фигура 2Различните преговорни фази (пътната карта)

Фигура 2

Различните преговорни фази (пътната карта)

Image 2C2902022BG1110120220323BG0003.0001201212Фигура 1Различните преговорни фази (пътната карта)Фигура 2Различните преговорни фази (пътната карта)

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/22

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет: Какви условия са необходими за общественото приемане на енергийния и нисковъглеродния преход?

(проучвателно становище по искане на френското председателство на Съвета на ЕС)

(2022/C 290/04)

| Докладчик: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Pierre Jean COULON |

Докладчик:

Arnaud SCHWARTZ

Съдокладчик:

Pierre Jean COULON

| Консултация | Френско председателство на Съвета на ЕС, 20.9.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 1 от Правилника за дейността |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 10.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 224/6/5 |

Консултация

Френско председателство на Съвета на ЕС, 20.9.2021 г.

Правно основание

Член 32, параграф 1 от Правилника за дейността

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

10.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

224/6/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | За да се гарантира общественото приемане на енергийния преход, като се вземат предвид извлечените поуки от етапите на планирането и прилагането, ЕИСК призовава всички заинтересовани страни да подобрят следните аспекти: независимост на процеса, качество и достъпност на информацията, свобода и многообразие на участието, яснота на реда и условията за участие, отговорност и отчитане на участието във вземане на решението, прозрачност, проследяване на даден план или проект от създаването му до неговото приключване, но също и необходимост от икономически достъпен и добре работещ преход (с налични решения, например добре разположени и достатъчно на брой зарядни станции за електрически превозни средства). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК призовава ЕС да насърчава много по-активно справедливостта при разпределението и производството от потребители чрез финансови стимули, тъй като това е най-силно въздействащият фактор за приемането на енергийния преход на местно равнище. Тези стимули следва да бъдат предмет на достъпна информация и прости процеси. Целта на енергийния съюз да постави гражданите в центъра на политиката и да гарантира, че те могат лесно да станат производители на енергия и да се възползват от новите технологии, трябва да бъде постигната много по-бързо, отколкото досега. Освен това Комитетът уточнява, че е важно ползите и разходите, свързани с даден проект, да бъдат разпределяни справедливо в рамките на дадена общност. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК предлага ЕС да открие и отстрани пречките, които обясняват в конкретния случай на какво се дължи слабото участие и ангажираност на обществеността. По принцип предоставянето на възможност на населението и на организациите на гражданското общество да участват в изготвянето на проектите и вземането на решения за планиране повишава общественото одобрение. Ето защо липсата на време, на образование по въпросите на гражданските ценности, на отговорност на съответните власти и други фактори би трябвало да са предмет на план за действие за увеличаване на участието. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК изразява желание за по-активно от досегашното съгласуване, дори за съвместно изграждане с гражданите, и по-специално социалните партньори и организациите на гражданското общество, и за умело съчетаване на цели и планиране на всички териториални равнища от етапа на планирането до разгръщането на прехода на местно равнище. Това е наложително, ако искаме да отбележим напредък към по-добро обществено приемане и да постигнем нашите цели за енергиен преход с подходящи темпове. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава, че по-доброто приемане от страна на населението и заинтересованите страни на прехода и неговите технически промени изисква също така специално внимание и конкретни мерки като ученето през целия живот, преквалификацията и усъвършенстването на работната ръка, подпомагането на предприятията и информационни кампании, насочени към различните групи, засегнати от прехода. Информацията трябва да подчертава ключовото послание, че енергийният преход е необходим, тъй като е по-справедлив и по-чист, индивидуално и колективно, и че в дългосрочен план е по-евтин за гражданите. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК обаче отново заявява, че енергийният преход ще изисква индивидуални и колективни промени от страна на физическите лица, предприятията, общините и др. В краткосрочен план, тъй като енергийната политика досега е игнорирала отрицателните външни ефекти от изкопаемите горива, декарбонизацията предполага по-високи разходи за производителите и по-високи цени за потребителите. В това отношение е необходима по-голяма прозрачност. Предвид настоящите цени на енергията за потребителите е много трудно доброволно да приемат по-високи цени. Важно е да сме наясно с това. Ето защо е важно да има и комуникация относно успехите в областта на справедливия преход. В настоящия дебат твърде често чуваме негативни истории. Ключов въпрос за обществената приемливост и успех на прехода е запазването на конкурентоспособността на предприятията от ЕС на световния пазар, за да се избегне ненужен натиск върху икономиката и безработицата. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК предупреждава, че старите данъци върху изкопаемите горива и новите „екологични“ данъци са удръжки, които засягат пропорционално в по-голяма степен бюджетите на бедните домакинства, отколкото тези на заможните. Вредните за околната среда субсидии и данъци трябва да бъдат постепенно, но бързо премахнати, както често обещават политиците. Ето защо приходите от тези нови екологични данъци би трябвало по-специално да бъдат използвани за социални иновации, субсидиране на енергийния преход на уязвимите домакинства и запазване на покупателната им способност. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК припомня също, че преходът към общество с ниски въглеродни емисии трябва да постави концепцията за справедлив преход в центъра на обсъжданията и действията. Справедливият преход трябва да бъде нещо повече от набор от политически цели, тъй като е в основата на социалното приемане на енергийния преход. На европейско равнище пакетът „Подготвени за цел 55“ би трябвало да бъде допълнен от правна рамка за справедлив преход, включваща например конкретни предложения, посочени в настоящото становище, които могат да бъдат конкретизирани в национални планове в областта на енергетиката и климата. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК призовава за преоценка на пакета „Подготвени за цел 55“ с цел подобряване на капацитета за справяне с нестабилността на цените на енергията и проблемите, произтичащи от извънредни ситуации, включително война, и въвеждането на подходящи разпоредби за справяне с такива ситуации, така че да се избегнат отрицателните последици за крайните потребители. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Контекст и елементи на определението

| 2.1. | Човечеството е изправено пред изчерпването на земните ресурси (1), срива на биологичното разнообразие и глобалното затопляне. Енергийният преход към неутрална по отношение на въглеродните емисии икономика е конкретна (по-специално промяна в навиците (индивидуални и колективни) и в същото време цивилизационна трансформация на нашите общества. Той трябва да даде възможност по демократичен и справедлив начин и при опазване на екосистемите (2) да се намалят нашите материални и енергийни потребности, както същевременно се гарантира общото благосъстояние (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Да продължим да използваме по същия начин изкопаемите горива през следващите десетилетия не е вариант, както поради причини, свързани с околната среда и доставките, така и поради социални причини. Това означава, че преходът към неутрално по отношение на въглеродните емисии общество е неотложна необходимост. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Все пак, в рамките на екологосъобразния растеж (4), ниската възвръщаемост на инвестициите в енергията от алтернативни енергийни източници застрашава нашите икономики от системен срив, като не забравяме потенциално катастрофалното екологично въздействие на миннодобива. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | За по-голяма съгласуваност и социално приемане, ще трябва:






  — | да се намали търсенето на необработени минерали, като се подобри тяхното рециклиране; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

—

да се намали търсенето на необработени минерали, като се подобри тяхното рециклиране;

| — | да се извършват оценки на въздействието за преход, който ще може по-успешно да ги избегне, намали или компенсира; |
| --- | --- |

—

да се извършват оценки на въздействието за преход, който ще може по-успешно да ги избегне, намали или компенсира;

| — | да е налице кръгова икономика в сектора на енергията от възобновяеми източници; |
| --- | --- |

—

да е налице кръгова икономика в сектора на енергията от възобновяеми източници;

| — | да се стимулира енергийната ефективност и силно да се намали общото търсене на енергия. |
| --- | --- |

—

да се стимулира енергийната ефективност и силно да се намали общото търсене на енергия.

| — | да се направи преоценка на предложенията в пакета „Подготвени за цел 55“ с цел подобряване на капацитета за справяне с нестабилността на цените на енергията и проблемите, произтичащи от извънредни ситуации, включително война. |
| --- | --- |

—

да се направи преоценка на предложенията в пакета „Подготвени за цел 55“ с цел подобряване на капацитета за справяне с нестабилността на цените на енергията и проблемите, произтичащи от извънредни ситуации, включително война.

| 2.1.4. | Познавайки ограниченията на сценариите, свързани с технологичния риск, с неуспеха на въглеродните поглътители или на енергийната ефективност, ще бъде необходимо не само да се създаде известна свобода на действие със системна умереност, като преосмислим нашия начин на живот, а и като разширим приемането на мерките за адаптиране към изменението на климата. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Условията за социалната приемливост на един такъв преход бяха проучени от науката през последните години. ЕИСК се позовава на тях в настоящото становище по-специално, за да се подобрят практиките в институциите и държавите — членки на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Социалната приемливост на полезен за енергийния преход проект е много сложен процес. Тя включва съображения относно разбирането на предлаганите технологии, на свързаните рискове (социални, здравни, икономически и др.), на възможните алтернативи, оценката на разходите и ползите от препоръчваните варианти, готовността на приемащата територия. Социалната приемливост налага такива проекти да се обсъдят с населението, както и с всички заинтересовани страни, и да се постави на по-широка основа въпросът за желаната посока на развитие на територията и начина на живот в нея. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Според проучванията (5) и ЕИСК основните движещи сили за социалното приемане са:






  — | доверието в управлението и справедливостта на процесите; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

доверието в управлението и справедливостта на процесите;

| — | справедливият и финансово достъпен преход; |
| --- | --- |

—

справедливият и финансово достъпен преход;

| — | опасенията, свързани с разполагането и планирането; |
| --- | --- |

—

опасенията, свързани с разполагането и планирането;

| — | въздействието на социално-демографските фактори; |
| --- | --- |

—

въздействието на социално-демографските фактори;

| — | социално-техническата осъществимост. |
| --- | --- |

—

социално-техническата осъществимост.

| 2.5. | Да видим сега какво включват тези понятия и какво бихме могли да извлечем от тях като начин на прилагане на прехода към нисковъглеродна икономика. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Условия за прилагане

3.1.   Доверие в управлението и справедливостта на процесите

| 3.1.1. | Редица проучвания показаха, че доверието е ключово за определяне на равнището на социалното приемане. Съществува връзка между справедливостта на процесите, доверието и равнището на приемане на прехода. Прозрачният процес на вземане на решения и разпространението на информация повишават равнището на взаимно доверие между лицата, разработващи проекти, и общностите. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Ето защо ЕИСК отново заявява, че принципите на правовата държава би трябвало да бъдат в центъра на вниманието, например по отношение на използването на различните фондове на ЕС. Комитетът е също така на мнение, че Комисията следва да публикува предложенията си на всички официални езици по бърз и разбираем начин, за да се гарантира широка достъпност и участие. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Освен това проучванията показват, че участието на гражданите помага да се отговори на опасенията на общността и да се повиши равнището на взаимно доверие. Разпространението на информацията е от ключово значение за коригиране на всяко погрешно схващане относно прехода и действията или инструментите, които трябва да се приложат за осъществяването му. Ето защо е важно да се проведат консултации по въпроси, свързани например с местоположението, разходите и евентуалните негативни екологични, икономически, здравни и социални въздействия на проектите за енергиен преход, но и да се обсъдят ползите от тях. Това допринася и за приемането от гражданите на изграждането на нови съоръжения в съседство. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Поради това ЕИСК счита, че за приемането от общността е от съществено значение да се установи диалог с жителите и със съответните заинтересовани страни, и да се изгради взаимно доверие чрез открита комуникация и възможностите за участие възможно най-рано в разработването на действия и проекти (6), свързани с енергийния преход, на всички подходящи териториални равнища, от местно до общностно равнище. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Да се разчита на местна подкрепа, и по-специално на организациите на гражданското общество, които публично подкрепят прехода, като се позовават на научни факти, е важно за насърчаване на участието и изграждането на доверието (7). Тази местна мрежа може да разпространява информацията в публичната сфера по по-естествен начин и да противодейства на евентуалните циркулиращи погрешни схващания. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Демокрацията на участието днес е ключов елемент в модела на европейско гражданство. Договорът от Лисабон гарантира допълняемостта между представителна демокрация и демокрация на участието. От международна гледна точка достъпът до информация и участието на обществеността в планирането и развитието са два от трите стълба на Конвенцията от Орхус. Тяхното прилагане се нуждае от подобряване, също както това на стълба за достъпа до правосъдие (8). |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Публичният дебат е метод за участие, който трябва да бъде насърчаван. Той трябва да бъде осигурен от комисия от специалисти по гражданско участие с доказан независим опит (9). Това гарантира надеждността на целия дебат с участието на гражданите в разработването на важни действия по отношение на територията, на която живеят. Той гарантира пълна и прозрачна информация относно даден план, програма или проект на етап разработване за всички заинтересовани страни, като им предоставя възможност да изразят своето мнение, едновременно като личности и като организирани групи, относно целесъобразността на представените мерки. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | От няколко години насам дематериализирането на гражданското участие, без отчетност или дебат с трети лица медиатори, гаранти на метода, постепенно руши доверието на гражданите. Освен информацията обаче е необходима комбинация от онлайн консултации и физически срещи (10), за да се осигури участието на обществеността на всички етапи и да се определи съвместно изборът, който трябва да се направи. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | За да се подобри диалогът между всички заинтересовани страни, би трябвало например, в резултат на участието на обществеността, органите, отговорни за вземането на решения, или тези, които отговарят за представителната демокрация, да посочат писмено какво правят с различните получени от тях мнения и какви ще бъдат подобренията за гражданите. Тази отчетност би позволила да се разберат по-добре причините за техните решения и би повишила доверието в демокрацията. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Справедлив и финансово достъпен преход

| 3.2.1. | С пакета „Подготвени за цел 55“ и целта за неутралност по отношение на въглерода до 2050 г. предизвикателството е сериозно. Според Европейската комисия постигането на нашите цели за 2030 г. ще изисква 350 милиарда евро допълнителни инвестиции годишно само в системите за производство на енергия. Основният въпрос за ЕИСК и, разбира се, за обществото като цяло, е кой ще плаща, кой ще инвестира, кой ще се възползва от това и дали средствата ще бъдат достатъчни. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Справедливостта на разпределението за справедлив и финансово достъпен преход гарантира, че ползите, а не само разходите от даден проект се поделят справедливо. Тя е определящ фактор за общественото приемане. Финансовото стимулиране, без излишна административна или техническа сложност, дори се оказва най-важният мотивиращ фактор за приемането на проект, свързан с прехода. По този начин физическите лица, земеделските стопани, МСП, енергийните общности и др. ще бъдат готови да станат част от новата система със своите инвестиции и ангажимент, за да постигне необходимата трансформация. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Очевидно е, че основна предпоставка за общественоприемлив и успешен преход към неутрална по отношение на въглеродните емисии икономика е европейските предприятия да останат конкурентоспособни на световния пазар, за да се избегне ненужен натиск върху икономиката и безработицата. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Финансовото стимулиране под една или друга форма (например по-ниски цени на енергията или възможности за доходи, подкрепа за местната икономика, продължаващо обучение или професионална преквалификация) е мощен фактор за приемането на местно равнище и за подкрепата за даден проект. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Възприемането на ползите може също да допринесе за по-добро приемане на местно равнище. Например създаването на работни места на местно равнище, по-специално в случай на енергиен преход на даден район на заетост, се възприема като полза за общността, което може да насърчи одобрението на обществеността за даден проект. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | По-специално електроенергията от вятърни и соларни системи на много места става или вече е станала финансово най-достъпната и най-устойчивата. Производството и използването на тази евтина за всички граждани на местно равнище електроенергия е възможност: като стават и производители, тяхната роля се променя и от потребители те се превръщат в потребители производители. Техните права трябва да бъдат укрепени и гарантирани. Този подход е още по-важен, като се има предвид, че транспортният и отоплителният сектор все повече се електрифицират. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | За климата, на теория не е важно кой изгражда и експлоатира дадена фотоволтаична или вятърна система, но за приемането на местно равнище и за регионалната икономика този въпрос е от първостепенно значение. По-конкретно поради това трябва да бъдат положени специални усилия, за да стане възможно този вид участие. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | ЕИСК счита, че броят на производителите потребители и общественото приемане на прехода могат бързо да се повишат чрез следните различни мерки:






  а) | самодостатъчност на общността: ако потребителите използват колективно системи и ако електроенергията, която се произвежда в тях, се консумира на място, тя би трябвало да се разглежда като електроенергия със самостоятелен произход; |
| --- | --- | --- |

3.2.8.

а)

самодостатъчност на общността: ако потребителите използват колективно системи и ако електроенергията, която се произвежда в тях, се консумира на място, тя би трябвало да се разглежда като електроенергия със самостоятелен произход;

| б) | споделяне на енергията: в рамките на общностите за енергията от възобновяеми източници би трябвало да се прилага намалена мрежова такса за електроенергията, която се споделя, за да бъде използвана от производителите; |
| --- | --- |

б)

споделяне на енергията: в рамките на общностите за енергията от възобновяеми източници би трябвало да се прилага намалена мрежова такса за електроенергията, която се споделя, за да бъде използвана от производителите;

| в) | нетно виртуално отчитане: то ще даде възможност на лицата, които не живеят в непосредствена близост до система за енергия от възобновяеми източници, да участват и да използват пряко произведената електроенергия. За тази цел нетното виртуално отчитане би трябвало да бъде нова законово предвидена възможност, при която всеки консумиран киловатчас електроенергия от система, в която потребителят е включен, се компенсира от киловатчаса, който потребителят взема от друг източник в различен момент. Такова отчитане вече съществува например в Гърция, Полша и Литва. |
| --- | --- |

в)

нетно виртуално отчитане: то ще даде възможност на лицата, които не живеят в непосредствена близост до система за енергия от възобновяеми източници, да участват и да използват пряко произведената електроенергия. За тази цел нетното виртуално отчитане би трябвало да бъде нова законово предвидена възможност, при която всеки консумиран киловатчас електроенергия от система, в която потребителят е включен, се компенсира от киловатчаса, който потребителят взема от друг източник в различен момент. Такова отчитане вече съществува например в Гърция, Полша и Литва.

| 3.2.9. | Местното производство от потребители също е изгодно и е свързано с интелигентни измервателни уреди, които обработват пазарните ценови сигнали и дават възможност за щадящи мрежата потребление и гъвкавост, които по този начин могат да бъдат възнаградени. Тази комбинация може да допринесе за понижаване на натовареността на мрежата и по този начин може да намали нуждата от разширяването ѝ. |
| --- | --- |

3.2.9.

| 3.2.10. | Въпросите, свързани с нарастващите разходи за енергия и способността на държавите членки да ги смекчат, трябва да бъдат в центъра на бъдещите политически мерки. ЕИСК не само подкрепя спешни мерки за избягване на драстични социални последици, но и силно подкрепя пазарните оценки, при които се тества поведението на участниците на енергийния пазар. Същевременно ЕИСК припомня общите ценности на Съюза в областта на услугите от общ икономически интерес по смисъла на член 14 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), посочени в Протокол No 26 относно услугите от общ интерес, приложен към Договора за Европейския съюз. Това би могло да доведе до по-голяма ефикасност и елиминиране на неефективността на пазара. Необходим е по-ефективен контрол на пазара от страна на органите. |
| --- | --- |

3.2.10.

| 3.2.11. | ЕИСК призовава за преоценка на пакета „Подготвени за цел 55“ с цел подобряване на капацитета за справяне с нестабилността на цените на енергията и проблемите, произтичащи от извънредни ситуации, включително война, така че да се избегнат отрицателните последици за крайните потребители, например чрез въвеждане на подходящи механизми за избягване на прекомерно високи цени, като например временно неприлагане на СТЕ. |
| --- | --- |

3.2.11.

| 3.2.12. | В същото време ще трябва да се гарантира социалната справедливост и да се намали растящата енергийна бедност на европейците (11). Според Европейската комисия, борбата срещу изменението на климата включва реални рискове от задълбочаване на неравенствата, срещу които трябва да бъдат приложени конкретни публични политики. Трябва по-специално да се подобри обучението и професионалната преквалификация и да се контролира нарастването на някои цени за домакинствата, страдащи от „енергийна бедност“ (12). Енергиен преход, който създава работни места и може да запази покупателната способност на бедните домакинства е социално по-приемлив (13). |
| --- | --- |

3.2.12.

| 3.2.13. | Освен това, за да се улесни приемането на прехода, бяха разгледани различни сценарии, предоставящи повече ресурси на бедните домакинства, като например симулациите на консорциума Locomotion. ЕИСК обаче припомня, че Социалният фонд за климата и Фондът за справедлив преход на ЕС (14) следва да бъдат разширени, за да се гарантира наистина, че никой няма да бъде изоставен, като се включат в тях всички измерения на изключването и маргинализацията. |
| --- | --- |

3.2.13.

| 3.2.14. | За да се помогне по-специално на най-бедните да осъществят на практика енергийния преход, би било също полезно да се развиват и подобряват политиките за преразпределение и за тази цел да се изпробват иновативни мерки (15), като например универсалния базов доход, данъчни кредити, намалено седмично работно време, поделяне на работното място, програми за гарантиране на заетост, по голямо участие на работниците в управлението на предприятията. |
| --- | --- |

3.2.14.

| 3.2.15. | Тези и други мерки, посочени по-горе, вероятно ще увеличат приемливостта на прехода. Те ще могат да се възползват от незабавното пренасочване на субсидиите, финансирането и данъчните облекчения, които все още се разпределят за изкопаеми горива. Важно е да се създадат източници на финансиране за устойчивите инвестиции. |
| --- | --- |

3.2.15.

| 3.2.16. | По-специално сега трябва да се планира много бързо, както се обещава от дълго време, премахването на вредното за околната среда финансиране и екологичните данъци да бъдат разработени в съответствие с целево данъчно облагане (16), т.е. чрез насочване на източниците на финансиране в полза на прехода. Това ще помогне на всеки да разбере и да приеме публичните действия в тази област. |
| --- | --- |

3.2.16.

| 3.2.17. | В действителност общественото приемане на екологичното данъчно облагане предполага компенсиране, което отчита доходите на домакинствата и тяхната енергийна бедност (липса на обществен транспорт, недобра изолация на жилището, ниска ефективност на отоплителната система и на вида на притежавания автомобил и т.н.), за да им се помогне (17) да се възползват от потенциално осъществими икономии в дългосрочен план благодарение на по-малко енергоемко оборудване. |
| --- | --- |

3.2.17.

| 3.2.18. | Също така би трябвало да се проведе тестване на картата за въглеродни емисии (18), която предполага предоставяне на непрехвърлими индивидуални емисионни квоти, за да се определи не само дали нейният педагогически потенциал може да доведе до намаляване на емисиите на парникови газове на място и до по-ускорен енергиен преход, но и дали може посредством този егалитарен инструмент да се повиши приемливостта на прехода. |
| --- | --- |

3.2.18.

| 3.2.19. | Примерът на участниците от публичния сектор (освен техните практики и мерки в полза на умереността и на енергията от възобновяеми източници, на демокрацията на участието, на социалния диалог и на финансирането на гражданските съоръжения или на образователни дейности през целия живот, свързани с прехода) ще зависи от тяхната способност да поставят въпроса за финансирането и гарантирането на устойчивостта му. Пример за това би могла да бъде многогодишна програма за финансиране на санирането със задължение за постигане на резултати. |
| --- | --- |

3.2.19.

| 3.2.20. | Субсидиите и новите данъчни мерки ще трябва да бъдат разумно допълнени със задължителни за всички стандарти, тъй като подобно на действията, които трябва да се извършат, за да се даде възможност за разработване на полезни за прехода огледални взаимодействия, те също ще позволят светът да се превърне в по-добро място за живеене, каквото е желанието ни |
| --- | --- |

3.2.20.

3.3.   Разполагане и планиране

| 3.3.1. | Много проблеми, свързани с разработването на проекти, свързани с енергийния преход, се дължат на техните специфични физически характеристики. Необходими са допълнителни усилия, за да се отговори на този вид опасения, по-специално, като се разпространяват знанията за преодоляване на невярната информация и като се прилагат най-добрите практики, даващи възможност за решаване на тези проблеми. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Това включва повишаване на осведомеността за културното и градското наследство на миналото (входове на градовете, обезличени от търговски и промишлени зони, паркинги върху плодородни зони, жилищни комплекси и сгради в предградията, които водят до зависимост от автомобили и др.). Днес ползите от енергийния преход надделяват над последиците върху „ландшафта“. За да се гарантира, че той протича по устойчив начин, ние трябва, доколкото е възможно, да предотвратим или да намалим и компенсираме отрицателните последици, свързани с нуждите му от терени. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Това трябва да се осъществи, като инфраструктурата се разполага на места, където няма да се конкурира със селското стопанство или с опазването на природата и културното наследство. Едно от решенията е включване на съоръженията в наличните градски или промишлени пространства или разполагането им на неплодородни земи с ниска производствена или природна стойност. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Когато инсталирането върху обработваема земя е неизбежно, то би трябвало да бъде интегрирано в рамките на възможното в селскостопанската система вместо просто да доведе до разораване и/или застрояване. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Освен това, за да бъде правилно информирано цялото население и да се спечели неговото доверие, би трябвало системно да се извършват сериозни оценки на въздействието върху околната среда на съоръженията и на всички национални и европейски цели и планове, свързани с енергетиката. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Необходими са също така последващи оценки, за да продължи нашето общество да се усъвършенства непрекъснато. В допълнение следва да се създадат мостове за диалог между всички териториални равнища, както и добри инструменти за проследяване и прилагане на политиките, за да се избегне в максимална степен земеползването с урбанистични цели и „изместването на екологичните проблеми“, както препоръчва по-специално ЕАОС (19). |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | В последващата оценка на действията и проектите, свързани с енергийния преход, количественото изражение на икономическите въздействия на местно равнище е компонент, който може да породи обществената приемливост. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Допълнително решение на проблема с намирането на места за производство на енергия в Европа би бил вносът в течна форма, благодарение на водорода като вектор, на зелена електроенергия, произведена в съседни държави. От гледна точка на общественото приемане това трябва да се разбира като измерение на съвместното развитие на тези региони (20). |
| --- | --- |

3.3.8.

3.4.   Социално-демографски фактори

| 3.4.1. | В допълнение към тези причини общата демография също играе роля в общественото възприятие. Предварителни демографски проучвания биха помогнали за по-добро формулиране на стратегия за приемането на проектите, познавайки мащаба и състава на целевата група, която най-вероятно ще им се противопостави. Тези проучвания би трябвало да бъдат достъпни за всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Най-високите равнища на приемане са свързани с по-високо образователно ниво и по-млада възраст. Ето защо е важно да се развива ученето през целия живот (включително в предприятията и центровете за професионално обучение), свързано с умереността, гражданското участие и инвестирането в колективните действия в полза на прехода. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ЕИСК предлага кампаниите за повишаване на осведомеността за прехода да се вдъхновяват от течението BIMBY (Build In My Backyard, което напомня течението NIMBY), като се използват примери, пораждащи похвално социално подражание, и се показват ползите за населението, списък с положителни разкази чрез свидетелства и примери за успех от различни региони и държави, с които едните и другите могат да се идентифицират. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Всичко това може да доведе до приемане и да насърчи всеобщ стремеж към този нов начин на живот, който непременно включва настоящата нужда от заместване на енергията от изкопаеми източници. Следва да бъдат предоставени средства за дейностите за повишаване на осведомеността, които биха могли да бъдат предприети по подходящ начин от различни заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Няма консенсус относно прякото въздействие на конкретни социално-демографски фактори, тъй като те оказват различни въздействия в зависимост от държавите и техния политически контекст. Все пак те оказват определено въздействие върху приемането на местно равнище на плановете и проектите, които дават възможност за осъществяване на прехода. Ето защо според ЕИСК е необходимо да се подкрепят първоначалните и продължаващи дейности по обучение за енергийния преход съвместно със социалните партньори и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Да се обсъжда обществената приемливост обаче понякога е равносилно да се прехвърли отговорността на целевите групи да приемат или не съответните технологии. Това означава, че единствено социалното измерение би било важно за реализирането на възможностите, с които разполагат технологиите. Съпротивата срещу придобиването или използването на нови инструменти обаче може да бъде по-сложна (21). |
| --- | --- |

3.4.6.

3.5.   Социално-техническа осъществимост (22)

| 3.5.1. | Пречките за приемането на някои съоръжения имат и технически характер. Те произтичат по-специално от трудността за споделяне на култура на по-ниско енергийно потребление в едно общество, което парадоксално призовава за все по-голямо потребление, което влиза в силно противоречие с посланията за икономия на енергия. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Обществената приемливост препраща към сложна ситуация на приемливо съвместно съществуване между техниката и ползвателите. Приемливост обаче не означава приемане. (Вж. например случая с интелигентните измервателни уреди, приет на теория, но невъзприети и следователно подлежащи на отказ от инсталиране). Приемането предполага предварително нещо като „банализиране“ на технологията. То вече не се дискутира, то се е доказало, то съществува наред с други технологични алтернативи, но въпреки това не се присъединяваме към него. Присъединяването към него предполага да го приемем, да стане част от начина ни на живот, да го разглеждаме като наложително и неизбежно. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Ограниченията, свързани с приемането на технологиите на прехода, насочват и към факта, че най-често те са разработени с надеждата, че потребителите ще знаят как да си служат с тях в съответствие с целите, за които са предназначени. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Счита се, че тези цели се придържат към енергийните проекти, задвижвани от тези технологии, преди да могат да бъдат задействани в съответствие с техните възможности. Редица проучвания показват обаче, че дори техническите устройства от нашето всекидневие до голяма степен се използват недостатъчно, поради това, че не се познават добре реалните им възможности и начина им на използване. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Социално-техническата осъществимост може да се разглежда като процес на социално приобщаване и разпространение, което се вписва в период от време, изискващо определен брой фази. Първата е от съществено значение, тъй като се отнася до времето за научноизследователска и развойна дейност и за споровете (23), т.е. времето за прогнозиране на промените, дължащи се на внедряването на новата технология. Втората фаза препраща към първите практически резултати. Именно тук логиката на проектиране се изправя срещу планираното използване и способността на технологиите да интегрират социалния свят. Последната фаза e фазата на стандартизацията и на дълготрайността. На този етап се проявяват отхвърлянето или приемането на проекта, неговото възприемане и реда и условията на социалното му приобщаване. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Именно тук се наблюдава мобилизацията на местно равнище: тези региони се опитват или не да използват тези технологии з решаването на редица проблеми. Социалното приобщаване отговаря на макросоциалните трансформации, които тяхното приемане поражда. |
| --- | --- |

3.5.6.

| 3.5.7. | Чрез използването на дадена технология могат да се променят дълбоко отношението към света, социалните отношения и разбирания. Това е възможно само ако технологията не се налага като „даденост“, а предоставя възможност за корекции и приспособяване. В това отношение, според ЕИСК, технологичната неутралност, основана на научни проучвания, лоялната конкуренция и възможността да се тества и дискутира целесъобразността на различните технологии, могат да допринесат за подобряване на социалната приемливост. |
| --- | --- |

3.5.7.

| 3.5.8. | Ето защо, когато се анализира подробно, дебатът за енергийния преход излиза от своя техноцентричен подход и прераства в подход с по-силна социална насоченост. Това предполага нюансиране на понятието „обществена приемливост“, когато с него се цели прехвърляне на отговорността за нашия енергоемък начин на живот единствено върху потребителите, за да я включи в по-широката сфера на социално-техническата осъществимост, която изисква задаване на въпроси относно смисъла на техниките и политическите решения в областта на енергетиката. |
| --- | --- |

3.5.8.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.footprintnetwork.org/our-work/ecological-footprint/

1

(2)  https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2021/07/IPBES_IPCC_WR_12_2020.pdf

2

(3)  https://doughnuteconomics.org/about-doughnut-economics

3

(4)  https://eeb.org/library/decoupling-debunked/; https://www.eea.europa.eu/publications/growth-without-economic-growth

4

(5)  Trends in Social Acceptance of Renewable Energy Across Europe—A Literature Review, 8.12.2020 г. (Тенденции в общественото приемане на енергията от възобновяеми източници в Европа — преглед на литературата), 8.12.2020 г.

5

(6)  Това предлага France Nature Environnement в своите scopes (инструменти за помощ в позиционирането на определени проекти, например за метанизация„méthascope“, за изграждане на ветроенергийните паркове„éoloscope“ и др.).

6

(7)  https://www.fondation-nicolas-hulot.org/sondage-science-et-transition-ecologique-en-qui-les-francais-ont-il-confiance/ (само на френски език).

7

(8)  ОВ C 123, 9.4.2021 г., стp. 66.

8

(9)  Като Commission nationale du débat public (Националната комисия по публичен дебат) във Франция.

9

(10)  Вж. Държавен съвет, Публичен доклад 2011 г. „Да консултираме по различен начин, да участваме ефективно“, Documentation française, 2011 г.

10

(11)  Информационен доклад на Европейски икономически и социален комитет относно „Оценка на европейския енергиен съюз — социалното и общественото измерение на енергийния преход“.

11

Информационен доклад на Европейски икономически и социален комитет относно „Оценка на европейския енергиен съюз — социалното и общественото измерение на енергийния преход“

(12)  Тази бедност води до проблеми като кражбите (под формата на окабеляване на мрежи, принадлежащи на други лица), независимо дали поради бедност или гражданско неподчинение срещу системата за търговия с електроенергия.

12

(13)  ОВ C 152, 6.4.2022 г., стр. 158.

13

(14)  ОВ C 311, 18.9.2020 г., стp. 55.

14

(15)  https://eeb.org/library/escaping-the-growth-and-jobs-treadmill/

15

(16)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 8

16

(17)  Eurofound, 2015 г., Access to social benefits: reducing non-take-up, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург. EEA Eurofound policy brief „Exploring the social challenges of low-carbon energy policies in Europe“ ef22004en.pdf (Преглед на политиките EEA Eurofound „Проучване на социалните предизвикателства на нисковъглеродните енергийни политики в Европа“, ef22004en.pdf)

17

(18)  https://www.socialter.fr/article/carte-carbone-plutot-qu-une-taxe-un-quota-pour-chaque-citoyen-1 (само на френски език).

18

(19)  https://www.eea.europa.eu/themes/energy/renewable-energy/eu-renewable-electricity-has-reduced

19

(20)  ОВ C 123, 9.4.2021 г., стp. 30.

20

(21)  Например придобиването на електрически автомобил включва промяна на начина на каране, от лост за скоростите към автоматична скоростна кутия, което може да бъде отблъсващо.

21

(22)  https://www.larevuedelenergie.com/les-energies-renouvelables-en-transition-de-leur-acceptabilite-sociale-a-leur-faisabilite-sociotechnique/ (само на френски език).

22

(23)  Вж. например в област, различна от енергийния преход, смартфоните, които са широко приети и възприети.

23

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/30

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно укрепване на Механизма за гражданска защита на Съюза с цел подобряване на способността на ЕС да реагира на екстремни събития, включително извън неговата територия

(проучвателно становище по искане на френското председателство)

(2022/C 290/05)

| Докладчик: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Violeta JELIĆ |

Докладчик:

Christophe QUAREZ

Съдокладчик:

Violeta JELIĆ

| Консултация | Френско председателство на Съвета на Европейския съюз, 21.9.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 9.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 24.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 211/0/2 |

Консултация

Френско председателство на Съвета на Европейския съюз, 21.9.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

9.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

24.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

211/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Механизмът за гражданска защита на Съюза (МГЗС или „Механизмът“) вече не е нито достатъчно ефективен, нито с достатъчно широк обхват за реагиране на бедствия, свързани с изменението на климата, и на многобройните рискове, възникващи на територията на Съюза и извън нея, от гледна точка на превенцията, готовността, предупреждението, планирането и оперативните способности. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Извън добре установената си дейност по отношение на природните бедствия МГЗС има задачата да се справя с други рискове, като например пандемии, оказване на помощ на населението във военни зони, големи промишлени рискове, мащабно замърсяване на морето, последствия от кибератаки срещу електрическите мрежи и мрежите за питейна вода и всички основни инфраструктури, или управлението на хуманитарни кризи, свързани с имиграцията. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Връзката между гражданската защита (краткосрочни операции) и хуманитарната помощ (дългосрочно управление) трябва да бъде разгледана по-обстойно и по-добре координирана. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че действията на ЕС в отговор на бедствията, които са се случили извън неговата територия, трябва да бъдат допълнително установени и разработени. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът подчертава, че е изключително важно да се развива оперативно сътрудничество чрез хармонизиране на обучението, съвместимостта на материалите и оборудването, яснотата и ефективността на командните вериги. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че е нужно да бъде проучена необходимостта от създаване на европейска агенция за гражданска защита и хуманитарна помощ като практически механизъм за по-решителни външнополитически действия. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Комитетът насочва вниманието към напредъка, който трябва да бъде постигнат по отношение на процеса за вземане на решения за намеса извън територията на ЕС. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК е на мнение, че дипломатическото измерение на европейската гражданска защита не е достатъчно развито. Що се отнася до външните отношения и реакцията на ЕС на екстремни събития, ЕИСК подчертава значението на:






  — | съсредоточаването върху процедурите за превенция, готовност и възстановяване по по-устойчив начин; работата с ООН по стратегиите за намаляване на риска от бедствия и изпълнението на приоритета „Да изграждаме отново, но по-добре“ на Рамковата програма за действие на ООН от Сендай за укрепване на устойчивостта в рамките на ЕС и извън него като устойчив подход, адаптиран към ЦУР; |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

съсредоточаването върху процедурите за превенция, готовност и възстановяване по по-устойчив начин; работата с ООН по стратегиите за намаляване на риска от бедствия и изпълнението на приоритета „Да изграждаме отново, но по-добре“ на Рамковата програма за действие на ООН от Сендай за укрепване на устойчивостта в рамките на ЕС и извън него като устойчив подход, адаптиран към ЦУР;

| — | засилването на споделянето на знания и експертен опит, обмена на извлечени поуки, общото обучение и учения в световен мащаб, с участието на гражданското общество на местно равнище; |
| --- | --- |

—

засилването на споделянето на знания и експертен опит, обмена на извлечени поуки, общото обучение и учения в световен мащаб, с участието на гражданското общество на местно равнище;

| — | подчертаването на връзките между гражданската защита и хуманитарната помощ, особено в изолирани райони на света, когато бъдат засегнати от бедствие; |
| --- | --- |

—

подчертаването на връзките между гражданската защита и хуманитарната помощ, особено в изолирани райони на света, когато бъдат засегнати от бедствие;

| — | включването на културната осведоменост като ключов аспект на обучението в областта на гражданската защита с цел повишаване на ефективността на дейността на МГЗС (разгръщане на помощта) в района на бедствието, по целия свят. |
| --- | --- |

—

включването на културната осведоменост като ключов аспект на обучението в областта на гражданската защита с цел повишаване на ефективността на дейността на МГЗС (разгръщане на помощта) в района на бедствието, по целия свят.

| 1.9. | Комитетът поставя под въпрос определението за географския обхват на МГЗС и критериите за подбор на участващите държави. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | С цел да се подобрят действията на МГЗС, трябва да се насърчава подходяща комуникация, насочена към международното обществено мнение. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК би подкрепил идеята за създаване на транснационални екипи за спешни действия, с цел съвместно управление на бедствията, на които да се осигурят собствени ресурси, съвместно обучение и стандартизирани ресурси и оборудване. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Комитетът насърчава изготвянето на предложение за законодателно изменение, с което да се разреши автоматичният и незабавен отговор по линия на Механизма в случай на бедствие в рамките на или извън територията на ЕС, без да се изисква предварително искане от засегнатата държава, като тя си запазва правото да откаже такава помощ. Този ресурс под формата на работна група може да допринесе за укрепване на външното измерение на отношенията на ЕС посредством гражданска защита. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК подкрепя укрепването на доброволческата дейност за гражданска защита, като препоръчва да се разработят стандарти за доброволчески програми с разпоредби, които гарантират човешките и трудовите права на доброволците, и да се създаде обща система за сертифициране на доброволческите екипи за гражданска защита. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Комитетът отбелязва липсата на гъвкави финансови инструменти за бързо реагиране, които да дават възможност за предоставяне, при поискване, на пряко финансиране за компенсация на засегнатото население. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК подкрепя засилването на действията за информиране на обществеността във връзка с дейността на МГЗС чрез съвременни начини на комуникация (например социалните медии) и активна роля на организираните доброволчески организации. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Комитетът отбелязва необходимостта от допълнително засилване на сътрудничеството между оперативния отговор на Съюза и действията на хуманитарните организации и гражданското общество с цел по-добро разгръщане на помощта на място. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ЕИСК подчертава необходимостта от допълнително разглеждане на въпроса за осигуряването на непрекъснатост на дейността на МСП след бедствие. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | ЕИСК препоръчва засилено участие на научната общност в процеса на предупреждение и превенция на МГЗС, като се използва Мрежата на Съюза за знания в областта на гражданската защита, както и укрепване на Експертния център за управление на риска от бедствия. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | Механизмът за гражданска защита на Съюза, който е в центъра на европейското сътрудничество за управление на риска от бедствия, осигурява мрежа за взаимопомощ и солидарност в рамките на Европейския съюз и извън неговите граници. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Механизмът обединява 33 държави: 27-те държави — членки на ЕС, и 6 участващи държави: Исландия, Норвегия, Сърбия, Северна Македония, Черна гора и Турция. Той се използва при превенцията, планирането и оперативните реакции и дава възможност за координирана помощ при бедствия и ситуации на хуманитарна криза. Всяка държава по света, изправена пред голямо бедствие, може да потърси помощ чрез Координационния център за реагиране при извънредни ситуации (ERCC) като механизъм на външната политика на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Веднъж укрепена през 2019 г. чрез създаването на резерв от допълнителен капацитет и чрез Мрежата на Съюза за знания в областта на гражданската защита, политическата рамка на МГЗС беше укрепена допълнително чрез нов законодателен акт, публикуван на 20 май 2021 г. Преразгледаният МГЗС вече включва междусекторен и трансграничен подход към управлението на риска и бедствията, основан на „цели за устойчивост при бедствия“ и планиране на равнището на ЕС. По предложение на Европейския парламент той включва и концепциите за изменение на климата и за биологично разнообразие. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Големите природни бедствия през последните години (масови пожари в Южна Европа през 2017 г. и 2021 г., наводнения в Централна и Северна Европа през 2014 г. и 2021 г., земетресения в Хаити през 2010 г. и 2021 г. и др.) и увеличаването на тяхната честота и интензивност обаче затрудняват съществуващите механизми за реагиране, като например МГЗС, който е изправен едновременно и пред други сложни кризи (миграционни, здравни, хуманитарни). Неотдавнашните събития в Украйна показват необходимостта от укрепване на механизма и по-голяма съгласуваност на връзките между гражданската защита и хуманитарната помощ. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Поради тази причина френските власти поискаха от ЕИСК да разгледа действията на Европа в отговор на изменението на климата чрез три основни области на проучване: i) ранно предупреждение и информиране на обществеността; ii) прогнозиране и планиране и iii) способност за реагиране. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Общи бележки

| 3.1. | От оперативна гледна точка МГЗС беше укрепен чрез няколко допълващи инструмента като резерва от ресурси rescEU, спътниковите услуги по програма „Коперник“ (спътникова система за картографиране на риска), Европейския резерв за гражданска защита (ECPP) и Мрежата на Съюза за знания в областта на гражданската защита. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Със създадения през 2019 г. rescEU беше изграден нов допълнителен резерв от ресурси (резерв rescEU), който включва флот от противопожарни самолети и хеликоптери, оборудване за спасителни дейности, самолети за медицинска евакуация, екипи за спешна медицинска помощ, резерв от медицинско оборудване и полеви болници, които могат да реагират при извънредни ситуации в областта на здравеопазването и химични, биологични, радиологични и ядрени инциденти. RescEU допълва МГЗС при мисии като гасене на пожари, медицинска помощ и проучване. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Координационният център за реагиране при извънредни ситуации (ERCC) е в основата на функционирането на МГЗС. Той централизира и координира различната помощ, изпратена от държавите, и отговаря за бързото разгръщане на спешна помощ към засегнати от бедствие зони. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Държавите съобщават за средствата, които могат да предоставят на държавата, отправила искането, като използват Общата система за спешна комуникация и информация (CECIS). Платформата дава възможност за поддържане на онлайн записи, където ERCC може да даде подробна информация за нуждите на държавите, отправили искане, и където оказващите помощ държави могат да уточнят средствата, които възнамеряват да предоставят. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Освен това участниците може да предоставят национални ресурси за реагиране при извънредни ситуации на Европейския резерв за гражданска защита (ECPP). Този резерв позволява по-добро планиране и координиране на ответните дейности на европейско и национално равнище, което осигурява по-бърза и по-надеждна реакция на ЕС при бедствия. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Освен че подпомогна дейностите по превенция и готовност, ЕС увеличи и финансовата подкрепа за капацитета, регистриран в ECPP. Финансовата подкрепа може да бъде използвана за адаптиране и възстановяване на капацитета, както и за покриване на оперативни разходи (в рамките на ЕС) и транспортни разходи (извън ЕС), когато помощта се предоставя по линия на МГЗС. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Механизмът беше задействан няколко пъти като част от рамката на ЕС за управление на кризи по време на пандемията от COVID-19. Опитът показа, че ЕС трябва да бъде по-добре подготвен да реагира на мащабни извънредни ситуации и че съществуващата правна рамка в областта на здравеопазването и гражданската защита би трябвало да бъде укрепена. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Финансово, в допълнение към вноските от участващите държави, Механизмът получава финансов пакет от многогодишния бюджет на ЕС за периода 2021—2027 г. По-конкретно финансовият пакет за изпълнението на Механизма за периода 2021—2027 г. ще бъде 1 263 000 000 евро. Освен това за същия период за изпълнението на Механизма ще бъде разпределен външен целеви приход от Инструмента на Европейския съюз за възстановяване в размер до 2 056 480 000 евро. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Мрежата на Съюза за знания в областта на гражданската защита — нова платформа за споделяне на знания, най-добри практики и извлечени поуки от експертите по гражданска защита и персонала за управление на извънредни ситуации — е инструмент, чрез който ЕС възнамерява да укрепи своето европейско управление на риска от бедствия. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Мрежата има за цел да насърчава засилени полезни взаимодействия между специалистите, политиците и учените чрез стълбовете „изграждане на капацитет“ и „наука“, където дейностите се инициират, планират, разработват и изпълняват. Действията на Мрежата включват общи учения, двустранен и многостранен обмен, сътрудничество и общи проекти. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Що се отнася до гражданската защита извън рамката на ЕС, важно е да се посочат Евроатлантическият координационен център за оказване на помощ при бедствия (EADRCC) на НАТО, който предлага помощ главно в случаи на природни и причинени от човека бедствия, и екипът на ООН за оценка и координация при бедствия (UNDAC), който предлага помощ през първата фаза на внезапни извънредни ситуации. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | В рамките на Европа платформата на Съюза за Средиземноморието (UfM) — многостранно партньорство, съсредоточено върху увеличаване на потенциала за регионална интеграция и сближаване между държавите от Евро-Средиземноморския регион, включващо Турция — одобри план за действие относно подготовката за ефикасна взаимопомощ в Евро-Средиземноморския регион. Сред предложените действия беше бързото реагиране. Ключовите фактори включват укрепването на действията на обществените служби за спешна помощ чрез доброволци и участието на гражданите в спасяването на животи. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | В периода 2007—2020 г. МГЗС е бил задействан 382 пъти. През 2020 г. той е бил задействан 102 пъти, което означава 82 пъти повече в сравнение с предходната година. От 102 задействания 36 са били в рамките на ЕС и 66 извън него, като 85 от общия брой задействания са били свързани с COVID-19. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Размерът на МГЗС вече не е достатъчен за реагиране на природни бедствия, свързани с изменението на климата, от гледна точка на превенцията, предупреждението, планирането, прогнозирането и оперативния капацитет. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Механизмът за гражданска защита на Съюза би трябвало да обърне повече внимание на сектори като замърсяването на морето, промишлените рискове и бедствията, засягащи електрическите мрежи и мрежите за питейна вода. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК е на мнение, че дипломатическото измерение на европейската гражданска защита не е достатъчно развито към непосредственото съседство на ЕС (по-конкретно Балканите) или към Северна Африка и африканските държави в допълнение към политиката за развитие на ЕС. Това дипломатическото измерение на МГЗС би трябвало да бъде използвано по няколко начина чрез i) засилване на предприсъедителния процес на държавите — кандидатки за членство в ЕС, при спазване на всички критерии за присъединяване; ii) намаляване на влиянието на Китай и Русия в някои държави и географски райони (Африка, Грузия, Украйна); iii) улесняване на дипломатическите отношения с определени враждебно настроени държави (например помощ при гасенето на горски пожари в Русия или Турция); iv) доразвиване на политиката на Европейския съюз по отношение на помощта за развитие; и v) ангажиране с държави, които са пряко под влиянието на Русия, като например Казахстан — енергиен партньор на Европа, и които са големи по размер и изложени на голям риск (например от горски пожари). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Комитетът поставя под въпрос определението на географския обхват на МГЗС и критериите за подбор на държавите членки. Например държавите — кандидатки за присъединяване, Швейцария и Молдова би трябвало да се присъединят към МГЗС, за да може той да придобие реално континентално измерение. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | По отношение на външните операции, координирани от Европейската комисия, когато трети държави искат помощ, е необходимо да се уточнят условията и процесът на вземане на решения за започване на такива операции, като се обърне специално внимание на прозрачността. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК препоръчва във всяко постоянно представителство на ЕС да бъде назначен кореспондент по въпросите на гражданската защита, с цел да бъдат информирани систематично третите държави за възможната помощ от ЕС в случай на сериозно бедствие, за да се гарантира необходимата координация със службите за гражданска защита на съответната държава. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Комитетът насочва вниманието на Комисията към големите различия, които съществуват в момента между различните структури за гражданска защита, и подчертава, че е необходимо да се хармонизира начинът, по който тези сили са организирани, по-специално по отношение на обучението на персонала, процедурите и оборудването (например диаметрите на пожарните стволове са различни в отделните държави). Това несъответствие може да бъде преодоляно чрез организиране и стандартизиране на стандартни модули във всяка държава от ЕС. Тези стандартни модули вече са въведени, но увеличаването на техния брой и подобряването на стандартизацията им трябва да се насърчават активно. Например модулите за горски пожари в една държава може да бъдат оборудвани с пътни превозни средства, а в друга — с превозни средства с повишена проходимост. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Освен това би трябвало да се засили тясното сътрудничество между националните органи за гражданска защита, университетите и изследователите. Привеждането в действие на Мрежата на Съюза за знания в областта на гражданската защита чрез стълбовете „изграждане на капацитет“ и „наука“, и укрепването на Експертния център за управление на риска от бедствия предоставят възможността и средствата за засилване на това сътрудничество. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | По отношение на ресурсния капацитет друг приоритет е спешното разгръщане на големи разстояния на ресурси на хиляди или дори десетки хиляди километри. Извънредните ситуации често изискват използването на въздухоплавателни съоръжения. Ако персоналът се транспортира със самолети, тогава за транспортирането на оборудването ще са необходими транспортни самолети с голям капацитет. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Проблемът с осигуряването на транспортен капацитет би могъл да се разреши чрез използването на военни самолети, национални самолети или самолети на НАТО. Тяхното използване обаче изисква надлежни процедури и включва планиране, което е несъвместимо със спешни ситуации. Друга по-подходяща възможност би била да се помисли за специален флот от големи самолети Airbus A330 или за редовно наемане от специализирани дружества. Въздушен екип от три самолета изглежда би отговорил на очакванията на експертите. Тези екипи са гъвкави и възможността за приспособяването им е технически изпълнима, например за използване в ситуации като разпръскване на забавители на горенето за овладяване на горски пожари и транспортиране на подвижен състав. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Придобиването и управлението на тези въздухоплавателни средства би могло да се проучи в рамките на rescEU. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Що се отнася до управлението, ЕИСК призовава за създаването на Европейска агенция за гражданска защита и хуманитарна помощ. С времето те често са призовавани да предприемат действия на едни и същи места във връзка с едно и също население. Гражданската защита обикновено се осъществява за кратък период — дни или седмици, докато хуманитарната помощ би могла да продължи в течение на месеци или за по-дълъг период. |
| --- | --- |

4.12.

Брюксел, 24 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

568-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет — INTERACTIO, 23.3.2022 г. — 24.3.2022 г.

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/35

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Доклад за стратегическо прогнозиране за 2021 г. — Капацитетът и свободата на действие на ЕС

(COM(2021) 750 final)

(2022/C 290/06)

| Докладчик: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Докладчик:

Sandra PARTHIE

| Консултация | Комисия, 1.3.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 4.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 199/3/0 |

Консултация

Комисия, 1.3.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

4.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

199/3/0

1.   Преамбюл

| 1.1. | Докладът на ЕК и становището бяха изготвени преди руската агресия, войната в Украйна и последвалата хуманитарна криза, поради което последиците от тях не са отразени в становището. ЕИСК подчертава, че тези трагични събития очевидно оказват силно въздействие върху начина ни на живот и поради това настоятелно призовава при текущите дейности за стратегическо прогнозиране от страна на Съвместния изследователски център и Европейската комисия във връзка с предстоящия доклад за стратегическото прогнозиране да се отдели много по-голямо внимание, отколкото е било първоначално планирано, на геополитическите последици от тези стратегически промени; те включват, наред с другото, повишаване на цените на енергията, по-високи разходи за сигурност и отбрана, нови миграционни потоци и несигурност на доставките не само в Европа, но и извън нея. |
| --- | --- |

1.1.

2.   Заключения и препоръки

| 2.1. | ЕИСК продължава да оценява много положително включването на методологията за прогнозиране в процеса на изготвяне на политиките на ЕС. Тъй като стратегическото прогнозиране е процес, основан на участието, ЕИСК очаква на тази основа да се развият синергии и структурно участие на всички институции на ЕС, включително ЕИСК. В този контекст ЕИСК изтъква Европейската система за стратегически и политически анализ (ESPAS) като добър пример за междуинституционално сътрудничество на ЕС. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК счита, че четирите основни глобални тенденции са от значение за основния въпрос за капацитета и свободата на действие на ЕС. Те представляват централните всеобхватни мегатенденции на нашето време, които ще продължават да бъдат от решаващо значение за оформянето на европейската политика. Те обаче са разгледани твърде общо, като се засягат различни аспекти, но същевременно не се разглеждат в дълбочина отделните подтеми. ЕИСК изразява особено съжаление поради факта, че социалното измерение не е било отчетено в достатъчна степен и не са били разгледани въпросите, свързани с младежта и междупоколенческата справедливост, въпреки че тези аспекти са разгледани в доклада на Съвместния изследователски център (JRC) Shaping & securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond (1) („Оформяне и подсигуряване на отворената стратегическа автономност на ЕС до 2040 г. и след това“), на който се основава прогнозният доклад на Комисията. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК споделя виждането, че избраната тема за доклада за стратегическо прогнозиране за 2021 г. е от голямо политическо значение и е в състояние да създаде подходящите рамкови условия за добре управлявана взаимозависимост и отворена стратегическа автономност въз основа на споделени ценности, сближаване, силно многостранно управление и основано на правила сътрудничество. Настояваме обаче методите на процеса на прогнозиране да се използват правилно, за да се определят бъдещите теми. От решаващо значение е да се направи оценка на развитието във времето, т.е. настоящите инвестиции в НИРД или броят на патентите трябва да бъдат сравнявани не само с тези на Китай или САЩ, но и с предишните равнища, за да придобием ясна представа дали се движим в правилната посока. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Въпреки че подходът за използване на стратегическото прогнозиране и актуалната насоченост на доклада не се поставят под въпрос, остава неясно какво отличава доклада за стратегическо прогнозиране от 2021 г. като истински ресурс за прогнозиране. В доклада не се установява ясна връзка между избраните тенденции, не се разглеждат сценарии за бъдещето и не са представени логически заключения по основния въпрос. |
| --- | --- |

2.4.

Освен липсата на ясна методология за прогнозиране, вторият доклад на Комисията за стратегическо прогнозиране — за 2021 г. — не предоставя логична, последователна и ориентирана към действия рамка за изготвянето на политиките на ЕС, за да даде възможност на създателите на политики да определят стратегически приоритети и да предприемат действия.

| 2.5. | Много важна тема, която трябва да бъде разгледана задълбочено, е ролята на недържавните участници в съвременните управленски системи, по-специално многонационалните корпорации. Според нас стратегическата автономност следва да бъде увеличена поне по отношение на участниците, които имат на практика статут на установяващи правила и норми, като например големите технологични дружества, банките и финансовите участници, действащи в световен мащаб, както и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Прогнозното измерение на доклада ще реализира напълно своя потенциал за създателите на политики в ЕС само ако изготвянето му е замислено основно като открит, плуралистичен, разнообразен и интердисциплинарен процес с участието на организираните социални партньори и гражданско общество, по-специално ЕИСК, на всички етапи от процеса на прогнозиране, водещ до (бъдещи) доклади за стратегическо прогнозиране. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Във връзка с това ЕИСК призовава по-специално JRC да включи пълноценно Комитета в своя цикъл на прогнозиране и да го подкрепя при проследяването на извършваните понастоящем дейности по прогнозиране от организациите на гражданското общество и стопанските сдружения. Освен това ЕИСК предлага да помогне на организациите на гражданското общество в ЕС в изграждането на експертен опит за прогнозиране и в извършването на дейности по прогнозиране в рамките на структуриран процес, заедно с JRC, например под формата на пилотен проект с участието на членове на ЕИСК и организации на гражданското общество. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Затова, макар и да приветства напълно заявения стремеж, ЕИСК счита, че при следващите доклади за прогнозиране могат да се въведат подобрения по отношение на следното:






  — | докладът трябва да съчетава по-добре мегатенденциите и стратегическите крайъгълни камъни от гледна точка на съгласуваността, вероятността и целесъобразността; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

докладът трябва да съчетава по-добре мегатенденциите и стратегическите крайъгълни камъни от гледна точка на съгласуваността, вероятността и целесъобразността;

| — | процесът на прогнозиране, водещ до следващия доклад, следва да предостави конкретни възможности на ЕИСК, както и на други заинтересовани страни, да се учат от него, да допринасят за него и да повишават неговото качество; |
| --- | --- |

—

процесът на прогнозиране, водещ до следващия доклад, следва да предостави конкретни възможности на ЕИСК, както и на други заинтересовани страни, да се учат от него, да допринасят за него и да повишават неговото качество;

| — | по-конкретно ЕИСК вече изготви редица становища, които имат отношение към предстоящия Доклад за стратегическото прогнозиране за 2022 г., а именно — относно двойния екологичен и цифров преход (2); |
| --- | --- |

—

по-конкретно ЕИСК вече изготви редица становища, които имат отношение към предстоящия Доклад за стратегическото прогнозиране за 2022 г., а именно — относно двойния екологичен и цифров преход (2);

| — | във връзка с това ЕИСК предлага Комисията, в сътрудничество с JRC, да разработи годишен цикъл на консултации, който да допринася за изготвянето на годишния доклад за прогнозиране. Комисията следва да включи ЕИСК и Комитета на регионите, както и други институции на ЕС, например като предложи редовни специализирани семинари и включи членове на ЕИСК в основните прогнозни дейности на ГД „Съвместен изследователски център“ и Генералния секретариат; |
| --- | --- |

—

във връзка с това ЕИСК предлага Комисията, в сътрудничество с JRC, да разработи годишен цикъл на консултации, който да допринася за изготвянето на годишния доклад за прогнозиране. Комисията следва да включи ЕИСК и Комитета на регионите, както и други институции на ЕС, например като предложи редовни специализирани семинари и включи членове на ЕИСК в основните прогнозни дейности на ГД „Съвместен изследователски център“ и Генералния секретариат;

| — | следва да се създаде група за размисъл със социалните партньори/участниците от гражданското общество, за да се обсъди как тази целева група може да се възползва от докладите на Комисията за стратегическо прогнозиране и как биха могли да се оформят бъдещите доклади така, че да им бъдат възможно най-полезни; |
| --- | --- |

—

следва да се създаде група за размисъл със социалните партньори/участниците от гражданското общество, за да се обсъди как тази целева група може да се възползва от докладите на Комисията за стратегическо прогнозиране и как биха могли да се оформят бъдещите доклади така, че да им бъдат възможно най-полезни;

| — | под ръководството на Комисията следва да се отправи искане към мрежата на ЕС на „министрите за бъдещето“ да включи социалните партньори и представителите на гражданското общество в дейностите на мрежата, свързани с прогнозирането. |
| --- | --- |

—

под ръководството на Комисията следва да се отправи искане към мрежата на ЕС на „министрите за бъдещето“ да включи социалните партньори и представителите на гражданското общество в дейностите на мрежата, свързани с прогнозирането.

| 2.9. | ЕИСК предлага да преструктурира собствените си работни процеси във връзка с годишните доклади за прогнозиране, за да предостави задълбочено разбиране, експертен опит и конкретни предложения ex ante, т.е. по време на изготвянето на съответните доклади, вместо да ги коментира впоследствие. Считаме, че това ще подобри информацията, събирана за годишните доклади за прогнозиране, защото членовете на ЕИСК имат силни и дълбоки връзки със съответните групи от обществото и икономически отрасли и могат по-добре да откриват т.нар. „слаби сигнали“ от решаващо значение за съответните развития. Освен това ЕИСК може да предава и разпространява резултатите и изводите от прогнозирането, като по този начин помага на участниците от гражданското общество на национално равнище да разберат по-добре политическите решения, вземани от ЕС. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Накрая, ЕИСК насърчава Комисията да продължи да разработва програмата на ЕС за стратегическо прогнозиране. ЕИСК е убеден, че по-нататъшното интегриране на прогнозирането в процеса на вземане на решения в ЕС е правилната посока на действие, и отново отправя предложението си да съдейства на Комисията и другите институции на ЕС за постигането на тази цел. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК напълно подкрепя констатацията на доклада за значението на един отворен, конкурентен и напълно функциониращ единен пазар, който да даде възможност на предприятията да се разрастват до необходимия мащаб, за да се конкурират в световен план. Това се отнася и до препоръката на доклада за цялостно изпълнение на съюза на капиталовите пазари и банковия съюз, които според ЕИСК допринасят пряко за издръжливостта на ЕС на финансови кризи, защитата на вложителите и крепкото и стабилно икономическо възстановяване (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК приветства публикуването на преразгледаните насоки и инструментариум за по-добро регулиране, които се съсредоточават върху определянето на начина, по който стратегическото прогнозиране следва да се използва в оценките на въздействието и последващите оценки. За да се гарантира успешното им прилагане, от ключово значение е Комисията да предоставя подходящо обучение и ресурси на своя персонал, който извършва оценки на въздействието и последващи оценки. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Като част от предложените решения в отговор на по-трудния контекст на управление, в доклада се подчертава необходимостта от основано на участието и приобщаващо управление с цел повишаване на доверието и легитимността на всички равнища, което би повишило значението на платформи като ЕИСК. Считаме, че сега повече от всякога предоставянето на глас на гражданското общество в целия ЕС е от ключово значение за осигуряването на ефективно управление през 21-ви век и за постигането на широкообхватни и устойчиви, а не лесни решения. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК отчита последващите действия (4) на Европейската комисия във връзка със становището му относно „Доклад за стратегическото прогнозиране от 2020 г. — Очертаване на курса към по-издръжлива Европа“ (5) и се чувства длъжен отново да реагира във връзка с аспектите, които все още счита за целесъобразни, тъй като те не са разгледани в достатъчна степен в доклада за стратегическо прогнозиране за 2021 г.:






  — | В документа за последващи действия се твърди, че прогнозирането е било включено в доклада за стратегическо прогнозиране за 2020 г. От гледна точка на ЕИСК обаче липсва прозрачност за това как са били използвани принципите и методологиите за прогнозиране, за да се достигне до заключенията на доклада, и как външните участници са били включени в дейностите по прогнозиране. Например не е предложен ясен път за включването на ЕИСК. |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

В документа за последващи действия се твърди, че прогнозирането е било включено в доклада за стратегическо прогнозиране за 2020 г. От гледна точка на ЕИСК обаче липсва прозрачност за това как са били използвани принципите и методологиите за прогнозиране, за да се достигне до заключенията на доклада, и как външните участници са били включени в дейностите по прогнозиране. Например не е предложен ясен път за включването на ЕИСК.

| — | В документа за последващите действия се посочва, че отделните въпроси трябва да бъдат доразвити и конкретизирани, както беше поискал ЕИСК, и да бъдат включени в политически предложения, както и че прогнозният доклад предлага само отправна точка за размисъл. Според ЕИСК настоящият формат на доклада нито е подходящ за формулиране на политически предложения, нито предлага конкретни отправни точки за размисъл. |
| --- | --- |

—

В документа за последващите действия се посочва, че отделните въпроси трябва да бъдат доразвити и конкретизирани, както беше поискал ЕИСК, и да бъдат включени в политически предложения, както и че прогнозният доклад предлага само отправна точка за размисъл. Според ЕИСК настоящият формат на доклада нито е подходящ за формулиране на политически предложения, нито предлага конкретни отправни точки за размисъл.

| — | В документа за последващите действия се изтъква също, че е важно прогнозният анализ да описва настоящата ситуация и статукво. ЕИСК споделя виждането, че това традиционно е първият етап от един прогнозен анализ. Той обаче счита, че за разлика от начина, по който е използван понастоящем в докладите за стратегическо прогнозиране, този първи етап следва да бъде само отправна точка за един ориентиран към бъдещето анализ, който би бил по-подходящ формат, въз основа на който членовете на ЕИСК да отправят препоръки за действие. |
| --- | --- |

—

В документа за последващите действия се изтъква също, че е важно прогнозният анализ да описва настоящата ситуация и статукво. ЕИСК споделя виждането, че това традиционно е първият етап от един прогнозен анализ. Той обаче счита, че за разлика от начина, по който е използван понастоящем в докладите за стратегическо прогнозиране, този първи етап следва да бъде само отправна точка за един ориентиран към бъдещето анализ, който би бил по-подходящ формат, въз основа на който членовете на ЕИСК да отправят препоръки за действие.

| 3.5. | Що се отнася до десетте области, в които ЕС би могъл да укрепи отворената си стратегическа автономност и водещата си роля в световен мащаб, макар и като цяло да са целесъобразни, от гледна точка на ЕИСК те не са представени като логически стратегически заключения, произтичащи от рамка, обхващаща тенденциите и несигурността. Следователно не може да се приеме, че те представляват стратегически крайъгълни камъни, които дават цялостна и точна картина от гледна точка на прогнозирането. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК счита, че няма реален недостиг на прогнозиране или стратегическо планиране от страна на Комисията. Според него реалният проблем е липсата на политическа воля от страна на вземащите решения в ЕС за превръщането на прогнозите в далновидни предложения. При липсата на политическа воля дори и прогнозирането няма да доведе до предприемането на желаните стъпки. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Подчертавайки недостатъците на един затворен процес на прогнозиране с ограничени консултации, ЕИСК отбелязва, че не се споменава въпросът за нарастващата инфлация, както и повишаването на цените на енергията, които ЕИСК счита за ключови елементи на въпроса за стратегическата автономност. В рамките на консултативната си роля ЕИСК вече изготвя прогнозни становища (6), за да допринесе за капацитета на ЕС за по-добро интегриране на прогнозирането в процеса на вземане на решения. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Освен това в доклада не се споменава ролята на системите за социална сигурност, включително развитието на социалната държава. Като цяло социалните аспекти на въпроса изглеждат пренебрегнати в полза на технологичните и икономическите. Гражданите на ЕС очакват от държавата да осигури високо равнище на социална сигурност и благосъстояние. Следователно с оглед на стратегическата автономност остава открит въпросът как ще бъдат финансирани системите за социална сигурност в бъдеще. Бихме приветствали един по-задълбочен анализ по тази тема, изготвен с помощта на инструменти за прогнозиране. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Докладът за стратегическо прогнозиране за 2021 г. съдържа изчерпателен списък на предизвикателствата. Той обаче не предоставя ясни насоки относно приоритетите и приоритетните действия или предложения за това как дружествата или работниците могат или следва да се подготвят за посрещането на тези предизвикателства. Много тенденции могат да засегнат едновременно както гражданите, така и дружествата. Това е пропусната възможност и ЕИСК би могъл да помогне това да се коригира, като се има предвид неговото значение за посрещането на значимите предизвикателства и за прилагането на предложените решения в ежедневието, по-специално това на работодателите и работниците. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Понастоящем докладът не е на висотата на заглавието си като прогнозен документ, както е описано например в предходния документ на Европейския център за политическа стратегия, озаглавен „Foresight Primer“ (7). Като пример за добра практика за методологично прозрачни прогнозни доклади може да се посочи Tackling Obesities: Future Choices (8) („Борба с различните форми на затлъстяване: бъдещи решения“), изготвен по поръчка на Правителствената служба по прогнозиране на Обединеното кралство. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Докладът упоменава конкретно мрежата на ЕС на „министрите за бъдещето“ и „свързаното с нея развитие на капацитет за прогнозиране на национално равнище“. Настоятелно призоваваме Комисията да гарантира, че и в рамките на тази мрежа участници като ЕИСК ще бъдат активно приобщавани към извършването на прогнозни проучвания, вместо само да получават резултатите от тях. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК насърчава Комисията да продължи да разработва програмата на ЕС за стратегическо прогнозиране. Както беше посочено в становището, трябва да бъдат внесени няколко промени. ЕИСК обаче е убеден, че по-нататъшното интегриране на прогнозирането в процеса на вземане на решения в ЕС е правилната посока на действие, и отново отправя предложението си да съдейства на Комисията и другите институции на ЕС за постигането на тази цел. Прогнозирането ще постигне заявените цели само при условие че представлява открит, плуралистичен, разнообразен и интердисциплинарен процес с участието на социалните партньори и организираното гражданско общество, по-специално ЕИСК, на всички етапи от процеса на прогнозиране. |
| --- | --- |

3.12.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC125994/open_strategic_autonomy_2040_online_1.pdf.

1

(2)  Становища на ЕИСК ОВ C 311, 18.9.2020 г., стр. 36; ОВ C 364, 28.10.2020 г, стр. 143; ОВ C 440, 18.12.2020 г, стр. 99; ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 268; ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 51; ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 66; ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 187; ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 259; ОВ C 374, 16.9.2021 г, стр. 84.

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/bg/policies/policy-areas/financial-services-and-capital-markets

3

(4)  стр. 187—200 https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/04_eesc_follow-up_report_april_2021_gri.pdf

4

(5)  ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 67.

5

(6)  Вж. скорошни примери за прогнозни становища на ЕИСК:

6

| — | ОВ C 374, 16.9.2021 г, стр. 73; |
| --- | --- |

—

ОВ C 374, 16.9.2021 г, стр. 73;

| — | ОВ C 129, 11.4.2018 г, стр. 36; |
| --- | --- |

—

ОВ C 129, 11.4.2018 г, стр. 36;

| — | CCMI/184 — „Предвиждане на структурните и секторните промени и преструктуриране на промишлените култури — към нови граници на възстановяване и устойчивост в различните части на Европа“; |
| --- | --- |

—

CCMI/184 — „Предвиждане на структурните и секторните промени и преструктуриране на промишлените култури — към нови граници на възстановяване и устойчивост в различните части на Европа“;

| — | ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 118; |
| --- | --- |

—

ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 118;

| — | ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 1.
  ЕИСК организира и дейности за насърчаване на прогнозни дебати, като например: |
| --- | --- |

—

ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 1.

ЕИСК организира и дейности за насърчаване на прогнозни дебати, като например:

| — | конференция на секция ECO на тема „Икономическите аспекти на стратегическото прогнозиране и вземането на решения в ЕС“ (юни 2021 г.); |
| --- | --- |

—

конференция на секция ECO на тема „Икономическите аспекти на стратегическото прогнозиране и вземането на решения в ЕС“ (юни 2021 г.);

„Икономическите аспекти на стратегическото прогнозиране и вземането на решения в ЕС“

| — | конференция на секция REX на тема „Геополитиката на Европейския зелен пакт — хоризонтален поглед върху геополитическите последици от Европейския зелен пакт“ (декември 2021 г.); |
| --- | --- |

—

конференция на секция REX на тема „Геополитиката на Европейския зелен пакт — хоризонтален поглед върху геополитическите последици от Европейския зелен пакт“ (декември 2021 г.);

„Геополитиката на Европейския зелен пакт — хоризонтален поглед върху геополитическите последици от Европейския зелен пакт“

| — | дебат на секция REX на заседанието на секцията: „Стратегическо прогнозиране: визия за бъдещото на Европа“ (февруари 2022 г.). |
| --- | --- |

—

дебат на секция REX на заседанието на секцията: „Стратегическо прогнозиране: визия за бъдещото на Европа“ (февруари 2022 г.).

(7)  „Какво не е стратегическото прогнозиране? То не е доклад, а внимателно обмислена и целенасочена намеса. Стратегическото прогнозиране е процес на учене, който предлага на вземащите решения новаторски и оригинален поглед върху настоящата ситуация, която често е трудна за разбиране, сложна в социален план и несигурна. Стратегическото прогнозиране се отнася към несигурността по-скоро като към съюзник, отколкото като към неприятел. То не е доклад, а средство за постигане на друга цел. Внимателно планираната и целенасочена намеса съсредоточава процеса на социално обучение върху нуждите на конкретна съвкупност от ползватели (т.е. прогнозиране на техните начини на ползване).“ Европейска комисия, Европейски център за политическа стратегия, Wilkinson, A., Strategic Foresight Primer, Служба за публикации, 2017 г., изтеглен на 16 януари 2022 г. от: https://data.europa.eu/doi/10.2872/71492.

7

(8)  Tackling obesities: Future choices („Борба с различните форми на затлъстяване: бъдещи решения“), отчет за проекта. Изтеглен на 14 януари 2022 г. от https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/287937/07-1184x-tackling-obesities-future-choices-report.pdf.

8

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/40

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 575/2013 по отношение на изискванията за кредитен риск, риск от корекция на кредитната оценка, операционен риск и пазарен риск, както и за долна граница на изчисленото капиталово изискване

[COM(2021) 664 final — 2021/0342 (COD)]

(2022/C 290/07)

| Докладчик: | Bogdan PREDA |
| --- | --- |

Докладчик:

Bogdan PREDA

| Искания за консултация | Европейски парламент, 17.1.2022 г.
  Съвет на Европейския съюз, 20.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 3.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 154/0/1 |

Искания за консултация

Европейски парламент, 17.1.2022 г.

Съвет на Европейския съюз, 20.1.2022 г.

Правно основание

Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

3.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

154/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК се застъпва за стабилна, балансирана и далновидна капиталова политика, при която рисковото претегляне да се основава на действителни рискове за стабилността, като същевременно се взема под внимание необходимостта от засилване на конкурентоспособността на банките в ЕС и увеличаване на финансирането за устойчив растеж. Във връзка с това ЕИСК призовава Комисията да оцени допълнително степента, до която предложенията отговарят на гореспоменатите предизвикателства. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК приветства прилагането на останалите елементи от международните стандарти, договорени от Базелския комитет по банков надзор („стандартите Базел III“) (1), от гледна точка както на сроковете, така и на съдържанието, тъй като те имат за цел да повишат стабилността на финансовия пазар в ЕС и по този начин да не излагат европейските граждани на повишени рискове на финансовите пазари. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подчертава, че стабилността на финансовите пазари е ключова предпоставка за цялостната икономическа стабилност, а доброто регулиране и надзор на банковия сектор са от съществено значение за предотвратяване на заплахата от сътресения и кризи. Пруденциалните капиталови изисквания са от основно значение за постигането на горепосочените условия, а ЕИСК призовава законодателите да гарантират, че в предложенията се предвижда подходящ баланс между две допълващи се цели, а именно i) да се гарантира, че банките в ЕС ще станат по-устойчиви, и ii) необходимостта да се гарантира финансова стабилност и конкурентоспособност в сектора, включително от гледна точка на балансирана рамка на капиталовите изисквания, за да се подкрепи ролята на банките във финансирането на реалната икономика. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК призовава Комисията да извършва периодични оценки на действителното въздействие на предложенията, за да прецени дали тяхното прилагане допринася за по-голяма стабилност и устойчивост на финансовите пазари в банковия сектор, като същевременно се отчита конкурентоспособността на банките в ЕС. ЕИСК отбелязва също, че стабилните и балансирани коефициенти на капиталова адекватност допринасят за конкурентоспособността. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК оценява високо усилията на Комисията да превърне икономиката на ЕС в по-екологосъобразна и устойчива, включително посредством преразглеждане и постоянно оценяване на настоящите инструменти, предвидени да увеличават използването на устойчиво финансиране. Финансовият сектор би могъл да бъде от основно значение за изграждане на икономика с нулеви нетни въглеродни емисии. Поради това ЕИСК приветства подхода на Комисията за засилване на акцента върху рисковете от екологичен, социален и управленски (ЕСУ) характер в пруденциалната рамка (в съответствие с международните работни насоки и по-специално с Базел III), включително чрез по-добро отчитане на рисковете за финансовите пазари, свързани с изменението на климата. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК приветства също работата по оповестяване на информация от ЕСУ характер (2), извършвана от Европейския банков орган (ЕБО), насочена към надлежно оценяване на екологичните рискове на банките и тяхната финансова стратегия за прехода към икономика с нулеви нетни въглеродни емисии. ЕИСК призовава също така ЕБО да ускори работата си по рамката за стълб едно, за да определи дали тя отчита в достатъчна степен уникалните характеристики на климатичните рискове. Регулирането на макропруденциалните политики, включително на капиталовите, може да играе важна роля за по-доброто отчитане на рисковете на финансовите пазари, свързани с изменението на климата. ЕИСК призовава също така ЕБО да положи повече усилия за преодоляване на недостатъците в оповестяването на информация от ЕСУ характер на равнището на ЕС, включително по отношение на активите, свързани с изкопаеми горива, и активите, които са обект на хронични и остри събития, свързани с изменението на климата, така че да се насърчи значително увеличаване на стратегиите на банките за устойчиво финансиране. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Въведение

| 2.1. | Темата на настоящото становище са предложенията на Европейската комисия за i) регламент за изменение на Регламент (ЕС) No 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) относно пруденциалните изисквания за кредитните институции по отношение на изискванията за кредитен риск, риск от корекция на кредитната оценка, операционен риск и пазарен риск, както и за долна граница на изчисленото капиталово изискване („предложението за РКИ“) и за ii) директива за изменение на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (4) по отношение на надзорните правомощия, санкциите, клоновете от трета държава и рисковете с екологичен, социален и управленски характер, и на Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета („предложението за ДКИ“). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Както се посочва в обяснителния меморандум, двата нормативни акта са обосновани с необходимостта от прилагане на стандартите Базел III, като същевременно в тях се разглеждат и някои важни въпроси за финансовата стабилност и стабилното финансиране на икономиката в контекста на възстановяването след кризата с COVID-19. Те включват укрепване на основаната на риска капиталова рамка, насочване на вниманието в по-голяма степен върху рисковете с екологичен, социален и управленски характер в пруденциалната уредба и допълнително хармонизиране на надзорните правомощия и инструменти. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК подчертава, че стабилността на финансовите пазари е съществено важна предпоставка за цялостната икономическа стабилност и следователно е от общ обществен интерес. Стабилното регулиране и надзор на банковия сектор са от съществено значение за предотвратяване на заплахата от сътресения и кризи, докато пруденциалните капиталови изисквания са от основно значение за избягване на използването на публични средства за спасяване на банки в затруднено положение. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Точното, но справедливо прилагане на стандартите Базел III е важно за предприятията и работните места в Европа, но и за насърчаване на достъпа до жилищна собственост и за подхранване на експортно ориентираните икономики на ЕС, на които толкова много предприятия разчитат за своя растеж и толкова много граждани за своята заетост. Освен това тези международни стандарти се прилагат в банковия модел на ЕС, който по своята същност е по-малко склонен към риск и по-малко зависим от капиталовите пазари, отколкото други юрисдикции. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК приветства предложенията на Комисията за въвеждане на оставащите елементи от стандартите Базел III, чиято цел е да се ограничи рискът от регулаторен арбитраж и да се създаде доверие и предвидимост за инвеститорите и регулаторните органи. ЕИСК признава, че ЕС се нуждае от правила, за да отговори на предизвикателствата (по-специално тези в областта на възстановяването, климата и цифровите технологии), специфичните характеристики (банковото кредитиране несъмнено е основният канал за финансиране на икономиката на ЕС) и амбициите (съюз на капиталовите пазари и Зелен пакт) на Европейския съюз. От друга страна, е наложително европейските граждани и данъкоплатци да не бъдат изложени на повишен риск от криза на финансовите пазари; следователно е необходимо да се постигне подходящ баланс между горепосочените предизвикателства и същността и прерогативите на стандартите Базел III. Поради това ЕИСК призовава Комисията да направи допълнителна оценка на специфичните характеристики на европейските банки и съответното въздействие върху тях и върху икономиката на ЕС, за да се гарантира, че законодателните предложения постигат подходящ баланс между точното прилагане на стандартите Базел III, упражняването на националните правомощия за преценка, предоставени от стандартите Базел III, и необходимостта от предлагане на корекции, за да бъдат отразени спецификите както на икономиката на ЕС, така и на банките в ЕС. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК отбелязва, че прилагането на тези предложения следва да гарантира стабилността на финансовите пазари, но не следва да води до неоправдано увеличаване на капиталовите изисквания за банките в ЕС над предвиденото в оценката на Комисията. Поради това ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че въздействието върху капиталовите изисквания, включително върху малките кооперативни банки и малките банки, не e твърде обременяващо и следователно не оказва въздействие върху тяхната конкурентоспособност, като същевременно се стреми да гарантира стабилността на финансовите пазари. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Освен това ЕИСК осъзнава напълно факта, че съществуващите капиталови изисквания са допринесли решително за повишаване на устойчивостта на банковата система по време на кризи, както стана видно и в контекста на пандемията, когато настоящото равнище на капитализация даде възможност на европейските банки да преминат през пандемията в добро състояние и да продължат да финансират и подкрепят европейската икономика, така че да устои на голямото икономическо сътресение, предизвикано от пандемията от COVID-19. ЕИСК посочва също съществената роля на Европейската централна банка, която въведе силно подкрепяща политика, което допринесе за устойчивостта на банките в кризата с COVID-19. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Във връзка с това ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че настоящото предложение укрепва действащите правила, по-специално в контекста на капиталовите изисквания, така че да продължат да предотвратяват поемането на прекомерни рискове, високия ливъридж и спекулативното поведение. Като се има предвид настоящият икономически и социален контекст, съществуват множество значителни рискове, които все още трябва да бъдат преодолени по подходящ начин, като например климатичните рискове или необслужваните заеми. Капиталовите изисквания следва да са достатъчно високи, за да предотвратят заплахата от фалит и сътресения и кризи на финансовите пазари, но не трябва да бъдат прекомерни. В същото време ЕИСК признава, че банките в ЕС играят ключова роля за финансирането на реалната икономика и подпомагането на цифровия и устойчивия преход с косвено въздействие върху работните места и стандарта на живот. Регулаторните разпоредби, свързани с капиталовите изисквания, трябва да вземат предвид тези аспекти. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | По отношение на аспектите от ЕСУ характер, ЕИСК отбелязва, че финансовите пазари могат и следва да подкрепят и засилват прехода към по-устойчива и екологосъобразна икономика, но банковият сектор не може сам по себе си да осъществи тази трайна промяна. Според последните доклади на Европейската сметна палата (ЕСП) повече от половината държави — членки на ЕС, все още субсидират изкопаемите горива повече от възобновяемите енергийни източници (5), докато „е необходимо подпомагането от ЕС за инвестиции да бъде приведено в по-голямо съответствие с принципите на финансирането за устойчиво развитие“ (6). В този контекст ЕИСК призовава промишлените политики и съответните европейски и национални правни рамки да бъдат напълно съгласувани с цел i) насърчаване на възможности за устойчиви инвестиции за оказване на влияние върху разпределението на икономическите ресурси в тази посока и ii) премахване на субсидиите за изкопаеми горива и съчетаване на целите в областта на климата със социалните потребности. Във връзка с това ЕИСК приветства укрепването на разпоредбите от ЕСУ характер в законодателните предложения, но призовава Комисията да поясни приложимостта на разпоредбите относно правомощието на надзорните органи да „изискват от институциите да намалят рисковете, произтичащи от несъобразяването им със съответните цели на политиката на Съюза или с по-широките тенденции на прехода във връзка с екологичните, социалните и управленските фактори“, за да се изясни по какъв начин се упражнява това правомощие.. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | В допълнение към оповестяването на информация и тестовете за устойчивост на изменението на климата макропруденциалните политики, включително капиталовите мерки, могат да играят роля за правилното отчитане на рисковете от екологичен, социален и управленски характер на банките и за улесняването на разпределението на кредитните потоци между секторите, които могат да подпомогнат прехода към икономика с нулеви нетни въглеродни емисии. Поради това ЕИСК препоръчва ЕБО и ЕЦБ да ускорят работата си:






  (i) | по рамката на стълб едно, така че да се определи до каква степен действащата регулаторна рамка адекватно отразява рисковете от ЕСУ характер и евентуално свързаните с тях необходими мерки, и |
| --- | --- | --- |

3.8.

(i)

по рамката на стълб едно, така че да се определи до каква степен действащата регулаторна рамка адекватно отразява рисковете от ЕСУ характер и евентуално свързаните с тях необходими мерки, и

| (ii) | за правилно и навременно калибриране на стрес тестовете за рисковете от ЕСУ характер. |
| --- | --- |

(ii)

за правилно и навременно калибриране на стрес тестовете за рисковете от ЕСУ характер.

| 3.9. | ЕИСК приветства предоставянето на мандат на Комисията да наблюдава изпълнението на стандартите в други юрисдикции, за да гарантира съгласуваност по отношение на момента и значимостта на въздействието върху съответните заинтересовани страни, включително по отношение на увеличаване на капиталовите изисквания. ЕИСК обаче предупреждава и за опасността от низходяща спирала на регулаторните стандарти или по-нататъшно забавяне на влизането им в сила, като посочва по-слабото прилагане на определени правила в някои юрисдикции. Те биха могли да породят сериозни рискове за стабилността в световен мащаб. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства по-специално следните елементи от предложенията на Комисията, но препоръчва да се анализират няколко допълнителни технически подобрения:






  (i) | Прилагането на долната граница на изчисленото капиталово изискване на най-високото равнище на консолидация с основан на риска механизъм за преразпределение (за да се гарантира адекватна капитализация на дъщерните дружества в ЕС) за всяка банкова група, тъй като така не само ще се осигури съгласуваност на международно равнище, но и ще се избегнат отрицателните последици, които би имало прилагането на равнище отделен субект. |
| --- | --- | --- |

4.1.

(i)

Прилагането на долната граница на изчисленото капиталово изискване на най-високото равнище на консолидация с основан на риска механизъм за преразпределение (за да се гарантира адекватна капитализация на дъщерните дружества в ЕС) за всяка банкова група, тъй като така не само ще се осигури съгласуваност на международно равнище, но и ще се избегнат отрицателните последици, които би имало прилагането на равнище отделен субект.

| (ii) | Конкретните подобрения по отношение на долната граница при специализираното кредитиране (член 495б) се оценяват високо, но те следва да бъдат предмет на допълнителна оценка от гледна точка на постигането на по-голяма съгласуваност по отношение на долните граници за входящите параметри, като се вземат предвид особеностите на подкласовете специализирано кредитиране, докато долните граници за параметрите при стандартизирания подход не съответстват на действителните рискове или не отразяват стабилността на тези видове финансиране. |
| --- | --- |

(ii)

Конкретните подобрения по отношение на долната граница при специализираното кредитиране (член 495б) се оценяват високо, но те следва да бъдат предмет на допълнителна оценка от гледна точка на постигането на по-голяма съгласуваност по отношение на долните граници за входящите параметри, като се вземат предвид особеностите на подкласовете специализирано кредитиране, докато долните граници за параметрите при стандартизирания подход не съответстват на действителните рискове или не отразяват стабилността на тези видове финансиране.

| (iii) | Запазването на коефициентите за подпомагане на финансирането на МСП и на инфраструктура заедно с освобождаванията във връзка с корекциите на кредитната оценка (членове 501/501a) се оценява високо, тъй като това са значими инструменти за банките, за да продължат да подкрепят важни сегменти от европейската икономика, по-специално в контекста на възстановяването след COVID-19. ЕИСК обаче призовава Комисията да направи оценка на възможността за допълнително изясняване и опростяване на критериите за факторите за подкрепа за инфраструктурата, за да се стимулира финансирането ѝ, като същевременно се вземат предвид свързаните с това рискове и се запази финансовата стабилност. |
| --- | --- |

(iii)

Запазването на коефициентите за подпомагане на финансирането на МСП и на инфраструктура заедно с освобождаванията във връзка с корекциите на кредитната оценка (членове 501/501a) се оценява високо, тъй като това са значими инструменти за банките, за да продължат да подкрепят важни сегменти от европейската икономика, по-специално в контекста на възстановяването след COVID-19. ЕИСК обаче призовава Комисията да направи оценка на възможността за допълнително изясняване и опростяване на критериите за факторите за подкрепа за инфраструктурата, за да се стимулира финансирането ѝ, като същевременно се вземат предвид свързаните с това рискове и се запази финансовата стабилност.

| (iv) | Рационализирането на подхода на подробен преглед във връзка с третирането на инвестиционните фондове (предприятията за колективно инвестиране — ПКИ) е добре разработено по принцип, но ЕИСК счита, че е необходима допълнителна корелация на свързаните правила за управление и ограничения (например разчитане на данни, предоставени от трети страни в рамките на изчисляването на капиталовото изискване за пазарен риск спрямо ПКИ). |
| --- | --- |

(iv)

Рационализирането на подхода на подробен преглед във връзка с третирането на инвестиционните фондове (предприятията за колективно инвестиране — ПКИ) е добре разработено по принцип, но ЕИСК счита, че е необходима допълнителна корелация на свързаните правила за управление и ограничения (например разчитане на данни, предоставени от трети страни в рамките на изчисляването на капиталовото изискване за пазарен риск спрямо ПКИ).

| (v) | Запазването на рисковото претегляне от 100 % за дългогодишни стратегически дялови участия във финансови и нефинансови предприятия е необходимо, но ЕИСК счита, че е подходящо то да се прилага справедливо спрямо всички банкови конгломерати, независимо дали подходът им се основава на стандартизирани или на вътрешни модели. |
| --- | --- |

(v)

Запазването на рисковото претегляне от 100 % за дългогодишни стратегически дялови участия във финансови и нефинансови предприятия е необходимо, но ЕИСК счита, че е подходящо то да се прилага справедливо спрямо всички банкови конгломерати, независимо дали подходът им се основава на стандартизирани или на вътрешни модели.

| (vi) | Стимулите за банките да прехвърлят ресурси към икономика с нулеви нетни въглеродни емисии и ангажиране с клиентите са от ключово значение при финансирането на екологичния преход. Във връзка с това, за да се ускори и засили това необходимо прехвърляне, ЕИСК счита, че е от съществено значение ЕС и държавите членки да осъществят значителна промяна в стимулите и възпиращите фактори за съответната икономика, както са транспонирани в промишлените политики и в съответните рамки. С оглед на гореизложеното ЕИСК отправя искане към Комисията да направи допълнителна оценка на разпоредбите от екологичен, социален и управленски характер в предложението за РКИ и ДКИ. |
| --- | --- |

(vi)

Стимулите за банките да прехвърлят ресурси към икономика с нулеви нетни въглеродни емисии и ангажиране с клиентите са от ключово значение при финансирането на екологичния преход. Във връзка с това, за да се ускори и засили това необходимо прехвърляне, ЕИСК счита, че е от съществено значение ЕС и държавите членки да осъществят значителна промяна в стимулите и възпиращите фактори за съответната икономика, както са транспонирани в промишлените политики и в съответните рамки. С оглед на гореизложеното ЕИСК отправя искане към Комисията да направи допълнителна оценка на разпоредбите от екологичен, социален и управленски характер в предложението за РКИ и ДКИ.

| 4.2. | Същевременно ЕИСК поставя няколко въпроса, които е необходимо да бъдат преразгледани в рамките на предложенията. В този контекст ЕИСК подчертава, че общият обществен интерес за запазване на стабилността на финансовите пазари е основен приоритет и във връзка с това трябва да се постигне подходящ баланс с другите цели на политиката, а излагането на финансовата стабилност на риск трябва да се избягва на всяка цена. Приемането на стандартите Базел III в ЕС не трябва да подкопава целта за увеличаване на стабилността на финансовите пазари, за да бъдем по-добре подготвени за икономическите сътресения и кризи в бъдеще. Освен това предложените мерки следва при всички случаи да гарантират, че капитализацията на банките ще бъде допълнително засилена, като същевременно се гарантира тяхната конкурентоспособност:






  (i) | Да се премахне условието, което се основава на възприемането на рейтинги, за преходното решение с цел намаляване на въздействието на долната граница на изчисленото капиталово изискване върху неразполагащи с кредитна оценка предприятия (член 465, параграф 3). Това се дължи на слабото покритие на външните рейтинги за пазара на ЕС и на избягването на прекомерното разчитане на външни рейтинги в съответствие с Директивата относно агенциите за кредитен рейтинг. |
| --- | --- | --- |

4.2.

(i)

Да се премахне условието, което се основава на възприемането на рейтинги, за преходното решение с цел намаляване на въздействието на долната граница на изчисленото капиталово изискване върху неразполагащи с кредитна оценка предприятия (член 465, параграф 3). Това се дължи на слабото покритие на външните рейтинги за пазара на ЕС и на избягването на прекомерното разчитане на външни рейтинги в съответствие с Директивата относно агенциите за кредитен рейтинг.

| (ii) | Що се отнася до преходната разпоредба относно долната граница за жилищните ипотеки, ЕИСК призовава Комисията да направи оценка на възможността за преразглеждането ѝ от няколко гледни точки (съотношение между размера на кредита и стойността на имота, асиметрия между методологиите за риска, чувствителност към риска), за да се избегнат нежелани последици за достъпа до жилищни ипотеки. При всяко преразглеждане в това отношение обаче следва да се вземе предвид и необходимостта от избягване на всякакви рискове от спекулативен бум при недвижимите имоти. |
| --- | --- |

(ii)

Що се отнася до преходната разпоредба относно долната граница за жилищните ипотеки, ЕИСК призовава Комисията да направи оценка на възможността за преразглеждането ѝ от няколко гледни точки (съотношение между размера на кредита и стойността на имота, асиметрия между методологиите за риска, чувствителност към риска), за да се избегнат нежелани последици за достъпа до жилищни ипотеки. При всяко преразглеждане в това отношение обаче следва да се вземе предвид и необходимостта от избягване на всякакви рискове от спекулативен бум при недвижимите имоти.

| (iii) | Допълнително преразглеждане на разпоредбите относно вътрешнорейтинговия подход (F-IRB), което позволява използването на реални вместо фиксирани падежи, за да се отрази реалният риск. |
| --- | --- |

(iii)

Допълнително преразглеждане на разпоредбите относно вътрешнорейтинговия подход (F-IRB), което позволява използването на реални вместо фиксирани падежи, за да се отрази реалният риск.

| (iv) | Запазване на равнището от 20 % на кредитните конверсионни коефициенти (ККК) за условни позиции, свързани със сделки (например гаранции за добро изпълнение, тръжни гаранции, гаранции), поради ключовата му роля в икономиката на ЕС, за да бъде осигурено съответствие с данните за реалното неизпълнение на съответния пазар. |
| --- | --- |

(iv)

Запазване на равнището от 20 % на кредитните конверсионни коефициенти (ККК) за условни позиции, свързани със сделки (например гаранции за добро изпълнение, тръжни гаранции, гаранции), поради ключовата му роля в икономиката на ЕС, за да бъде осигурено съответствие с данните за реалното неизпълнение на съответния пазар.

| (v) | Допълнителна оценка на разпоредбите, свързани с капиталовите пазари, за да бъдат избегнати рисковете от непропорционално въздействие върху хеджирането, ликвидността и цената на финансирането за държавите и предприятията и следователно да бъде стимулирана способността на корпоративните инвестиционни банки в ЕС да се конкурират на пазара на ЕС и на международните пазари. |
| --- | --- |

(v)

Допълнителна оценка на разпоредбите, свързани с капиталовите пазари, за да бъдат избегнати рисковете от непропорционално въздействие върху хеджирането, ликвидността и цената на финансирането за държавите и предприятията и следователно да бъде стимулирана способността на корпоративните инвестиционни банки в ЕС да се конкурират на пазара на ЕС и на международните пазари.

| (vi) | Промяна на изчисляването на реалния принос на малцинствените участия в консолидирания капитал, което понастоящем противоречи на целите на съюза на капиталовите пазари, като по този начин се намалява интересът към търгуването на дружества на борсата. |
| --- | --- |

(vi)

Промяна на изчисляването на реалния принос на малцинствените участия в консолидирания капитал, което понастоящем противоречи на целите на съюза на капиталовите пазари, като по този начин се намалява интересът към търгуването на дружества на борсата.

| 4.3. | ЕИСК подчертава, че изменението на климата води до рискове, които вече засягат банките и които биха могли да имат сериозни последици за финансовата им стабилност, ако не бъдат преодолени по подходящ начин както на регулаторно, така и на банково равнище. В това отношение ЕИСК оценява работата на Базелския комитет и на европейските органи в областта на свързаните с климата финансови рискове с цел откриване на потенциални пропуски в действащата уредба и обмисляне на възможни мерки за отстраняването им. Освен това ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че принципът на двойната същественост се спазва изцяло при по-нататъшното разработване на съответната рамка за финансиране на прехода към по-екологична икономика. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК призовава Комисията да оцени приложимостта на принципа на пропорционалност по отношение на банките, които според големината, ролята и експозицията си на системни рискове са малки (съгласно определението за малки и несложни институции в Регламента за капиталовите изисквания), но въпреки това са задължени да спазват по-тежки изисквания, включително изисквания за оповестяване и капиталови изисквания, тъй като са част от „значима“ банкова група. При всяка оценка на принципа на пропорционалност обаче трябва да се вземе предвид, че по-малките банки, които са част от значителна банкова група, разполагат с повече ресурси, за да отговорят на изискванията за оповестяване и капиталовите изисквания. |
| --- | --- |

4.4.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.bis.org/bcbs/basel3.htm

1

„Базел III“ е международно договорен набор от мерки, разработен от Базелския комитет по банков надзор в отговор на финансовата криза от 2007—2009 г. Мерките имат за цел да бъдат укрепени регулирането, надзорът и управлението на рисковете на банките. Подобно на всички стандарти на Базелския комитет, стандартите Базел III представляват минимални изисквания, които важат за банки, осъществяващи международна дейност. Членовете са поели ангажимент да изпълняват и прилагат стандартите в своите юрисдикции в рамките на срока, установен от Базелския комитет.

(2)  https://www.eba.europa.eu/regulation-and-policy/transparency-and-pillar-3.

2

(3)  Известен като Регламента за капиталовите изисквания.

3

(4)  Известна като Директивата за капиталовите изисквания.

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/bg/Pages/DocItem.aspx?did=60760.

5

(6)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_22/SR_sustainable-finance_BG.pdf.

6

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/45

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за определяне на правила за предотвратяване на злоупотребата с фиктивни дружества за данъчни цели и за изменение на Директива 2011/16/ЕС

[COM(2021) 565 final — 2021/0434 (CNS)]

(2022/C 290/08)

| Докладчик: | Benjamin RIZZO |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Javier DOZ ORRIT |

Докладчик:

Benjamin RIZZO

Съдокладчик:

Javier DOZ ORRIT

| Искане за консултация | Съвет на Европейския съюз, 10.2.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 115 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 3.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 206/1/6 |

Искане за консултация

Съвет на Европейския съюз, 10.2.2022 г.

Правно основание

Член 115 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

3.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

206/1/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК изцяло подкрепя предложението на Комисията относно злоупотребата с фиктивни дружества за данъчни цели и съдържащите се в него цели. Осигуряването на ефективно и справедливо данъчно облагане на целия единен пазар е от решаващо значение за насърчаването на реално възстановяване след пандемията от COVID-19. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК оценява широката обществена консултация, започната от Комисията, която ще бъде отворена за всички заинтересовани страни, както и по-целенасочените консултации с национални експерти, които бяха привлечени заради своя специфичен експертен опит. Тези консултации предоставиха възможност на заинтересованите страни да дадат значим принос и би трябвало и занапред да бъдат включвани в бъдещите обсъждания. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подкрепя избора на инструмента директива, насочена към осигуряване на правна рамка, обща за всички държави членки. Поради естеството на предмета, който е необходимо да се регулира, и на преследваните цели държавите членки действително не могат да прибегнат към отделни инициативи в рамките на своите съответни правни системи. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност, тъй като не надхвърля гарантирането на необходимото равнище на защита на единния пазар, а въздействието му върху предприятията изглежда разумно. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че за да управляват правилно необходимите проверки и да споделят получената информация, свързана с предложението, Комисията и националните данъчни органи следва да разполагат с достатъчен капацитет за това по отношение на умения и ресурси. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК се надява, че след като разследванията на фиктивните дружества бъдат предприети и приключени, техният резултат ще бъде оповестен по прозрачен начин на обществеността, като по този начин ще станат известни резултатите от прилагането на директивата. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че следва да се извършват подходящи проверки по отношение не само на корпоративния доход, но и на активите, като се има предвид, че дори ако такива активи не генерират никакъв доход, те могат да се облагат с данъци, както например в случая с данъците върху богатството. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подчертава необходимостта от установяване на общи и ясни правила относно специфичното съдържание на декларациите, изисквани от предприятията. Следва да се избягва представянето на твърде много информация, което превишава целите на директивата, и произтичащите от това разходи за спазване на изискванията. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК препоръчва в друг вид законодателен акт да бъдат изложени целенасочени правила за предотвратяване на дейността на „професионалните помагачи“, като по този начин се следва подходът на ОИСР по темата. ЕИСК счита, че сътрудничеството на професионалните надзорни органи в борбата срещу злоупотребите и възможните престъпни дейности, извършвани от „професионални помагачи“, би било от голяма полза. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК отново подчертава необходимостта от пълен и широкообхватен списък на ЕС на намиращите се извън ЕС юрисдикции, неоказващи съдействие за данъчни цели, в частност за да могат дружествата от ЕС да виждат дали е възможно управляваните от тях средства и активи да са свързани с фиктивни образувания, намиращи се извън ЕС. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК предлага Комисията да издаде подходящи насоки по отношение на предвидената в директивата проверка на съдържанието, по-специално по отношение на значението на конкретни термини като „местожителство“, „постоянно пребиваващ директор“ и „помещения“. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК отбелязва, че фиктивни дружества могат да бъдат създавани и използвани и за улесняване на недекларирания труд, както и за избягване на социалноосигурителни вноски. Ето защо ЕИСК предлага на Комисията да обмисли възможността за разглеждане на подобни въпроси в европейското законодателство в допълнение към настоящото предложение, което е чисто данъчна директива. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Контекст на инициативата на Европейската комисия

| 2.1. | В съобщението на Европейската комисия относно „Данъчно облагане на предприятията за 21-ви век“, прието на 18 май 2021 г., се определят както дългосрочни, така и краткосрочни цели за подпомагане на възстановяването от пандемията от COVID-19 и за осигуряване на адекватни публични приходи в бъдеще. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Предложената директива на Комисията относно фиктивните дружества е една от краткосрочните конкретни инициативи, обявени в съобщението за подобряване на настоящата данъчна система, при която се поставя особен акцент върху осигуряването на справедливо и ефективно данъчно облагане. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Правни субекти без минимално съдържание и икономическа дейност биха могли да се използват за неправомерни данъчни цели, като например отклонение от данъчно облагане и избягване на данъци или дори за изпиране на пари. Следователно е необходимо справяне със ситуации, при които лицата, от които се очаква да плащат данъци, не изпълняват или избягват своите данъчни задължения, използвайки предприятия, които не извършват действителна икономическа дейност. Фиктивните дружества биха могли да благоприятстват среда на несправедливо разпределение на данъчната тежест, както и нелоялна фискална конкуренция между юрисдикциите. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Представеното от Комисията предложение се отнася за всички предприятия, които се считат за местни лица за данъчни цели и отговарят на условията за получаване на удостоверение за местно лице за данъчни цели в държава — членка на ЕС. След като бъдат приети като директива, новите правила следва да бъдат транспонирани в различните национални правни системи на държавите членки до 30 юни 2023 г., като влязат в пълна сила на 1 януари 2024 г. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Съществуват множество европейски законодателни актове относно изпирането на пари — престъпление, което често е предпочитано от някои фиктивни дружества, и тези законодателни актове биха могли да осигурят полезен контекст на предложението на Комисията. По-специално следва да се направи препратка към предложения законодателен пакет от Комисията от юли 2021 г., който се състои от три регламента и директива (1). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Предложения на Европейската комисия

| 3.1. | Директивата се отнася до схеми, използвани за избягване на данъци или отклонение от данъчно облагане. Схемата, към която е насочено предложението, включва създаване на предприятия в ЕС, за които се предполага, че извършват реални икономически дейности, но които всъщност не извършват такива дейности. Истинската причина, поради която някои от тези видове дружества се създават, е всъщност да се даде възможност за предоставяне на определени данъчни предимства на техния действителен собственик или на групата, към която принадлежат. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | За да се справи с тези схеми, предложената директива предвижда проверка, с която се цели да се помогне на държавите членки да идентифицират предприятията, които по презумпция извършват законна дейност, но нямат минимално икономическо съдържание, поради което е възможно да се използват за злоупотреби с цел получаване на неправомерни данъчни предимства. Тази проверка се определя като „проверка на съдържанието“. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | При първата стъпка на проверката различните видове предприятия се разделят на такива, при които има риск от липса на съдържание и риск с тях да бъде злоупотребено за данъчни цели, и такива, за които подобен риск е нисък. Рискови случаи са тези, при които са налице едновременно няколко характеристики, обикновено присъщи на предприятия без съдържание („прагови критерии“). За разлика от тях, нискорисковите случаи не отговарят на нито един от тези критерии или отговарят само на някои от тях и не преминават прага. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Според съответните критерии за рискови се считат онези предприятия, които не попадат изрично сред изключенията, предвидени от директивата, които се занимават с трансгранични дейности, които са географски мобилни и които освен това разчитат на други предприятия за собственото си администриране (по-специално трети страни професионални доставчици на услуги). Нискорисковите случаи, които не преминават „праговете“, не са от значение за целите на директивата. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Дружествата първо трябва да се самооценят и, ако се квалифицират като рискови, са помолени да предоставят информация за своето съдържание в данъчните си декларации. Докладването относно съдържанието предполага предоставяне на конкретна информация за улесняване на оценката на извършваната от предприятието дейност. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Що се отнася до втората стъпка, три елемента определят резултата от проверката на съдържанието:






  i) | помещения, които са на разположение за изключително ползване от предприятието; |
| --- | --- | --- |

3.6.

i)

помещения, които са на разположение за изключително ползване от предприятието;

| ii) | поне една собствена и активна банкова сметка в ЕС; |
| --- | --- |

ii)

поне една собствена и активна банкова сметка в ЕС;

| iii) | поне един директор, който живее близо до предприятието и е ангажиран с неговите дейности, или — като друга възможност — достатъчен брой служители на предприятието, които живеят близо до предприятието и са ангажирани в основните му „дейности, генериращи приходи“. |
| --- | --- |

iii)

поне един директор, който живее близо до предприятието и е ангажиран с неговите дейности, или — като друга възможност — достатъчен брой служители на предприятието, които живеят близо до предприятието и са ангажирани в основните му „дейности, генериращи приходи“.

| 3.7. | Третата стъпка от проверката предвижда подходяща оценка на информацията, представена от предприятието на втората стъпка по отношение на съдържанието. Ако дадено предприятие е рисков случай, тъй като е преминало „праговете“, и ако представената от него информация води до заключение, че му липсва поне един от съответните елементи по отношение на съдържанието, то следва да се счита за „фиктивно“ за целите на новата директива, т.е. липсва му съдържание и се предполага, че с него се злоупотребява за данъчни цели. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ако дадено предприятие е „рисков случай“, но представената от него информация показва, че то притежава всички съответни елементи по отношение на съдържанието, то не следва да се счита за „фиктивно“ за целите на директивата. Тази презумпция обаче не изключва възможността данъчните администрации да преценят, че това предприятие е фиктивно на основания извън обхвата на директивата. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Четвъртата стъпка включва правото на предприятието, за което се предполага, че е фиктивно и че с него се злоупотребява за данъчни цели по смисъла на директивата, да докаже противното, като демонстрира, че има съдържание, представяйки конкретни доказателства („опровержение“). Следователно въпросните предприятия имат действително право да заявят, че не са „фиктивни“ по смисъла на директивата. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | След като едно предприятие е счетено за „фиктивно“ за целите на директивата и то не обори тази презумпция, следва да настъпят съответните данъчни последици. Тези последици следва да доведат до отхвърляне на всякакви данъчни предимства, които са получени или биха могли да бъдат получени. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Като се има предвид, че за да има право на предимства по силата на данъчна спогодба в общия случай предприятието трябва да представи удостоверение за местно лице за данъчни цели, държавата членка, на която фиктивното образувание е местно лице за данъчни цели, или изобщо няма да издаде такова удостоверение, или ще издаде удостоверение с предупреждение, т.е. включващо изрична декларация, която да предотврати използването му за получаване на горепосочените предимства. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ако данъчните предимства, предоставени на предприятието, бъдат отменени, следва да се определи как да се облагат на практика потоците от доходи към и от предприятието, както и всички активи, притежавани от предприятието. При разпределението на правата за данъчно облагане следва да се вземат предвид всички юрисдикции, които може да бъдат засегнати от сделки, включващи фиктивното образувание. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Правилата в директивата се отнасят само за държавите членки, тъй като третите държави са извън обхвата на правото на ЕС. В тези случаи споразуменията за избягване на двойното данъчно облагане между държава членка и трета държава следва да бъдат надлежно спазени по отношение на разпределянето на данъчните права. При липса на такива споразумения съответната държава членка прилага своето национално законодателство. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Всички държави членки ще имат достъп до образуванията, предоставящи информация по смисъла на директивата по всяко време и без да е необходимо специално да подават искания за информация. За тази цел между държавите членки ще се обменя информация още от първата стъпка, при която дадено предприятие се класифицира като „рисково“ по смисъла директивата. За целта ще бъде въведен регистър или база данни. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Предложеното законодателство оставя на държавите членки да определят санкциите, приложими за нарушаване на задълженията за предоставяне на информация, залегнали в директивата, във вида, в който са транспонирани в различните национални правни системи. Санкциите трябва да са ефективни, съразмерни и възпиращи. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Очаква се минимално равнище на координация между държавите членки чрез определяне на минимална парична санкция съгласно съществуващите разпоредби във финансовия сектор. Санкциите следва да включват административна имуществена санкция в размер на най-малко 5 % от оборота на предприятието. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Общи бележки на ЕИСК

| 4.1. | ЕИСК изцяло подкрепя предложението на Комисията и неговите общи цели. Осигуряването на ефективно и справедливо данъчно облагане в рамките на целия единен пазар е от решаващо значение, за да се подпомогне действителното възстановяване след пандемията от COVID-19. Достатъчните данъчни приходи за държавите членки наистина са ключов фактор за улесняване на публичните инвестиции, насочени към постигане на по-екологичен и по-цифровизиран единен пазар. ЕИСК е леко обезпокоен от това, че изискванията за съдържание не признават цифровата страна и акцентират само върху значението на материалните активи. Това би могло да създаде проблеми в бъдеще. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Следователно предложението на Комисията е напълно в съответствие със Съобщението относно „Данъчно облагане на предприятията за 21-ви век“, което води до конкретни и последователни действия, насочени към борба с отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци, като по този начин се гарантира справедлива данъчна среда в цяла Европа. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК отбелязва, че предложението на Комисията е в съответствие с предходни законодателни инициативи, предприети от институциите на ЕС, като Директивата срещу избягването на данъци (ATAD) и Директивата относно административното сътрудничество (DAC) между данъчните органи. От първостепенно значение е да се стремим към последователност между различните данъчни правила, между които се очаква постоянно взаимодействие, за да се избегнат непредвидени резултати. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Предложението на Комисията допълва неотдавнашното предложение относно глобалното минимално ниво на данъчно облагане за многонационални групи в ЕС (известно като „стълб 2“), независимо от различните обхвати на приложение на двете директиви, като се има предвид, че стълб 2 ще се прилага за дружества, надвишаващи праг на оборот от 750 милиона евро, докато Директивата относно фиктивните дружества не подлежи на такива ограничения. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК оценява започнатата от Комисията обществена консултация преди публикуването на нейното предложение. Тази консултация съдържаше 32 въпроса, насочени, наред с другото, към очертаване на проблема и причините за него и идентифициране на подходящата форма на действие на ЕС. Следователно заинтересованите страни получиха значителна възможност да участват в изразяването на своите наблюдения и опасения преди разработването на новите правила. ЕИСК изразява съжаление, че само няколко заинтересовани страни (50) се възползваха от тази възможност. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК подкрепя също така допълнителната обществена консултация с национални експерти, които бяха включени целенасочено въз основа на своя специфичен експертен опит. Комбинацията от широкообхватна консултация, насочена към заинтересованите страни, и по-подробна, насочена към квалифицирани експерти, постига добър баланс между осигуряването както на законодателен процес с участие, така и на технически напреднал законодателен процес. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Самото естество на предмета, който трябва да бъде регулиран чрез директивата, и поставените цели — борбата с трансграничното избягване на данъци и отклонението от данъчно облагане — изисква обща рамка, която да се прилага от държавите членки. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Всъщност подходяща и ефективна обща рамка не би могла да се постигне чрез отделни мерки, прилагани от всяка една държава членка по отношение на съответната ѝ правна система. В този случай съществуващата разпокъсаност наистина би била възпроизведена и вероятно дори влошена от множество некоординирани действия, извършвани на национално равнище. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Фиктивните дружества, създадени в държавите членки, трябва да бъдат приведени в съответствие с директивата, а сътрудничеството на администрациите на държавите членки е по-наложително от всякога, за да се избегне подкопаването на фискалния капацитет на ЕС като цяло. За да управлява правилно проверките и да споделя информацията, Комисията следва да разполага с подходящия капацитет и достатъчно ресурси за това. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК също така счита, че предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност, тъй като не надхвърля гарантирането на минималното необходимо равнище на защита за единния пазар, а въздействието му върху предприятията изглежда разумно. Всъщност директивата има за цел постигането на минимална защита на данъчните системи на държавите членки, като гарантира съществена степен на координация в рамките на ЕС за постигането на своите цели. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | От друга страна, въздействието върху дружествата също изглежда пропорционално, като постига подходящ баланс между различните цели и ценности, включително:






  i) | ефективност при намаляване на злоупотребата с фиктивни дружества; |
| --- | --- | --- |

4.11.

i)

ефективност при намаляване на злоупотребата с фиктивни дружества;

| ii) | данъчни печалби за публични финанси; |
| --- | --- |

ii)

данъчни печалби за публични финанси;

| iii) | разходи за спазване на изискванията за предприятията и данъчните администрации; |
| --- | --- |

iii)

разходи за спазване на изискванията за предприятията и данъчните администрации;

| iv) | косвени ефекти върху единния пазар и конкуренцията между фирмите. |
| --- | --- |

iv)

косвени ефекти върху единния пазар и конкуренцията между фирмите.

| 4.12. | ЕИСК изразява съгласие с подхода на Комисията, че ефективният и прозрачен обмен на информация между данъчните органи е от съществено значение за борбата с неправомерното използване на фиктивни дружества и като цяло за гарантиране на справедлива и по-ефективна данъчна среда. Тази точка трябва да се спазва много внимателно, за да има сътрудничество между държавите членки, в които дадено фиктивно дружество извършва сделки, включващи две държави членки. След като процесите на разследване на фиктивните дружества приключат, резултатът следва да бъде оповестен на обществеността по прозрачен начин. Европейските и националните органи следва да оповестят резултатите от прилагането на директивата. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Фиктивните дружества, които попадат в обхвата на настоящата директива, могат да бъдат използвани както за отклонение от данъчно облагане и избягване на данъци, така и за извършване на други престъпления, по-специално изпиране на пари, с което често са свързани. Следователно законодателната координация и координацията на различните надзорни органи, отговорни за борбата с тези престъпления, както на национално, така и на европейско равнище, са от съществено значение. С UNSHELL данъчните органи ще имат достъп до допълнителна информация, което ще им позволи да сверяват този нов масив от информация с информацията, предоставена от органите за борба с изпирането на пари. Националните и европейските органи трябва да гарантират, че прилагането на настоящата директива не създава проблеми за който и да е вид дружество, което извършва дейността си в съответствие със закона. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Познаването на действителните собственици на фиктивни дружества и техните активи и на реалните собственици на сделките, които извършват, е от съществено значение, за да се разкрие престъпния характер на дейността им и да се разбере степента на извършеното отклонение от данъчно облагане или изпиране на пари. Укриването на действителната собственост чрез вериги от фиктивни дружества, управлявани от „професионални помагачи“, е присъщо на техните престъпни цели. Инструментите за познаване на действителните собственици са в законодателството за борба с изпирането на пари. В обсъжданата предложена директива обаче този въпрос не се споменава. ЕИСК счита, че този, както и други пропуски в свързването на двата законодателни акта, следва да бъдат разрешени или чрез обяснение как да се направи това в настоящата директива, или чрез спешно насърчаване на европейски рамков закон, който да ги преодолее. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Извън обхвата на настоящата директива, фиктивните дружества се създават и използват и за улесняване на недекларирания труд и избягване на социалноосигурителни вноски. ЕИСК предлага на Комисията да анализира възможността за разглеждане на този въпрос в европейското законодателство. |
| --- | --- |

4.15.

5.   Конкретни бележки

| 5.1. | ЕИСК счита „праговия критерий“, който в предложението на Комисията се прилага под формата на кумулативни показатели, за разумен и подходящ. В това отношение ЕИСК отбелязва, че образуванията, притежаващи активи за лична употреба, като например недвижими имоти, яхти, самолети, произведения на изкуството или собствен капитал, може да нямат приходи за дълги периоди от време, но въпреки това да носят значителни данъчни облекчения за субектите, които ги контролират. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Поради това Комитетът счита, че следва да се извършват проверки не само на приходите, но и на активите, тъй като те могат да се облагат с данъци дори ако не генерират никакъв доход, като например данъци върху богатството. ЕИСК счита, че за да управлява правилно тези проверки и да споделя информацията, Комисията следва да разполага с подходящия капацитет и достатъчно ресурси за това. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК предлага Комисията да издаде подходящи насоки по отношение на предвидената в директивата проверка на съдържанието, по-специално по отношение на значението на конкретни термини като „местожителство“, „постоянно пребиваващ директор“ и „помещения“. Като се следва този подход, националните различия и различните тълкувания, които са потенциално вредни за вътрешния пазар, биха могли да бъдат намалени или още по-добре преодолени. По-специално ЕИСК изисква от Комисията да вземе надлежно предвид новите цифрови модели на стопанска дейност в това отношение. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК счита, че участието на дружествата в трансгранични дейности следва да бъде внимателно оценено по отношение на действителния характер на сделките, извършвани от такива дружества, от една страна, и по отношение на техните имоти и активи, от друга страна. Дружествата, които се характеризират с подходящо равнище на прозрачност и не представляват реален риск, породен от липса на икономическо съдържание, по отношение на отклонението от данъчно облагане или избягването на данъци, не следва да бъдат обхванати от директивата. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Директивата UNSHELL се основава на съществуващите европейски и международни стандарти. ЕИСК препоръчва на Комисията да гарантира съвместимост със съответния международен и общ стандарт на ЕС, който вече съществува, по-специално концепцията за „съществена икономическа дейност“, разработена в контекста на преференциалните данъчни режими и широко обсъждана във форума за вредни данъчни практики. Друг важен въпрос, който трябва да се разгледа, се отнася до установяването на общи и ясни правила относно специфичното съдържание на декларациите, изисквани от предприятията. Следва да се избягва представянето на твърде много информация, което превишава целите на директивата и произтичащите от това разходи за спазване на изискванията. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК настоява да се обърне специално внимание на ролята на така наречените „професионални помагачи“ — въпрос, който не се споменава в предложението за директива. ЕИСК препоръчва правилата за предотвратяване на престъпната дейност на „професионалните помагачи“ да бъдат определени в друга директива, в съответствие с критериите, определени по въпроса от ОИСР, като се има предвид че тези помагачи често играят съществена роля и в специфичната област на фиктивните дружества (2). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ОИСР, която описва професионалните категории, към които спадат някои от практикуващите специалисти, които управляват или си сътрудничат с вериги фиктивни дружества, счита, че е от основно значение да се съсредоточи върху „професионалните помагачи“, за да се бори с престъпната дейност на дружества, създадени за незаконни цели, включително отклонение от данъчно облагане. Спазващите закона професионалисти наистина следва да бъдат надлежно разграничени от малкия брой практикуващи, използващи уменията си в областта на данъчното право и корпоративното счетоводство, за да подкрепят активно практики, свързани с отклонение от данъчно облагане, избягване на данъци и изпиране на пари. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Ето защо ЕИСК подчертава необходимостта от насочване на вниманието към професионалните помагачи, които активно предоставят възможности за използване на незаконни практики, благоприятстващи фискалните и финансовите престъпления. По този начин би било възможно да се отстрани решаващ фактор, свързан с данъчните злоупотреби. Намаляването на възможностите за развитие на нелоялни фискални практики наистина е основна стъпка към постигането на същите цели, преследвани от предложението на Комисията. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | ЕИСК счита, че сътрудничеството на професионалните регулаторни или надзорни органи в борбата срещу злоупотребите и възможните престъпни дейности на „професионалните помагачи“ би било от голяма полза. Това би било интересно направление в развитието на Европейския социален и политически пакт срещу фискалните и икономическите престъпления, изпирането на пари и корупцията, за което Комитетът се застъпва в различни становища. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | ЕИСК предлага също така да се съгласува предложението за директива на Комисията със съществуващите правила относно трансферното ценообразуване, тъй като използването на фиктивни дружества, насочени към отклонение от данъчно облагане, може да взаимодейства с подобна практика в целия ЕС и следователно следва да бъде специално разгледано в това отношение. И тук ЕИСК счита, че следва да се обмисли и възможността за създаване на директива за трансферното ценообразуване. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Комитетът счита, че списъкът с дружества, които не подлежат на докладване (член 6, параграф 2), трябва да бъде надлежно обоснован и оценен, за да се гарантира, че те не се възползват от неподходящо данъчно предимство и че не се използват за заобикаляне на закона. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | ЕИСК също така счита, че следва да се предприемат повече действия, когато дадено дружество или образувание извън ЕС извършва търговска дейност с регистрирано в ЕС дружество или образувание. Трябва да се разбере какви мерки могат да бъдат предоставени на разположение на регистрираните в ЕС дружества или образувания, за да се вижда дали управляваните средства или активи не идват от фиктивно образувание извън ЕС. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | За да може да предприеме ефективни действия срещу дружества, които извършват търговска дейност с дружества, базирани в юрисдикции, неоказващи съдействие за данъчни цели, Комитетът отново подчертава необходимостта списъкът на ЕС с юрисдикциите, неоказващи съдействие за данъчни цели, да бъде възможно най-ефективен и изчерпателен. |
| --- | --- |

5.13.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Вж. становището на ЕИСК относно Законодателния пакет за борба с изпирането на пари (ОВ C 152, 6.4.2022 г., стp. 89).

1

(2)  Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes (Край на фиктивните дружества: разбиване на професионалистите, които позволяват данъчни престъпления и престъпления, свързани с административни служители), ОИСР, Париж, 2021 г.

2

Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/52

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за гарантиране на глобално минимално равнище на данъчно облагане на многонационалните групи в Съюза

[COM(2021) 823 final — 2021/0433 (CNS)]

(2022/C 290/09)

| Докладчик: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Petru Sorin DANDEA |

Докладчик:

Krister ANDERSSON

Съдокладчик:

Petru Sorin DANDEA

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 10.2.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 115 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 3.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 197/1/5 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 10.2.2022 г.

Правно основание

Член 115 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

3.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

197/1/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Предложението на Комисията има за цел транспониране на модела на правилата GloBE (модел на правилата GloBE), включен в стълб 2 на приобщаващата рамка (ПР) на ОИСР/Г-20 в ЕС. ЕИСК приветства факта, че Комисията работи изцяло в съответствие с международните дискусии и споразумения, и силно подкрепя нейните цели. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че „ефективността и справедливостта на реформата за глобален минимален данък зависят в голяма степен от нейното прилагане в световен мащаб“. ЕИСК счита за много важно преговорите да са успешни и да приключат навреме. Общото глобално прилагане без свръхрегулиране е от съществено значение, за да бъдат правилата ефективни и да не се нарушава конкуренцията. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК изразява категорично съгласие с Комисията, че е „наложително да се гарантира еднакво прилагане на модела на правила на ОИСР в ЕС“ и че „това може се постигне само ако законодателството се прилага централизирано и се транспонира по еднакъв начин“. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Въпреки че е от съществено значение техническите дискусии и подготвителната работа вече да се провеждат на равнището на ЕС, ЕИСК отбелязва, че ОИСР все още работи по изготвянето на допълнителни подробни правила и изясняване на определенията. Поради това държавите членки следва да обърнат внимание и да включат всички препоръки и работни резултати от текущите преговори с ОИСР. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подкрепя всички усилия, насочени към намаляване на разходите за спазване на изискванията за европейските дружества и данъчните органи при разработването на новата система. Пълното прилагане на стълб 2 ще бъде сложно и ще изисква дълго време и значителни усилия както от страна на дружествата, така и от данъчните органи. През идните месеци се очаква ОИСР да представи важни правила относно режимите за закрила, опростеното административно подаване на документи и т.н., които биха могли да улеснят прилагането на новия данъчен режим както за предприятията, така и за данъчните органи. Тези правила следва да бъдат включени в директивата. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че специфичните данъчни разпоредби, приети от парламентите в държавите членки като целенасочени стимули за инвестиции и усилия в подкрепа на заетостта, не следва да се неутрализират от модела на правила. Важно е да се насърчава постигането на по-екологична и цифровизирана икономика и данъците следва да играят роля в това. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава директивата да включва разпоредба, която позволява прилагането на Директивата относно разрешаването на спорове, поне между държавите членки, за спорове по стълб 2. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Комитетът изразява съгласие с налагането на санкции за неспазване и призовава държавите членки да извършват щателни данъчни проверки, за да гарантират пълно съответствие с разпоредбите на директивата. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК призовава за преразглеждане на списъка на ЕС на неоказващите съдействие трети държави във връзка с данъчния пакет. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК би искал да посочи, че справедливото данъчно облагане на многонационалните дружества представлява дългогодишно искане от страна на широката общественост, и очаква бързо споразумение по стълб 2 в ЕС и в световен мащаб. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Контекст и предложение на Комисията

| 2.1. | Предложението на Комисията за директива относно глобално минимално равнище на данъчно облагане на многонационалните групи в Съюза има за цел транспониране на модела на правила на ОИСР за местно прилагане на глобален минимален данък (ОИСР/ПР (модел на правила) в ЕС чрез единни правила и прилагане (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Остарелите национални и международни данъчни правила вече не са подходящи за някои от новите бизнес модели, използвани днес. Много дружества нямат физическо присъствие в много държави и не плащат корпоративни подоходни данъци в тези юрисдикции в същата степен като дружествата с физическо присъствие (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | След финансовата криза от 2008—2009 г. публичните бюджети бяха подложени на натиск. Всички тези фактори допринесоха за процес в ОИСР, предназначен за справяне със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (BEPS). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | След проекта на ОИСР от 2015 г. за BEPS членовете на приобщаващата рамка на Г-20/ОИСР се споразумяха за решение на проблема как да се справят с нарастващите данъчни предизвикателства, произтичащи от цифровизацията на икономиката. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Договореният пакет включва два стълба с дружества във всички сектори. Стълб 2 е насочен към бизнес групи с оборот на групата в размер на най-малко 750 милиона евро. Стълб 1 налага частично преразпределяне на правата за данъчно облагане на допълнителните печалби към пазарните юрисдикции, а стълб 2 въвежда минимално ефективно данъчно облагане от 15 % (3). Моделът на правила на ОИСР се състои от 70 страници с изключително сложни и технически правила, включително 10 страници с определения, за да се даде възможност за „общ подход“ към глобалното минимално данъчно облагане. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Стълб 2 се състои от две вътрешни правила: i) правилото за включване на дохода (ПВД) и ii) неговия предпазен механизъм, правилото за плащания, обложени с по-нисък данък (ППОНД), които заедно са известни като глобалните правила за борба със свиването на данъчната основа (Global anti-Base Erosion Rules — GloBE), и основано на спогодба правило — правилото за облагане с данък (ПОД). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В предложението се изисква от крайното образувание майка (Ultimate Parent Entity — UPE) да плати допълнителния данък, т.е. недостига за цялата група в юрисдикцията, в която се намира. Следователно данъчните приходи ще бъдат събирани от тази юрисдикция, което означава, че данъчното облагане и данъчните приходи са в друга юрисдикция. Няма задължение за държавите да увеличават данъчната си ставка до минималното ниво. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ако UPE се намира в държава, която не е въвела отговарящо на условията ПВД, се прилага ППОНД, което изисква от юрисдикциите, в които тази многонационална група от предприятия (МГП) е активна, да направят съответната корекция според модела на правила, така че данъчните задължения на дружествата от групата да бъдат коригирани по начин, по който да се събере общият допълнителен данък. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Разпределението на общия допълнителен данък на юрисдикцията се основава на дела на юрисдикцията в общия брой служители и материални активи на групата в юрисдикции, които са приложили разпоредбите на ППОНД. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | При изчисляването на допълнителния данък за всяка юрисдикция е предвидено изключение, основано на стопанския характер, което в крайна сметка дава възможност определен размер на дохода да бъде обложен с данък под минималната ефективна ставка. Изключеният доход първоначално се определя на сбора от 10 % от местните разходи за заплати и 8 % от стойността на материалните активи, използвани на местно равнище, като се намалява до 5 % от всяка от основите за период от десет години. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Моделът на правила на ОИСР използва финансовите отчети като основа за изчисляване на ефективните данъчни ставки със сложни корекции. Освен това в него се предвижда възможност дадена юрисдикция да въведе местно изчисление на минималния допълнителен данък, като в този случай допълнителният данък се разпределя и събира от тази юрисдикция и следователно никакви данъчни приходи не се прехвърлят извън юрисдикцията към друга юрисдикция. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | ОИСР вече обеща да представи коментар относно модела на правила през първото тримесечие на 2022 г., за да изясни тълкуването на правилата, и да разработи допълнителни насоки/разяснения относно режимите за закрила и административните указания. Може да се очакват допълнителни разяснения. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | От първостепенно значение е да има общо глобално тълкуване на правилата и прилагането да е еднакво по съдържание и време, за да се избегнат изкривявания и да се гарантират еднакви условия на конкуренция и европейска конкурентоспособност (4). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Въз основа на съобщението на Комисията Данъчно облагане на предприятията за 21-ви век предложението на Комисията съдържа само модела на правилата GloBE, включен в стълб 2 на приобщаващата рамка на ОИСР/Г-20. Стълб 1 не е толкова добре развит като стълб 2. Тази част от пакета също може да бъде предмет на директива на ЕС (5). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Обхватът на директивата се определя въз основа на намиращите се в Съюза съставни образувания, които са част от МГП или от големи национални групи с консолидирани приходи на групата, надвишаващи 750 милиона евро през поне две от четирите предходни години. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Директивата предвижда, че при обстоятелства, когато UPE се намира извън ЕС в юрисдикция, която не прилага отговарящо на условията ПВД, всички негови съставни образувания в юрисдикции с подходяща рамка на ППОНД ще подлежат на ППОНД. В този случай съставните образувания на МГП, намиращи се в държава членка, ще подлежат на допълнителен данък в държавата членка, който се разпределя въз основа на двуфакторната формула, изчислена по отношение на облаганите с ниска данъчна ставка доходи на съставните образувания от МГП. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Директивата включва правила за определяне на „отговарящия на условията доход“, което означава коригираният доход, който трябва да се вземе предвид при изчисляване на ефективната данъчна ставка. За изчисляване на този доход е необходимо да се направи справка със счетоводните нетни доходи или загуби на съставното образувание за данъчната година. Направени са определени корекции за разликата между финансово счетоводство и данъчно счетоводство, които са много сложни. Основните корекции са свързани с изискванията кога да се отчитат приходите/разходите, но например не се признават разпоредбите за ниско данъчно облагане при т.нар. патентни кутии, а се признава ускорената амортизация на дълготрайните активи. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Очертани са правилата за изчисляване на „коригираните включени данъци“ на съставно образувание за съответната данъчна година. Основният принцип при разпределянето на включените данъци е те да се отнесат към юрисдикцията, в която са реализирани съответните печалби, за които се начисляват тези данъци. За да се поддържа този принцип, директивата предвижда също специални правила по отношение на презграничните данъци или в случай на място на стопанска дейност, данъчно прозрачно образувание, контролирано чуждестранно дружество, хибридно образувание или на данъци върху дивиденти. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | В директивата ефективната ставка се определя като съотношението на коригираните включени данъци на съставните образувания на групата спрямо коригирания доход, получен от тези съставни образувания на групата в дадена юрисдикция за данъчната година. В съответствие с глобалното споразумение и за гарантиране на транспонирането, в директивата минималната ефективна данъчна ставка за целите на прилагането на модела на правилата GloBE се определя на 15 %. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | За да се намалят разходите за спазване на изискванията в ситуации с нисък риск, се прилага изключване за минимални суми, следвайки подход „de minimis“. Това се прави, когато печалбите на съставните образувания на МГП в дадена юрисдикция не надвишават 1 милион евро, а приходите са под 10 милиона евро. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Специални правила са приложими в случай на сливания, придобивания, съвместни предприятия и МГП с множество образувания майки. Предвижда се прилагането на праг за консолидираните приходи на членове на групата, участващи в сливане или разделяне. Когато съставна единица е придобита или продадена от МГП в рамките на обхвата на правилата, тя следва да се третира като част от двете групи през годината, с определени корекции на стойностите на показателите, използвани за прилагането на модела на правилата GloBE (като включени данъци, допустими заплати, допустими материални активи или отсрочени данъчни активи по GloBE). |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Директивата съдържа правила относно договореностите за неутралност на данъка и системите за данъка върху разпределението. За да се избегнат нежелани резултати, като например непропорционално задължение за допълнителен данък по ППОНД в една МГП, директивата предвижда специални правила за изчисляване на дохода на крайното образувание майка, когато то е преходно образувание ли подлежи на режим на приспадане на дивидент (6). |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Директивата задължава намиращото се в държава членка съставно образувание на МГП да подаде справка-декларация за допълнителния данък, освен ако декларацията е подадена от МГП в друга юрисдикция, с която държавата членка има отговарящо на условията споразумение на компетентните органи, което да позволи автоматичния обмен на информация за годишната данъчна справка-декларация. Необходимата данъчна справка-декларация трябва да бъде подадена в рамките на 15 месеца след края на данъчната година, за която се отнася. |
| --- | --- |

2.23.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства предложението за директива на Комисията, насочено към транспониране на стълб 2 в правната система на ЕС и на вътрешния пазар. ЕИСК силно подкрепя и оценява факта, че Комисията привежда работата си в съответствие с международните дискусии и споразумения. ЕИСК отбелязва, че дружествата под определени прагове не са засегнати от споразумението, но че правилата са общи и според ОИСР ще се прилагат за стотици дружества. Всяка бизнес група, попадаща в обхвата на предложението, може да има множество места на стопанска дейност и дъщерни дружества. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК отбелязва, че от всички участващи в преговорите за приобщаваща рамка несъгласие с пакета са изразили четири държави спрямо 137 държави, които са подписали глобалното споразумение. Директивата на ЕС относно минимално данъчно облагане може да осигури допълнителни защитни мерки срещу вредните практики на BEPS и ЕИСК подкрепя и винаги е подкрепял целите на проекта BEPS, за да се гарантират устойчиви публични финанси в ЕС. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че „ефективността и справедливостта на реформата за глобален минимален данък зависят в голяма степен от нейното прилагане в световен мащаб“. ЕИСК счита за много важно преговорите да са успешни и да приключат навреме. Общото глобално прилагане е от съществено значение, за да бъдат правилата ефективни и да не се нарушава конкуренцията. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК счита, че стълб 1 и стълб 2 на приобщаващата рамка на ОИСР/Г-20 следва да се третират като цялостен и взаимно интегриран пакет. Последователността при прилагането на двата стълба е от първостепенно значение. ЕИСК насърчава държавите членки и Комисията да увеличат усилията си за преговори чрез ОИСР за прилагането на стълб 1 в световен мащаб възможно най-скоро. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че са необходими действия на равнището на ЕС и че е „наложително да се гарантира еднакво прилагане на модела на правила на ОИСР в ЕС“. Освен това ЕИСК изразява съгласие, че „това може да се постигне само ако законодателството се прилага централизирано и се транспонира по еднакъв начин“ (7). ЕИСК подчертава необходимостта директивата да зачита основните свободи и задълженията и компетентностите по Договора. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Фактът, че всички държави членки са участвали в разискванията на ОИСР/ПР или след това са се съгласили с резултата, улеснява процеса на ЕС. ЕИСК би искал да посочи, че справедливото данъчно облагане на многонационалните дружества представлява дългогодишно искане от страна на широката общественост, и очаква бързо споразумение по стълб 2 в ЕС и в световен мащаб. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Въпреки че е от съществено значение техническите дискусии и подготвителната работа вече да се провеждат на равнището на ЕС, ЕИСК отбелязва, че ОИСР все още работи по изготвянето на допълнителни подробни правила и изясняване на определенията. Поради това държавите членки следва да обърнат внимание и да включат всички препоръки и работни резултати от текущите преговори с ОИСР, тъй като следва да се избягва процес по изменение или промяна на директивата. По същия начин е важно ЕС внимателно да обмисли времето за прилагане от юрисдикции на трети държави. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК подкрепя избора на Комисията да надгради върху обширната подготвителна работа, извършена в международен план, като използва оценката на въздействието на ОИСР за разработване на предложението, което се разглежда в момента, без да дублира работата чрез нова оценка на въздействието. Въпреки това ЕИСК щеше да оцени високо една оценка на въздействието за частите от директивата, които я привеждат в съответствие с правото на ЕС. ЕИСК призовава такъв анализ да бъде извършен и да бъде публично достояние. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК отбелязва и разбира необходимостта от спазване на изискванията на правото на ЕС. Най-лесният, но не непременно единственият, метод е разпоредбите на ПВД да бъдат разширени, за да обхванат чисто местни ситуации. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че е желателно да бъдат засегнати ограничен брой данъкоплатци и че прагът от 750 милиона евро е „в съответствие както с модела на правила на ОИСР, така и с изискванията на правото на ЕС“ (8), като по този начин се зачита принципът на пропорционалност. ЕИСК отбелязва, че прагът е в съответствие с правилата за отчитане по държави и Директивата за борба с избягването на данъци. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че минималната данъчна ставка от 15 %, договорена в приобщаващата рамка на ОИСР/Г-20 относно BEPS, „представлява баланс между ставките на корпоративния данък в световен план“ (9). Важно е да се спазва споразумението, сключено от правителствата, да се транспонират правилата и да се задължат дружествата, попадащи в неговия обхват, да плащат допълнителния данък. ЕИСК също така подкрепя, в съответствие със споразумението на ОИСР, включването на изключение, основано на стопанския характер, свързано с разходите за заплати и материалните активи, и изразява съгласие с оценката на Комисията, че e „малко вероятно да процъфтяват практики за свиване на данъчната основа и прехвърляне на печалби“ при реални икономически дейности (10). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК подкрепя всички възможни усилия, насочени към намаляване на разходите за спазване на изискванията за европейските дружества и данъчните органи при разработването на новата система. Пълното прилагане на стълб 2 ще бъде сложно и ще изисква значително време и усилия. Данъчните органи ще трябва да разработят системи и процедури за изчисляване и събиране на новите данъчни задължения. Освен това ще е необходим подходящ и обучен персонал, за да се осигури бързо прилагане, като същевременно се предоставят ресурси за други международни данъчни компетентности, като предварителните споразумения за ценообразуване (Advanced Pricing Agreements — APA) и механизмите за разрешаване на спорове. ЕИСК насърчава данъчните органи да започнат или да продължат тази подготвителна работа, за да се спази срокът за прилагане (януари 2023 г.). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК призовава Директивата относно разрешаването на спорове да бъде приложима по отношение на спорове по стълб 2, поне между държавите членки. Тези нови правила за разрешаване на данъчни спорове се прилагат от 1 юли 2019 г. Те са определени в Директива (ЕС) 2017/1852 на Съвета (11) и внасят значително подобрение в разрешаването на данъчни спорове, тъй като гарантират, че предприятията и гражданите могат по-бързо и ефективно да разрешават спорове, свързани с тълкуването и прилагането на данъчните споразумения. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК подкрепя, в съответствие със споразумението на ОИСР, изключването de minimis, което позволява изключване на образувание от МГП, когато печалбите му не надвишават 1 милион евро, а приходите са под 10 милиона евро. След известно време може да се наложи таванът да бъде преразгледан. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК счита, че е важно предвидените правила относно режимите за закрила да бъдат представени достатъчно рано, за да могат да бъдат транспонирани в окончателната директива. Това е важно, за да се избегне ненужна административна тежест за данъкоплатците и данъчните администрации. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | ЕИСК изразява съгласие с намерението, че директивата следва да предвижда оценка от Комисията на критериите за равностойност на ПВД заедно със списък на юрисдикциите на трети държави, които отговарят на тези критерии. Този списък ще бъде променен чрез делегиран акт. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ЕИСК отбелязва намерението, обявено от френското председателство на Съвета на ЕС, за финализиране на дискусиите, ако е възможно, преди предстоящите избори във Франция през април 2022 г. ЕС следва да насърчи своите търговски партньори да бъдат също толкова амбициозни. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Важно е други данъчни разпоредби, приети от парламентите в държавите членки като целенасочени стимули за инвестиции и усилия в подкрепа на заетостта, да не се неутрализират от модела на правила. Не бива да бъде възпрепятствано прилагането на правилата, които са в сила от дълго време, например позволяващи ускорена амортизация за дълготрайни инвестиции, стимули за научноизследователска и развойна дейност или по-нови инициативи за насърчаване на развитието на по-екологична и по-цифровизирана икономика. Това се отнася както за инициативите за икономическо възстановяване във връзка с пандемията, така и за бъдещите технологични разработки, които следва да бъдат насърчавани. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Прилагането на модела на правилата GloBE в ЕС ще повлияе на съществуващите разпоредби на Директивата срещу избягването на данъци (ATAD) и по-конкретно на правилата за контролирани чуждестранни дружества (КЧД), които биха могли да взаимодействат с ПВД като основно правило от стълб 2. В Съобщението на Комисията относно данъчното облагане на предприятията за 21-ви век (12) е посочено, че правителствата са се ангажирали с приемането на разнородни мерки за борба с избягването на данъци и с отклонението от данъчно облагане и че тези мерки са усложнили още повече сложната уредба (13). Дори да не е необходимо да се изменя ATAD (14), прегледът на ефективността и административната тежест на комбинираните правила би могъл да бъде от полза както за данъчните администрации, така и за предприятията. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК споделя мнението на Комисията, че транспонирането на модела на правилата GloBE в ЕС би могло да проправи пътя към споразумение по висящото предложение за преработване на Директивата за данъчно облагане на плащанията на лихви и авторски и лицензионни възнаграждения. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК призовава за строг контрол върху ефективността на правилата и административните разходи. Държавите членки следва да избягват прекомерното използване на данъчни становища, ако те вредят на разпоредбите на глобалното споразумение. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК изразява съгласие с налагането на санкции за неспазване и призовава държавите членки да извършват щателни данъчни проверки, за да гарантират пълно съответствие с разпоредбите на директивата. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК призовава за преразглеждане на списъка на ЕС на неоказващите съдействие трети държави с оглед на прилагането на договорения данъчен пакет на ОИСР. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК би искал да посочи, че справедливото данъчно облагане на многонационалните дружества представлява дългогодишно искане от страна на широката общественост, и очаква бързо споразумение по стълб 2 в ЕС и в световен мащаб. |
| --- | --- |

4.7.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Директива на Съвета относно гарантиране на глобално минимално равнище на данъчно облагане на многонационалните групи в Съюза, COM(2021) 823 final.

1

(2)  Степента, в която някои т.нар. „цифрови“ дружества плащат корпоративни данъци, и държавите, в които ги плащат, е анализирана, наред с другото, от Matthias Bauer, „Digital Companies and Their Fair Share of Taxes: Myths and Misconceptions“ (Цифровите компании и техният справедлив дял от данъците: митове и заблуди), Европейски център за международна политическа икономика (ECIPE), февруари 2018 г., https://ecipe.org/publications/digital-companies-and-their-fair-share-of-taxes/?chapter=all

2

(3)  Проект на ОИСР/Г-20 за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби като данъчни предизвикателства, произтичащи от цифровизацията на икономиката, Модел на глобални правила срещу свиване на данъчната основа (втори стълб), Приобщаваща рамка за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби, https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-global-anti-base-erosion-model-rules-pillar-two.pdf. За общ преглед вж. също Jefferson VanderWolk, Squire Patton Boggs, „Global Minimum Taxation for Large Multinationals“ (Глобално минимално данъчно облагане за големи многонационални дружества), https://www.linkedin.com/feed/update/urn:li:activity:6884197871441207296/

3

(4)  САЩ имат собствен режим за глобално минимално данъчно облагане — Глобален нискооблагаем доход от нематериални активи (Global Intangible Low Tax Income — GILTI), но според Комисията сегашният законодателен акт е несъвместим с разпоредбата на ПВД. САЩ са в процес на реформиране на своя режим GILTI, за да го направят съвместим със стълб 2. ОИСР ще обсъди със САЩ и членовете на приобщаващата рамка условията за еквивалентност на реформирания GILTI със стълб 2. Докато не бъдат договорени такива условия, европейските предприятия могат да бъдат поставени в неблагоприятно конкурентно положение, дори ако прилагането на ППОНД би осигурило някакво покритие.

4

(5)  „За да се гарантира последователното му прилагане във всички държави — членки на ЕС, включително тези, които не са членки на ОИСР и не участват в приобщаващата рамка, Комисията ще предложи директива за прилагането на стълб 1 в ЕС.“ COM(2021) 251 final, стр. 9.

5

(6)  По отношение на инвестиционните образувания има специфични правила за определяне на ефективната данъчна ставка (ЕДС), допълнителния данък, възможността да се третират като данъчно прозрачни образувания и възможността за прилагане на метод на облагаемо разпределение.

6

По отношение на системите за данък върху разпределението директивата предвижда, че когато подаващото декларация образувание взема ежегодно решение за съставните образувания, които да подлежат на допустима система за данък върху разпределението, в изчисляването на коригираните включени данъци на съответните съставни образувания се включва прогнозен данък върху разпределението.

(7)  COM(2021) 823 final, стр. 3.

7

(8)  COM(2021) 823 final, стр. 3.

8

(9)  COM(2021) 823 final, стр. 16.

9

(10)  COM(2021) 823 final, стр. 16.

10

(11)  ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 29.

11

(12)  COM(2021) 251 final.

12

(13)  Вж. становището на ЕИСК относно „Данъчно облагане на предприятията за 21-ви век“. Все още непубликувано.

13

(14)  COM(2021) 823 final, стр. 2.

14

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/58

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на европейска единна точка за достъп, осигуряваща централизиран достъп до публично достъпна информация от значение за финансовите услуги, капиталовите пазари и устойчивото развитие

[COM(2021) 723 final — 2021/0378 (COD)]

и относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на някои директиви във връзка със създаването и функционирането на европейската единна точка за достъп

[COM(2021) 724 final — 2021/0379 (COD)]

и относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на някои регламенти във връзка със създаването и функционирането на европейската единна точка за достъп

[COM(2021) 725 final — 2021/0380 (COD)]

(2022/C 290/10)

| Докладчик: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Докладчик:

Florian MARIN

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 9.2.2022 г. (COM(2021) 724 final и COM(2021) 725 final), 15.2.2022 г. (COM(2021) 723 final)
  Европейски парламент, 14.2.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Членове 50, 114 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 3.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 215/1/2 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 9.2.2022 г. (COM(2021) 724 final и COM(2021) 725 final), 15.2.2022 г. (COM(2021) 723 final)

Европейски парламент, 14.2.2022 г.

Правно основание

Членове 50, 114 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

3.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

215/1/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя европейската единна точка за достъп (ЕЕТД), която е инструмент, допринасящ за по-устойчива, цифрова и приобщаваща икономика, за укрепване на цифровия суверенитет и за по-добра интеграция на капиталовите пазари. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че би трябвало да се прояви повече амбиция относно ЕЕТД и вместо да бъде само информационен инструмент за събиране на необработена информация с единна точка за достъп да се създаде по-голяма добавена стойност чрез обработване на информацията. Обобщаването и трансформирането на данни и на секторни и териториални доклади и анализи следва да се извършва чрез ЕЕТД. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК предлага ЕЕТД да бъде оформена като гъвкав инструмент и да има възможност да се добавят нови категории данни и да се осъществява комуникация с националните регистри или Евростат, като се вземат предвид различните видове технологии. ЕЕТД следва да осигури ясно полезно взаимодействие между целите за устойчиво развитие (ЦУР) и показателите на Зеления пакт. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК смята, че следва да се обмисли създаването на консултативен съвет, който да включва гражданското общество и социалните партньори въз основа на прозрачен процес на подбор, и който да взема решения относно бъдещето на ЕЕТД и стратегическите промени. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Важно е да се намалят „белите зони“, за да се гарантира недискриминационен достъп до ЕЕТД. Освен това ЕЕТД следва да осигурява функции, които да позволяват на хора с увреждания да се възползват от подходяща достъпност без дискриминация. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК смята, че е много важно ЕЕТД да гарантира стандартни процедури, прозрачност, интегритет на данните и надеждност на източника на информация, лесно за ползване автоматично валидиране на данните и подходящ контрол за защита на данните на органа за събиране на данни. В близко бъдеще ще бъде важно да се извършва подходящ и целесъобразен надзор на доставчиците на финансови данни и данни от екологичен, социален и управленски характер. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Следва да се обърне внимание на субсидирането на разходите за събиране, генериране и управление на данни за МСП, на освобождаването на МСП от всякакви такси, независимо от количеството на предоставените данни, както и на осигуряването на подходящи условия на труд за работниците, които отговарят за предоставянето и управлението на данните. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕЕТД следва да гарантира ясно разграничение между финансовите и нефинансовите данни и да им придава еднакво значение, както и да предлага възможност, на доброволен принцип, за публикуване на социални данни относно дейността на всяко дружество, неговото ръководство и неговите служители въз основа на конкретни критерии. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК смята, че е необходима специална служба за помощ, която да подпомага предоставянето на информацията в правилния формат и да гарантира, че тя е технически използваема, изисква се също и обучение по финансова и цифрова грамотност. В ЕЕТД може да бъде включен минимален набор от икономически ключови показатели за ефективност (КПЕ), определени на равнището на ЕС, с обща методология, за да се гарантира по-добра и по-широка употреба. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Контекст

| 2.1. | Европейската комисия стартира единна точка за достъп, която ще предостави централизиран електронен достъп до съответна информация за капиталовите пазари и финансовите услуги (включително информация, свързана с устойчивостта), която трябва да бъде оповестявана публично съгласно законодателството на ЕС, но също и до други видове информация от значение за капиталовите пазари и финансовите услуги, която дружествата решат да публикуват доброволно. ЕЕТД е част от плана за действие за съюза на капиталовите пазари (СКП) (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Информацията ще се събира чрез различни органи за събиране на данни, които имат отговорност, наред с другото, да извършват автоматизирани проверки и да предоставят техническа помощ на субектите, които са представили информацията. Комисията обяви намерението си да предостави повече данни, които да се използват в икономиката и обществото, включително разгръщането на европейски пространства на данни. Целта ѝ е да предостави за повторна употреба повече висококачествени данни от обществения сектор, включително корпоративни данни, като до тези набори от данни се предостави по-лесен и безплатен достъп (2). Поради това законодателната инициатива на Комисията относно ЕЕТД е навременна и изключително важна. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕЕТД ще гарантира недискриминационен и безплатен достъп до информация с възможността да се въвеждат такси за конкретни услуги напр. в случаите, когато се публикува голямо количество данни. Автоматизираната проверка, с която се установява, че представената информация от органите за събиране на данни отговаря на изискванията, ще се извършва въз основа на техническа рамка, определена и одобрена от Комисията. ЕЕТД ще бъде достъпна през най-малко 95 % от времето всеки месец. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В ЕЕТД няма да се съхранява информация, свързана с лични данни, с някои изключения, и тя ще бъде наблюдавана, като се вземат предвид показатели като:






  — | броя на посетителите и търсенията; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

броя на посетителите и търсенията;

| — | процента на търсенията, които водят до разглеждане или изтегляне; |
| --- | --- |

—

процента на търсенията, които водят до разглеждане или изтегляне;

| — | броя и процента на машинночетимата информация, достъпна в ЕЕТД; |
| --- | --- |

—

броя и процента на машинночетимата информация, достъпна в ЕЕТД;

| — | броя и процента на машинночетимите разглеждания и изтегляния; |
| --- | --- |

—

броя и процента на машинночетимите разглеждания и изтегляния;

| — | дела на уведомленията съгласно автоматизираните проверки. |
| --- | --- |

—

дела на уведомленията съгласно автоматизираните проверки.

| 2.5. | ЕЕТД ще предоставя функции като лесен за ползване интерфейс на всички езици на ЕС, функция за търсене, услуга за изтегляне, иновативен подход за осигуряване на преводачески услуги и услуга за уведомяване, за да информира потребителите за всяка нова налична информация. ЕЕТД ще се оценява въз основа на достъпността, качеството, използваемостта на информацията, както и удовлетворението на крайния потребител и способността му да постигне целите си. За да бъде приложена ЕЕТД, в момента се променят няколко директиви и регламенти. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията за създаване на ЕЕТД. Подготвянето на икономиката за цифровото бъдеще, укрепването на цифровия суверенитет, увеличаването на скоростта на информационния поток и определянето на общи стандарти с акцент върху данните, технологиите и инфраструктурата са основни приоритети за ЕС. ЕЕТД насърчава основаните на данни финанси и значително подобрява достъпа на дружествата, предприятията и финансовите институции до данни и информация за субектите. ЕЕТД ще допринесе за създаване на по-устойчива, цифрова и приобщаваща икономика, както и за по-добра интеграция на капиталовите пазари. В своето становище „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприятията — нов план за действие“ ЕИСК посочва, че единната европейска точка за достъп е приоритет, за да се подобри ефективността на съюза на капиталовите пазари (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК е съгласен с факта, че ЕЕТД не поражда нови задължения за докладване и че тя използва съществуващите изисквания за оповестяване съгласно законодателството на ЕС. ЕЕТД е инструмент, който ще даде възможност за по-добра оценка на начина, по който европейските предприятия допринасят за постигането на целите в областта на устойчивостта и климата. Свързаната с устойчивостта информация е от ключово значение за пренасочване на инвестициите към проекти, които ще подпомогнат екологичния преход, както беше подчертано от заинтересованите страни в консултацията относно обновената стратегия за устойчиво финансиране (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕЕТД осигурява достъп до информация за определен период от време, включително информация от миналото, което е важно, за да се гарантират подходящи процеси на вземане на решения на капиталовите пазари. Европейското финансиране е проблематично, тъй като води до нееднакви условия на конкуренция: разходите за финансиране, пред които са изправени дружествата, до голяма степен зависят от тяхната държава на учредяване, за ограничените от обезпечения стартиращи предприятия е трудно да получат каквото и да било финансиране, а потреблението не е защитено от местни икономически сътресения (5). Проследяването на икономическите показатели и показателите за устойчивост ще бъде решаващо за капиталовите пазари и бъдещите инвестиционни решения. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕЕТД се създава в момент, когато финансовият сектор на ЕС е изправен пред дълбока трансформация заради двата основни прехода, а именно цифровия преход и климатичния преход. Ще бъдат изгубени работни места, трябва да се придобият нови умения, отговорностите на служителите се променят и ще бъдат извършени съкращения на персонал или въведени нови организационни модели. ЕЕТД може да бъде инструмент за положително управление на някои от предизвикателствата, свързани с процесите на финансова трансформация в ЕС. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕЕТД има потенциала да бъде фактор за развитие и инвестиции. МСП, които желаят да повишат своята видимост, може да бъдат насърчени да публикуват данните си, за да привлекат бъдещи инвестиции и пазари. ЕИСК предлага да бъде взета предвид ролята на софтуерните посредници, тъй като някои дружества, предимно МСП, ще работят с тези видове субекти, за да намалят административната тежест, свързана с управлението и съхранението на данни. ЕЕТД допринася за намаляване на разходите за процеса на вземане на инвестиционни решения и за повишаване на видимостта за МСП. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕЕТД следва да даде възможност за ефективна оперативна съвместимост с Евростат и националните регистри. Динамиката на обществените или пазарните интереси по отношение на прозрачността и данните следва да бъде интегрирана, като се даде възможност за добавяне на нови категории данни в бъдеще. ЕЕТД следва да бъде изградена като инструмент за данни, който е гъвкав по отношение на различните сектори и европейски инициативи. Комуникацията между различните технологии е важна. Разходите за добавяне на нови данни следва да се оценяват от гледна точка на въздействието им върху капиталовите пазари и от гледна точка на управлението на данните. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Осигуряването на подходяща интернет свързаност в целия Европейски съюз е важно, за да може всички дружества да имат достъп до ЕЕТД и за да се предотвратява дискриминацията. От решаващо значение е да се инвестира в намаляването на „белите зони“ и да се гарантира, че всички граждани и заинтересовани страни на капиталовия пазар имат достъп до ЕЕТД. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕЕТД следва да гарантира целостта на данните и надеждността на източника на информация, предоставена на органите за събиране на данни. Автоматизираната оценка на информацията следва да бъде опростена и лесна за ползване. Предоставянето на достъп до валидна и подходяща информация и защитата на потребителите трябва да останат постоянни приоритети. Органите за събиране на данни също следва да бъдат надлежно наблюдавани, а защитата на данните също следва да бъде постоянен приоритет. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | По-добрите възможности за финансиране за дружествата ще създадат нови възможности за пазара на ЕС и нови възможности за работа. В ЕЕТД следва да се вземат предвид всички видове инвестиции и участници на пазара, включително в областта на социалната икономика, които имат положително въздействие върху общия интерес, по-специално върху уязвимите хора. ЕЕТД следва да осигурява функции, които да позволяват на хора с увреждания да се възползват от подходяща достъпност. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК подкрепя факта, че използването на ЕЕТД и оповестяването на част от информация ще бъде безплатно. Въпреки това разходите за лицензиите или за събирането, генерирането и управлението на данни може да бъдат високи. Следва да се въведат фискални стимули и субсидии за МСП, за да се намалят разходите за предоставяне на данни, особено за задължителните доклади. Инвестиции в софтуерно и хардуерно оборудване за дружествата и другите заинтересовани страни на капиталовия пазар трябва да бъдат подкрепяни със средства от ЕС, за да се позволи правилното използване и взаимодействие с ЕЕТД. В това отношение е необходимо по-голямо участие на равнището на държавите членки. МСП следва да бъдат освободени от такси, независимо колко информация се публикува. Размерът на таксите, когато се прилагат, следва да бъде прозрачен и да бъде установен в пряка връзка с разходите за управление на данните. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕЕТД следва да третира еднакво дружествата, които са регистрирани на фондовата борса и тези, които не са, независимо от техния размер или географско местоположение. ЕЕТД следва да се превърне в инструмент, който генерира добавена стойност, като осигурява по-голяма ефективност при докладването, прозрачността и управлението на данни. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Управлението на ЕЕТД следва да се основава на привличането на гражданското общество и следва да включва управленска структура на две равнища, както следва:






  — | консултативен съвет, който да включва гражданското общество и социалните партньори въз основа на прозрачен процес на подбор, и който да взема решения относно бъдещето на ЕЕТД и стратегическите промени; |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

консултативен съвет, който да включва гражданското общество и социалните партньори въз основа на прозрачен процес на подбор, и който да взема решения относно бъдещето на ЕЕТД и стратегическите промени;

| — | изпълнителен съвет, който да гарантира техническите стандарти и правилното функциониране на ЕЕТД. |
| --- | --- |

—

изпълнителен съвет, който да гарантира техническите стандарти и правилното функциониране на ЕЕТД.

| 3.13. | В контекст, в който експозицията на банките е висока, доверието на инвеститорите и решението за инвестиране в дружествата чрез използване на капиталовите пазари зависи от лесната достъпност, качеството и съпоставимостта на информацията. ЕИСК отбелязва, че за да се създаде ефективна и всеобхватна връзка между емитентите и инвеститорите, от решаващо значение са стандартните процедури. Стандартизацията трябва да включва едни и същи срокове за оповестяване и методологии за публикуваните данни съгласно принципа „еднаква дейност, еднакъв риск, еднакви правила“. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Кризата с COVID-19 и необходимостта от устойчиво и приобщаващо възстановяване, при което никой не е пренебрегнат, увеличиха натиска за ускоряване на прилагането на плана за действие за СКП. Сега дружествата се нуждаят от финансови средства и инвестиции в най-висока степен. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | За ЕИСК е ясно, че СКП не е факултативна инициатива от полза за малцина, а трябва да стане реалност във всички държави — членки на ЕС. Трябва да бъдат осигурени подходящи финансови и човешки ресурси, за да се гарантира ефикасното и ефективно използване на ЕЕТД. Включването и подпомагането на държавите членки и националните надзорни органи, за да се гарантира признаването на ЕЕТД като важен инструмент за европейски данни за дружествата, инвеститорите и финансовите посредници, следва да бъде приоритет. ЕЕТД следва да се популяризира във всички държави членки заедно с предимствата и значението на този инструмент. За тази цел може да се използват социалните медии. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК подкрепя факта, че Комисията е готова да осигури по-голяма прозрачност, да предостави повече данни (6) и да подпомогне цифровата трансформация на финансите през следващите години, както е посочено в стратегията за цифровизиране на финансовите услуги (7). Възможността за агрегиране на данни и генериране на доклади следва да бъде интегрирана в ЕЕТД (8). Следва да съществуват функции за съпоставяне и информационни бюлетини. ЕЕТД може да включва форум на заинтересованите страни за дискусии, разяснения и споделяне на най-добри практики. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК предлага да се осигури специална служба за помощ, която да подпомага предоставянето на информацията в правилния формат и да гарантира, че тя е технически използваема. Предоставяното съдействие следва да включва общи процедури и рамка за съгласуваност, съпоставимост и използваемост на данните. И накрая, за да се гарантира икономически ефективен процес, ЕЕТД следва да работи с най-разпространените файлови формати, като XBRL, PDF, XML, HTML, CSV, TXT и XLS. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК счита, че цифровизацията и централизираните данни ще имат положително въздействие върху докладването. Това ще доведе до подобрения при различните стрес тестове и климатични анализи, както и до по-добро идентифициране и наблюдение на портфейлите на финансовите институции по отношение на целите на Парижкото споразумение относно изменението на климата. ЕЕТД ще бъде инструмент, който допринася за идентифициране на потенциалните рискове и за създаване на възможности за дружествата. Също така може да бъде инструмент, който да допринесе за стимулирането на научните изследвания на МСП на европейско равнище. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК предлага да се гарантира еднаква степен на значимост по отношение на видимостта и равнопоставеността между финансовите и нефинансовите данни. Нефинансовата информация следва да включва — на доброволен принцип — социални данни по отношение на дейността на всяко дружество и неговите служители. Не бива да се изключват данните относно ръководството и служителите на дружеството, на доброволен принцип (брой служители, пол и т.н.). В това отношение могат да бъдат установени специфични критерии за социална информация. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК счита, че би трябвало да се прояви повече амбиция относно ЕЕТД. По-специално следва да се добавят допълнителни цели, които да надхвърлят събирането на необработени данни, и следва да се създаде по-голяма добавена стойност чрез обработването на информацията, вместо ЕЕТД да бъде само информационен инструмент с единна точка за достъп. ЕИСК приветства факта, че ЕЕТД ще бъде достъпна на всички официални езици на ЕС. Ролята и значението на ЕЕТД са решаващи, за да се гарантира, че изследователите, социалните партньори, неправителствените организации, академичните среди и анализаторите разполагат с по-голям, подходящ, справедлив, равен и непосредствен достъп до информация. ЕЕТД би могла да подкрепи появата на нови частни платформи за обработка на информация; разходите за използването им и достъпът до капиталовите пазари обаче ще продължат да бъдат проблем, особено за дребните инвеститори като частни лица. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Създаването на условия за големи информационни масиви, машинно самообучение и изкуствен интелект ще осигури по-голяма ефективност при използването на информация, за да се създадат интегрирани в по-голяма степен капиталови пазари, и ще направи по-устойчива икономиката на ЕС. Секторните, териториалните доклади и анализи следва да бъдат възможности за бъдещите ползватели на ЕЕТД. Проверката и гарантирането на валидността на данните би трябвало да останат постоянна задача. Припокриването на докладването и управлението на данни трябва да се наблюдава внимателно. Въпреки това ЕИСК счита, че предоставянето на необработена информация е по-малко амбициозно и недостатъчно за новите инвеститори, които не са запознати с капиталовите пазари и обмислят да инвестират в тях. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕЕТД трябва да бъде стартирана, за да се постигне не само целта за капиталовия пазар, но и допълващите цели на политиката, като приноса на дружествата към показателите за ЦУР на ООН. Предоставянето на достъп до данни на трети държави може да допринесе за осигуряване на допълнителни инвестиции за дружествата от ЕС в бъдеще. ЕЕТД би трябвало да следва примера на портала InvestEU и би могла да подпомага успешното реализиране на СКП (9). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК счита, че следва да се постигне финансова и цифрова грамотност (действие 7 от плана за действие за СКП). Необходим е и наръчник за финансова грамотност. Биха могли да се изготвят и популяризират специални насоки за разбиране на значението на данните и за използването и обмена на данни. В това отношение може да се използват средствата по линия на ЕСФ+. Постоянно следва да се обръща внимание на подходящите и адекватни условия на труд за работниците, участващи в събирането и управлението на данни от различни дружества или заинтересовани страни. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК предлага в ЕЕТД да бъде включен минимален набор от икономически ключови показатели за ефективност (КПЕ), определени на равнището на ЕС, както и обща методология, за да се гарантира по-добра и по-широка употреба. Трябва да се осигури ясно полезно взаимодействие с член 8 от таксономията на ЕС във връзка с устойчивото развитие (10), тъй като ЕЕТД съдържа данни за устойчивостта. ЕЕТД следва да включва специално пространство за статистически данни за Зеления пакт и приноса на дружествата за показателите на Зеления пакт. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Накрая, ЕИСК би желал Европейската комисия да оцени предимствата на правилното и пропорционално регулиране и надзор на доставчиците на финансови данни и данни от екологичен, социален и управленски характер, тъй като те ще продължат да играят ключова роля нагоре и надолу по веригата, когато ЕЕТД започне да функционира. |
| --- | --- |

4.11.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Действие 1, Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие, 24.9.2020 г., COM(2020) 590 final.

1

Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие

(2)  Директива (ЕС) 2019/1024 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. относно отворените данни и повторното използване на информацията от обществения сектор (ОВ L 172, 26.6.2019 г., стр. 56).

2

(3)  ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20.

3

(4)  Международна организация на комисиите по ценни книжа (IOSCO) (2020 г.), Доклад относно устойчивото финансиране и ролята на регулаторите на ценни книжа и IOSCO.

4

(5)  https://blogs.imf.org/2019/09/10/a-capital-market-union-for-europe-why-its-needed-and-how-to-get-there

5

(6)  COM(2020) 66 final.

6

(7)  COM(2020) 591 final.

7

(8)  Подобно на Европейския облак за отворена наука.

8

(9)  ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20.

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:32020R0852&from=BG.

10

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/64

---

Становище относно Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2015/760 по отношение на обхвата на допустимите активи и инвестиции, изискванията за състава на портфейла и диверсификацията, правилата за заемане на парични средства и други правила на фондовете, както и по отношение на изискванията, свързани с издаването на разрешение, инвестиционните политики и условията за дейността на европейските фондове за дългосрочни инвестиции

[COM(2021) 722 final — 2021/0377 (COD)]

(2022/C 290/11)

| Докладчик: | Pierre BOLLON |
| --- | --- |

Докладчик:

Pierre BOLLON

| Искане за консултация | Европейски парламент, 14.2.2022 г.
  Съвет на Европейския съюз, 22.3.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 3.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 111/1/0 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 14.2.2022 г.

Съвет на Европейския съюз, 22.3.2022 г.

Правно основание

Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

3.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

111/1/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК изразява силната си подкрепа за предложения балансиран преглед на Регламента относно европейските фондове за дългосрочни инвестиции (ЕФДИ), тъй като при предишния му формат не бяха постигнати основаните на добри намерения цели. Преминаването на финансовите ресурси и спестяванията към дългосрочни инвестиции е особено необходимо за социално приобщаващото възстановяване след COVID и за двойния цифров и климатичен преход. От тази гледна точка един задълбочен преглед на Регламента относно ЕФДИ е наистина от съществено значение. Във връзка с това ЕИСК изразява надежда, че процесът на приемане няма да доведе до добавяне на нови регулаторни изисквания, което би отслабило стремежа към опростяване, предложено основателно от Комисията. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | „ЕФДИ 2“ е навременно и целесъобразно предложение, което може значително да стимулира икономическия растеж и създаването на работни места в ЕС. ЕФДИ са дългосрочни фондове, които се ползват с „европейски паспорт“. Те ще трябва да играят значителна роля във финансирането на двойния климатичен и цифров преход, изграждането на транспортна и социална инфраструктура и финансирането на проекти за жилищно настаняване, както и, разбира се, във финансирането на малки и средни европейски предприятия, особено иновативни и стартиращи предприятия. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | За съжаление на този етап няма достатъчно точна оценка на глобалния недостиг от дългосрочно финансиране. Трябва да се положат още усилия на европейско равнище за извършването на по-добра оценка, но необходимостта от финансиране несъмнено е голяма и сумата възлиза на няколко трилиона евро. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК набляга изрично на това колко е важно да се финансира същественият преход към европейска икономика с много по-слаб въглероден интензитет (и в крайна сметка въглеродно неутрална) и изтъква значимостта на европейската „Стратегия за финансиране на прехода към устойчива икономика“. Необходимо е също така да се увеличи достъпността на данните от екологичен, социален и управленски характер (ЕСУХ) и финансовите данни, по-специално чрез проекта за Европейска единна точка за достъп (ЕЕТД), и е важно да се укрепят необходимото регулиране и надзор на доставчиците на данни. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Предложението на Европейската комисия за ЕФДИ 2 съдържа целенасочени подобрения по отношение на допустимите инвестиции, което ще позволи да се разшири инвестиционният обхват на ЕФДИ и да се подкрепят икономическият растеж и конкурентоспособността. Освен това по този начин ЕФДИ ще могат да покрият по-голям географски обхват на инвестициите в рамките на Европа. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК подкрепя адаптирането на предишните възпиращи пречки пред достъпа до ЕФДИ за инвеститорите на дребно, които понастоящем не могат да се ползват от възвръщаемост при дългосрочни инвестиции. По този начин ЕФДИ ще допълнят настоящия успех на предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК). Тази стъпка е още по-важна и поради засилената защита за инвеститорите посредством новата силна връзка със задължителните „тестове за пригодност“ по силата на Директивата относно пазарите на финансови инструменти (ДПФИ II), както и посредством поясняването на правилата относно конфликтите на интереси. Освен това ЕИСК отправя отново настоятелно многобройните си предходни призиви за развиване на образованието за инвеститори навсякъде в Европа. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК би приел ЕФДИ от „частично отворен тип“ (успоредно с тези от „затворен тип“) — т.е. ЕФДИ, които може да бъдат мащабни и диверсифицирани, и да позволяват обратно изкупуване (и записване на дялове или акции) след период на предизвестие, при условие, разбира се, че тези възможности са изложени ясно в документацията, която се предоставя на клиентите, и са предмет на надзор от компетентния национален орган. За да се подпомогне ликвидността на тези ЕФДИ, те следва да могат да инвестират до 50 % (и евентуално дори повече) в диверсифицирани активи при спазване на правилата за ПКИПЦК. Значително би спомогнало и допълнителното повишаване на възможното равнище на инвестициите в други фондове. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Предвид факта, че от ЕФДИ се изисква да следват строго правилата, предвидени в европейски регламент, допълнително положително действие би било Европейската комисия да оцени доколко полезно и осъществимо би било да им бъде разрешено да използват международен идентификационен номер на ценни книжа (ISIN код) „.eu“, чрез който биха подобрили своята трансгранична наличност и видимост. Комитетът приветства силна роля на Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) в приемането на регулаторни технически стандарти (РТС), насърчаването на сближаването на надзорните практики и координирането на надзорната дейност, наред с действащите национални регулаторни органи. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Важно е да се улесни допустимостта на ЕФДИ за спестовни сметки, договори за застраховка „Живот“, свързани с инвестиционен фонд, спестовни схеми за служители и, естествено, за пенсионни механизми, като например паневропейския пенсионен продукт. Успоредно с това в настоящото предложение за преработване на директивата „Платежоспособност II“ и при бъдещото преразглеждане на Директивата относно дейностите и надзора на институциите за професионално пенсионно осигуряване (ИППО) би могъл да бъде включен стимул за застрахователните и пенсионните предприятия да инвестират в ЕФДИ. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Не на последно място, европейските инвеститори в ЕФДИ следва да могат да се ползват с „най-доброто данъчно третиране“ спрямо своите спестявания, което да им бъде осигурено от държавата им на пребиваване. Дългосрочните инвеститори следва да се ползват навсякъде в Европа със стабилни и стимулиращи данъчни правила. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Обобщение на предложението на Комисията

| 2.1. | Регламентът за ЕФДИ е европейска рамка за алтернативни инвестиционни фондове (АИФ), които правят дългосрочни инвестиции, като инвестират например в проекти за социална и транспортна инфраструктура, недвижими имоти и малки и средни предприятия (МСП). С Регламента за ЕФДИ се установяват единни правила относно издаването на разрешения, инвестиционните политики и оперативните условия и предлагането на ЕФДИ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Регулаторната рамка за ЕФДИ има за цел да улесни дългосрочните инвестиции в тези видове активи от страна на институционалните инвеститори и инвеститорите на дребно и да осигури алтернативен, небанков източник на финансиране на реалната икономика. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Настоящият преглед има за цел да увеличи навлизането на ЕФДИ в целия ЕС в полза на европейската икономика и инвеститори. Това от своя страна ще подпомогне непрекъснатото развитие на съюза на капиталовите пазари (СКП), който също има за цел да улесни достъпа на дружествата от ЕС до по-стабилно, устойчиво и разнообразно дългосрочно финансиране. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | След приемането на първоначалната правна рамка за ЕФДИ през април 2015 г. са получили разрешение само 67 ЕФДИ (към февруари 2022 г.) с относително малък размер на управляваните нетни активи (оценявани на приблизително 2,4 милиарда евро през 2021 г.). ЕФДИ, за които са издадени разрешения, са установени само в четири държави членки (Люксембург, Франция, Италия и Испания), а останалите държави членки нямат местни ЕФДИ. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Въпреки че регламентът за ЕФДИ представлява все още относително нова рамка, наличните пазарни данни показват, че пазарът не се е разраснал според очакванията. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Според оценката на функционирането на правната рамка на ЕФДИ и обратната информация от заинтересованите страни предимствата на ЕФДИ са намалени от ограничителните правила за фондовете и пречките за навлизане на пазара за инвеститорите на дребно, като комбинираният ефект от това намалява полезността, ефективността и привлекателността на правната рамка за ЕФДИ за управителите и инвеститорите. Тези ограничения са основните фактори, поради които ЕФДИ не успяват да се разраснат значително и да достигнат пълния си потенциал за насочване на инвестициите към реалната икономика. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Във връзка с това прегледът на регулаторната рамка за ЕФДИ има за цел да ускори приемането и да повиши привлекателността на ЕФДИ чрез целенасочени промени в правилата на фондовете. Това означава по-специално разширяване на обхвата на допустимите активи и инвестиции, по-гъвкави правила за фондовете, включващи улесняването на стратегии за „фондове на фондовете“, и намаляване на необоснованите пречки пред достъпа на инвеститорите на дребно до ЕФДИ, по-специално изискването за първоначални инвестиции в размер на 10 000 EUR и изискването за максимален общ праг от 10 % за онези инвеститори на дребно, чиито финансови портфейли са под 500 000 EUR. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Освен това предложението има за цел да направи структурата на ЕФДИ по-привлекателна чрез облекчаване на правилата за избрани фондове за ЕФДИ, достъпни единствено за професионални инвеститори. С прегледа на правната рамка за ЕФДИ се въвежда и доброволен механизъм за прозорец за ликвидност, за да се осигури допълнителна ликвидност на инвеститорите в ЕФДИ и новорегистрираните инвеститори, без да се изисква теглене от капитала на ЕФДИ. Освен това предложението има за цел да гарантира наличието на подходящи предпазни мерки за защита на инвеститорите. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК изразява силната си подкрепа за предложения балансиран преглед на Регламента относно ЕФДИ, тъй като при предишния му формат не бяха постигнати основаните на добри намерения цели. Този очакван преглед беше приветстван още в становището на ЕИСК относно „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“ (1) като основен елемент в новия план за действие за СКП. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Действително, освен повишаването на ефективността и безопасността на европейските капиталови пазари, пренасочването на финансовите ресурси и спестяванията към дългосрочни инвестиции е особено необходимо за социално приобщаващото възстановяване след COVID и за двойния цифров и климатичен преход. От тази гледна точка един задълбочен преглед на Регламента относно ЕФДИ е наистина от съществено значение. Във връзка с това ЕИСК изразява надежда, че процесът на приемане няма да доведе до добавяне на нови регулаторни изисквания, което би отслабило стремежа към опростяване, предложено основателно от Комисията. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕФДИ са дългосрочни фондове, които могат да се предлагат на пазара и в които може да се участва трансгранично в целия Съюз, тъй като се ползват от „европейски паспорт“. Те ще могат да играят значителна роля в изграждането на инфраструктура (например транспортна и енергийна), модернизирането на жилищния фонд, финансирането на научноизследователската и развойната дейност и, разбира се, във финансирането на малки и средни европейски предприятия и стартиращи предприятия (инвестиции, които обикновено не се възползват от ликвидността, предоставяна от котировката на финансовите пазари), като по този начин насърчават създаването на работни места. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК набляга изрично на това колко е важно да се финансира същественият преход към приобщаваща европейска икономика с много по-слаб въглероден интензитет (и в крайна сметка въглеродно неутрална) и изтъква значимостта на европейската „Стратегия за финансиране на прехода към устойчива икономика“, по-специално предложената директива относно отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта и предвидената социална „таксономия“. Необходимо е също така да се увеличи достъпността на данните от екологичен, социален и управленски характер (ЕСУХ) и финансовите данни, по-специално чрез проекта за Европейска единна точка за достъп (ЕЕТД), и е важно да се укрепят необходимото регулиране и надзор на доставчиците на данни. Следва да се ускори и работата по знаците за ЕСУХ, за да се предоставят насоки на инвеститорите в ЕФДИ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Добре калибрираното и пропорционално предложение на Европейската комисия за ЕФДИ 2 основателно съдържа целенасочени подобрения по отношение на допустимите инвестиции, които ще дадат възможност за по-силна подкрепа за растежа и конкурентоспособността чрез ЕФДИ. По този начин значителен брой от тях ще бъдат по-диверсифицирани, тъй като инвестиционният обхват на ЕФДИ ще бъде разширен, което ще увеличи броя на възможностите. Други ще бъдат по-концентрирани, съсредоточавайки се върху ключови инвестиции. Освен това промените ще дадат възможност на ЕФДИ да покрият по-голям географски обхват на инвестициите в рамките на Европа. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК подкрепя адаптирането, което дава възможност за преодоляване на предишните възпиращи пречки пред достъпа до ЕФДИ за инвеститорите на дребно. Предвид огромния обем на спестяванията, които понастоящем не могат да се ползват с възвръщаемост при дългосрочни инвестиции, това е важна стъпка, по-специално в контекста на ниски (макари в някои случаи покачващи се) лихвени проценти и инфлационен натиск. По отношение на защитата на инвеститорите, предоставянето на по-широк спектър от допустими активи и инвестиционни стратегии е от голямо значение и ще бъде по-ефективно от подробните ограничения от 2015 г., чийто недостатък беше, че ограничиха съществено предлагането на фондове на инвеститори — както институционални инвеститори, така и инвеститори на дребно. ЕИСК приветства новата силна връзка със задължителните „тестове за пригодност“ по силата на ДПФИ II, както и поясняването на правилата относно конфликтите на интереси. Освен това ЕИСК отправя отново настоятелно многобройните си предходни призиви за развиване на образованието за инвеститори навсякъде в Европа. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Един от видовете ЕФДИ има характеристики, които ги доближават до фондовете от „затворен тип“. При тях класическият начин за осигуряване на ликвидност на инвеститорите съгласно предложението се изразява в незадължителни „механизми за осигуряване на временна ликвидност“ посредством вторични механизми за търговия, но тези механизми често са трудни или на практика невъзможни за прилагане, по-специално когато „маркет-мейкърите“ не са многобройни (риск, който беше откроен в становището на ЕИСК от 16 октомври 2013 г. и който за съжаление се сбъдна). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Поради тази причина, успоредно с тези „ЕФДИ от затворен тип“, ЕИСК би приел и ЕФДИ от „частично отворен тип“ (2), т.е. ЕФДИ, които може да бъдат мащабни и диверсифицирани и може периодично (например два пъти годишно) да позволяват обратно изкупуване (и също така записване на дялове или акции) след период на предизвестие (например 90 дни), при условие, разбира се, че тези възможности са изложени ясно от лицето, управляващо ЕФДИ, в документацията, която се предоставя на клиентите, и са предмет на надзор от компетентния национален орган. Предложението на Комисията за предоставяне на допълнителна яснота в регулаторните технически стандарти по отношение на процента на обратно изкупуване е положителна първа стъпка в правилната посока, която следва да бъде последвана от други. За да се подпомогне ликвидността на частично отворените ЕФДИ, те следва да могат да инвестират до 50 % (и евентуално дори повече) в диверсифицирани активи при спазване на правилата за ПКИПЦК. Значително би спомогнало и допълнителното повишаване на възможното равнище на инвестициите в други фондове. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК би искал набираните посредством ЕФДИ средства да бъдат инвестирани най-вече в икономиката на ЕС в контекста на ожесточената конкуренция на световно равнище и необходимостта от финансиране на двойния преход. За съжаление на този етап няма достатъчно точна оценка на недостига от дългосрочно финансиране. Поради това трябва да се положат още усилия на европейско равнище за извършването на по-добра оценка, но необходимостта от финансиране несъмнено е голяма и сумата възлиза на няколко трилиона евро (нисък едноцифрен процент от брутния вътрешен продукт (БВП) на ЕС), ако се добавят нуждите, свързани с климата и устойчивостта, нуждите от собствен капитал и иновативни МСП и стартиращи предприятия, от транспортна инфраструктура и, което е от значение — от социална инфраструктура. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Предвид факта, че от ЕФДИ се изисква да следват строго правилата, предвидени в европейски регламент, допълнително положително действие би било Европейската комисия да оцени доколко полезно и осъществимо би било да им бъде разрешено да използват ISIN код „.eu“, чрез който биха подобрили своята трансгранична наличност и видимост. Във връзка с това ЕИСК приветства предложеното от Комисията укрепване на регистъра на ЕФДИ. ЕИСК призовава за установяване и прилагане на ясни правила за целия ЕС с ефективна водеща роля на ЕОЦКП и необходимото сътрудничество от страна на активните национални регулаторни органи. По-специално, правилата трябва да гарантират, че лицата, управляващи ЕФДИ, внедряват подходящи инструменти за управление на ликвидността във фондовете, които стартират, и предоставят ясна и точна информация за таксите и рисковете, съгласно вече предвиденото в Регламента относно основните информационни документи за пакети с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти (ПИПДОЗИП) и директивите за пазарите на финансови инструменти (ДПФИ). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Важно е да се улесни допустимостта на ЕФДИ за спестовни сметки, за договори за застраховка „Живот“, свързани с инвестиционен фонд, за спестовни схеми за служители и, естествено, за пенсионни механизми, като например паневропейския пенсионен продукт. Успоредно с това в настоящото предложение за преработване на директивата „Платежоспособност II“ и при бъдещото преразглеждане на Директивата относно институциите за професионално пенсионно осигуряване (ИППО) би могъл да бъде включен стимул за застрахователните и пенсионните предприятия да инвестират в ЕФДИ. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Не на последно място, европейските инвеститори в ЕФДИ следва да могат да се ползват с „най-доброто данъчно третиране“ спрямо своите спестявания, което да им бъде осигурено от държавата им на пребиваване. За съжаление понастоящем в много европейски държави краткосрочното спестяване в ликвидни активи много често се ползва с по-благоприятно данъчно третиране, което изпраща на инвеститорите погрешното послание, че е по-добре да „предпочетат ликвидността“, дори когато може да са ориентирани в по-голяма степен към дългосрочни инвестиции. Във всеки случай дългосрочните инвеститори следва да се ползват със стабилни и стимулиращи данъчни правила. |
| --- | --- |

3.12.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20.

1

(2)  Както се предвижда понастоящем в предстоящата схема на Обединеното кралство за фонд за дългосрочни активи. Повечето респонденти във връзка с доклада на Комисията за оценка на въздействието са изразили същото мнение (вж. стр. 73).

2

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/68

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 600/2014 по отношение на повишаване на прозрачността на пазарните данни, премахване на пречките пред създаването на консолидирана система за борсова информация, оптимизиране на задълженията за търговия и забрана за получаване на плащания за препращане на нареждания на клиенти

[COM(2021) 727 final — 2021/0385 (COD)]

(2022/C 290/12)

| Докладчик: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |
| --- | --- |

Докладчик:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 3.2.2022 г.
  Европейски парламент, 27.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 3.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 210/0/4 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 3.2.2022 г.

Европейски парламент, 27.1.2022 г.

Правно основание

Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

3.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

210/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства факта, че в съответствие с оповестеното в плана за действие за съюз на капиталовите пазари от 2020 г. (1) Европейската комисия представи в определения срок предложение за създаването на консолидирани системи за борсова информация за всеки клас активи (акции, борсово търгувани фондове, облигации и деривативни финансови инструменти). Това представлява още една стъпка напред към осъществяването на съюза на капиталовите пазари. ЕИСК подкрепя предложението на Европейската комисия. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК отново заявява, че създаването на съюз на капиталовите пазари е приоритетна задача и важна предпоставка за създаването на истински вътрешен пазар, за преодоляването на последиците от пандемията от COVID-19 и прехода към устойчива икономика в Европа. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства предложението за регламент за въвеждането на консолидираните системи за борсова информация и свързаните с това съпътстващи мерки. При правилно прилагане те ще повишат значително прозрачността и наличността на пазарни данни, ще уеднаквят регулаторните рамкови условия за местата за изпълнение и ще укрепят европейските капиталови пазари. Подобрената прозрачност ще намали значително последиците от все още силната разпокъсаност на европейските капиталови пазари. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | За ЕИСК е от голямо значение да се осигурява недискриминационен и свободен достъп до пазарни данни за всички, и по-специално за малките и средните предприятия и като цяло за непрофесионалните инвеститори. ЕИСК призовава Европейската комисия да премахне съществуващите информационни асиметрии. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът препоръчва на Европейската комисия да предприеме допълнителни действия в контекста на създаването на съюз на капиталовите пазари с цел по-нататъшно развитие на изключително разнообразната култура на дялово участие в Европа. Наред със създаващите доверие правила за превантивна защита на потребителите, това включва преди всичко и мерки за подобряване на образованието на потребителите. ЕИСК призовава също така, във всички мерки, насочени към създаването на съюз на капиталовите пазари, Европейската комисия да отдава голямо значение на аспектите, свързани със здравето, безопасността и условията на труд. За тази цел трябва да се гарантира също, че капацитетът на персонала на европейските и националните надзорни органи отразява нарасналите задачи. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | По спорния въпрос относно забраната за получаване на плащания за препращане на нареждания на клиенти с цел изпълнение (Payment for Orderflow — PFOF) ЕИСК препоръчва да се засили следният принцип: финансовите посредници могат да избират мястото на търговия или контрагента за изпълнение на сделките на клиентите си единствено от гледна точка на постигането на възможно най-добро изпълнение за клиентите си. ЕИСК подкрепя разбирането на Европейската комисия, че материалните или нематериалните възнаграждения, предоставяни от местата на търговия или от контрагентите на финансовия посредник за препращането на нареждания за изпълнение принципно противоречат на това. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | На 25.11.2021 г. Европейската комисия представи пакет от мерки за укрепване на съюза на капиталовите пазари (пакет за капиталовите пазари). Пакетът се състои от съобщение на Европейската комисия и четири правни акта (2). Предмет на настоящото становище — като част от пакета за капиталовите пазари — е преразглеждането на Регламента относно пазарите на финансови инструменти (РПФИ) (3), който съдържа основно правилата за инфраструктурата на финансовите пазари и заедно с европейската директива относно пазарите на финансови инструменти (4) (ДПФИ II = Markets in financial instruments directive) установява регулаторната рамка за предоставянето на инвестиционни услуги. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Общи бележки

3.1.   Определянето на мястото на предложението

| 3.1.1. | Общото за включените в пакета за капиталовите пазари предложения е, че те имат за цел по-голяма прозрачност на все още фрагментираните европейски капиталови пазари. Европейският икономически и социален комитет приветства тази цел, тъй като без достатъчна прозрачност и надеждни и своевременно налични данни е невъзможно да бъде изграден съюз на капиталовите пазари. В това отношение са от голямо значение предложените изменения на Регламента, т.нар. РПФИ. Предложените изменения се отнасят, на първо място, до пазарната инфраструктура, след като разпоредбите за защита на инвеститорите в контекста на пандемията от COVID-19 вече бяха предмет на т.нар. „бързо решение“ на ДПФИ (5) в началото на 2021 г. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Необходимо е да има възможно най-голяма прозрачност на пазарите за ценни книжа, тъй като по този начин се осигурява по-добър достъп до капиталовите пазари и за малките и средните предприятия и като цяло за непрофесионалните инвеститори. Наистина понастоящем вече всички платформи за изпълнение са задължени да публикуват информация например за обема, часа и цената на сделките. Но консолидираното представяне на тези данни — а с това и предоставянето на истински преглед на пазара — е възможно само за големите инвестиционни дружества, и то при значителни финансови разходи. Ето защо днес никой не може да е сигурен дали наистина е получил най-добрата цена. Опростеният достъп до надеждни пазарни данни обаче има ключово значение. Това се отнася в частност и за информацията във връзка с устойчивостта, която се изисква задължително с оглед създаването на устойчиви финансови пазари в рамките на прилагането на Европейския зелен пакт и която има все по-важна функция. В това отношение съществува важна същностна връзка с единната европейска точка за достъп и с опростеното предоставяне на информация във връзка с устойчивостта (цели за устойчиво развитие). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Бързият, надежден и опростен достъп до пазарни данни посредством произтичащата от това по-голяма прозрачност ще стимулира и конкуренцията между местата на търговия, тъй като в условията на прозрачност сделките с ценни книжа ще се сключват там, където се постигат най-добри цени и ликвидността е висока. Прозрачността е също така съществен аспект за частните и институционалните инвеститори по отношение на криптоактивите в консолидираните европейски системи за борсова информация. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Консолидираните европейски системи за борсова информация — съответно за всеки клас активи (акции, борсово търгувани фондове, облигации и деривативни финансови инструменти) — са съществен инструмент за премахване на съществуващите информационни асиметрии. Те могат да допринесат и за намаляване на доминацията на високочестотната търговия. ЕИСК приветства конкуренцията в областта на пазарната инфраструктура. В това отношение за Комитета е от значение конкуренцията да бъде лоялна и да се води на същото регулаторно равнище. Трябва да се изключи надзорен арбитраж между местата на търговия. Въпреки Регламента за европейската пазарна инфраструктура, който е пряко приложим в държавите членки, от съществено значение е Европейската комисия да наблюдава съпътстващите национални правни актове и тяхното практическо прилагане, както и националната надзорна практика по отношение на еднаквите условия на конкуренция, да изисква от държавите членки евентуални корекции и доколкото е необходимо, да санкционира нарушенията. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Въвеждането на консолидираните системи за борсова информация, т.е. централизирани бази данни, които дават опростен, недискриминационен достъп до консолидирани пазарни данни на всички инвеститори (малки и големи управители на инвестиционни портфейли, пенсионни фондове, непрофесионални инвеститори), както и на всички финансови посредници независимо дали са големи, или малки, ще намали информационното предимство на големите продавачи, ще улесни значително достъпа до финансовите пазари и по този начин ще увеличи тяхната бъдеща ефективност. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Чрез установяването на по-голяма прозрачност консолидираните европейски системи за борсова информация могат да допринесат и за трайно противодействие на прекомерната нестабилност на курсовете, като например тяхното скокообразно движение и ценовите сривове. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Според ЕИСК прозрачността вследствие на консолидираните системи за борсова информация и улеснения достъп до пазарни данни и за непрофесионални инвеститори не замества необходимостта от все по-добре развита защита на инвеститорите. Улесненият достъп до данни от страна на непрофесионалните инвеститори припомня необходимостта от засилване на усилията за достатъчно финансово образование на потребителите, за да могат да подхождат отговорно към възможностите и рисковете на капиталовите пазари. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Създаването на консолидираните системи за борсова информация е голяма стъпка и от гледна точка на етиката по отношение на данните, която придобива все по-голямо значение в цифровизирания свят, в който данните са стока и ключ за участието в икономическия и социалния живот. ЕИСК се застъпва за недискриминационен достъп до пазарните данни. Комитетът приветства факта, че въвеждането на консолидираните системи за борсова информация открива по-специално достъпа за малките предприятия и непрофесионалните потребители до важни за тях данни, които иначе биха били недостъпни заради липсата на финансови ресурси. Така въвеждането на консолидираните системи за борсова информация отговаря едновременно на необходимостта от етичен достъп до информация на финансовите пазари. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | ЕИСК приветства факта, че в основата на своите предложения Европейската комисия е поставила задълбочени анализи на тяхното въздействие върху пазара както върху европейските места на търговия, така и върху международната конкуренция. Комитетът приветства също така факта, че Европейската комисия отсега планира последващата оценка на новите правила. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Консолидирани европейски системи за борсова информация (consolidated tapes, CT), член 22 и член 27 от предложението за РПФИ

| 3.2.1. | ЕИСК подкрепя отново (6) предложението на Комисията на ЕС за въвеждане на консолидираните европейски системи за борсова информация. При правилно техническо прилагане то ще позволи на всички участници на пазара да получат достъп почти в реално време до данните за сделките — за акции, борсово търгувани фондове, облигации и деривативни финансови инструменти — от всички места на търговия в ЕС. По този начин консолидираните европейски системи за борсова информация биха имали значителен принос за премахването на фрагментарността на пазарите. Въпреки това успехът на консолидираните европейски системи за борсова информация ще зависи до голяма степен от успешното практическо прилагане (задължението за предоставяне на данни, стандарти за данните, достъпа до данни и тяхното качество, сигурност и защита [доколкото е от значение], отстраняване на проблемите с прозрачността при определянето на международен идентификационен номер на ценни книжа [International Securities Identification Numner, ISIN] на деривативни финансови инструменти през срока им до падежа [а не на ежедневна база], използване на най-новите технологии, оперативна устойчивост, опростен достъп на изгодна цена). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | За да се постигне успех, трябва всички доставчици на данни без дискриминация да подлежат на еднакви строги изисквания за качество независимо дали са борси, банки, традиционни доставчици на данни или финансово-технологични дружества. Освен това други важни предпоставки за успех са качеството на данните и подходяща структура за управление. ЕИСК счита, че е абсолютно необходимо да се упражнява постоянен контрол именно върху качеството на данните и управлението на консолидираните системи за борсова информация и при необходимост, те да бъдат регулирани допълнително. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | ЕИСК подкрепя добре балансираното предложение, на Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) да бъде възложена централна роля в текущото наблюдение на консолидираните европейски системи за борсова информация. ЕИСК свързва това с очакването, че на ЕОЦКП, а също и на националните надзорни органи на пазара на ценни книжа ще бъдат осигурени и необходимите за това финансови, материални и кадрови ресурси. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Процедурата за избор на оператор на консолидираните системи за борсова информация за даден вид актив има изключително значение. Според ЕИСК са важни гладките и прозрачни процедури за избор. Това е преди всичко така, тъй като първите оператори на консолидираните системи за борсова информация ще имат значително конкурентно предимство при обявяването на нов публичен търг след пет години. Поради това е желателно публичните търгове да протичат в условия на широка конкуренция. Комитетът приветства факта, че критериите за избор са подробно описани и че се определят и организационните изисквания към доставчиците на консолидирани системи за борсова информация. ЕИСК счита, че е добър подход доставчиците на консолидирани системи за борсова информация в края на всяко тримесечие да публикуват на своите безплатно достъпни уебсайтове статистика за изпълнението и доклади за инциденти, свързани с качеството на данните и системите. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Консолидираните европейски системи за борсова информация ще представляват също така важна стъпка и важен инструмент, който ще позволи на доставчиците на инвестиционни услуги да изпълняват по-добре информирано, въз основа на по-широка база и по-лесно задължението си за възможно най-добро изпълнение на нарежданията на клиентите (Best Execution, член 27, параграф 2 от ДПФИ II). По-специално за инвеститорите на дребно основният критерий ще бъде постигането на най-добрата цена. ЕИСК обаче предупреждава, че консолидираните европейски системи за борсова информация не следва да заменят принципа на най-доброто изпълнение. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Консолидираните европейски системи за борсова информация могат да разгърнат своята пълна ефективност само когато важат еднакви условия на конкуренция за съществуващите на пазара различни платформи за изпълнение. Поради това ЕИСК подкрепя предложенията на Европейската комисия, насочени към пълна прозрачност на платформите за търговия, по-специално и забраната на така наречените Dark Pools (платформи за анонимна търговия с финансови инструменти), при които търговците на подлежат на никакви изисквания за прозрачност. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Задължение за място на търговия с деривативни финансови инструменти, член 28 от предложението за РПФИ

| 3.3.1. | ЕИСК приветства факта, че с предложението на Европейската комисия се премахва системен пропуск, възникнал при публикуването на прегледа на Регламента за европейската пазарна инфраструктура по REFIT. Малките финансови контрагенти ще бъдат освободени в бъдеще по сигурен от правна гледна точка начин от задължението за място на търговия и както досега —– от задължението за клиринг. |
| --- | --- |

3.3.1.

3.4.   Място на търговия с акции, член 23 от предложението за РПФИ

| 3.4.1. | В предложението задължението за място на търговия с акции се ограничава до активи с международен идентификационен номер на ценни книжа (International Securities Identification Number — ISIN) от Европейския съюз. Но и самите те са освободени от задължението за място на търговия, когато се търгуват извън Европейския съюз в местна валута. От гледна точка на инвеститорите предложението е благоприятно, тъй като при активи на място на търговия извън Европейския съюз вероятно там ще се постигнат и най-добрите цени. Това се отнася по-специално и за активи, които имат ISIN от ЕС, но се търгуват основно в британски лири на Лондонската фондова борса. Поради това ЕИСК изразява изричното си съгласие с предложението. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Забрана за получаване на плащания за препращане на нареждания на клиенти с цел изпълнение (Payment for Orderflow — PFOF), член 39а от предложението за РПФИ

| 3.5.1. | Предложението забранява модела на възнаграждение, наричан PFOF, при който финансовите посредници получават такси от своите търгуващи контрагенти за това, че насочват към тях сделки на свои клиенти. PFOF преди всичко е модел за финансиране при онлайн брокери, които често представляват изгодна алтернатива на традиционната борсова търговия именно за непрофесионалните инвеститори. По-специално при т.нар. брокери с нулева комисиона (Zero Commission Broker) съществува практиката, на клиента да се начислява ниска такса за поръчката и приходите (на брокера) да се получават от „възнаграждения от възстановени суми“ на мястото на търговия. Често всички нареждания се концентрират към един контрагент. Тези „възнаграждения от възстановени суми“ не се обявяват на клиента. ЕИСК споделя разбирането на ЕОЦКП (7), че тази практика не е съвместима със задължението за възможно най-добро изпълнение и изискването за ценова прозрачност. От друга страна, тези онлайн брокери представляват изгоден достъп с нисък праг до инвестиционни услуги именно за непрофесионалните инвеститори. Според Комитета е наложително да се гарантира еднаква прозрачност на разходите и равни условия на конкуренция между финансово-технологичните дружества и традиционните продавачи. ЕИСК препоръчва да се обърне специално внимание на този въпрос в по-нататъшната законодателна процедура. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | При това според ЕИСК трябва да се установи също така дали, независимо от юридическите опасения (възможно най-добро изпълнение), моделът PFOF би могъл да е нежелателен и поради свързани с пазарната структура причини, тъй като при този модел от борсите се отклонява твърде голям по размер търгуван обем и по този начин се застрашава като цяло способността за функциониране на борсите. Въобще намаляването на пазарната ликвидност би противоречало напълно на целите на съюза на капиталовите пазари. Това би навредило в голяма степен преди всичко на необходимата пазарна прозрачност (по-специално на прозрачността преди сключването на сделките) и би било в ущърб на клиентите. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Възможно най-добро изпълнение (Best Execution)

| 3.6.1. | Комисията на ЕС предлага да се заличи съдържащото се в член 27, параграф 1 от ДПФИ II задължение на местата за изпълнение за публикуване на информация за качеството на изпълнението на нарежданията. Това предложение на Европейската комисия е разумно, тъй като безспорно в практиката докладите не се използват от инвеститорите като полезни източници на информация и в бъдеще ще имат на разположение и информация за сделките след затваряне на борсата посредством консолидираните европейски системи за борсова информация. ЕИСК разбира и подкрепя това. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Но тогава няма смисъл ЕОЦКП да провежда понастоящем консултации за адаптиране именно на регулаторните технически стандарти (РТС 27 и РТС 28), както се конкретизира в разпоредбата, която Европейската комисия предлага за заличаване чрез внесеното предложение (член 27, параграф 2 ДПФИ II). И не само няма смисъл, а това обременява ненужно засегнатите с една в крайна сметка напълно безполезна административна тежест. В духа на добрата и устойчива регулаторна практика, според ЕИСК подобен подход трябва да се избягва. |
| --- | --- |

3.6.2.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 590 final.

1

(2)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Съюз на капиталовите пазари — резултати една година след плана за действие; Предложение за единна европейска точка за достъп (European Single Access Point — ESAP); Преразглеждане на Регламента относно Европейски фондове за дългосрочни инвестиции (ЕФДИ); Преразглеждане на Директивата относно лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове (ДЛУАИФ) и Преразглеждането на Регламента относно пазарите за финансови инструменти (РПФИ).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 600/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Регламент (ЕС) No 648/2012 (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 84).

3

(4)  Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на Директива 2002/92/ЕО и на Директива 2011/61/ЕС (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 349).

4

(5)  Директива (ЕС) 2021/338 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2021 година за изменение на Директива 2014/65/ЕС по отношение на изискванията за предоставяне на информация, управлението на продуктите и ограниченията на позициите и на директиви 2013/36/ЕС и (ЕС) 2019/878 по отношение на тяхното приложение към инвестиционните посредници с цел да се подпомогне възстановяването от кризата във връзка с COVID-19 (ОВ L 68, 26.2.2021 г., стр. 14).

5

(6)  ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20 — 21.

6

(7)  Публично изявление на ЕОЦКП, Документ ESMA35-43-2749 от 13.7.2021 г.: „ESMA warns firms and investors about risks arising from Payment of Orderflow“ (ЕОЦКП предупреждава дружествата и инвеститорите за рисковете, произтичащи от получаване на плащания за препращане на нареждания на клиенти) [налично само на английски език].

7

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/73

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Стратегия на ЕС за борба с антисемитизма и подкрепа на еврейския живот (2021—2030 г.)

[COM(2021) 615 final]

(2022/C 290/13)

| Докладчик: | Ákos TOPOLÁNSZKY |
| --- | --- |

Докладчик:

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Сезиране на Комитета | Европейска комисия, 1.12.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 145/0/4 |

Сезиране на Комитета

Европейска комисия, 1.12.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

145/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК решително отстоява и подчертава категорично фундаменталните ценности, които изграждат основата на ЕС и на европейския начин на съжителство. Счита, че проявите на антисемитизъм, независимо от техния вид, са несъвместими с европейските ценности и стандарти, тъй като водят до нарушения на правото и до изключване, което представлява заплаха не само за засегнатите общности и еврейския живот, но и за европейското наследство и съвременна Европа, както и за демократично европейско бъдеще, което ще може да се превърне в реалност единствено в едно плуралистично общество. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Във връзка с това ЕИСК изразява силната си подкрепа за стартирането на стратегията (1) и факта, че тя беше предшествана от обширен процес на консултация през 2021 г. Комитетът изразява съгласие и с това, че във всяко отношение е необходимо не само да се води борба с антисемитизма, но и същевременно да се полагат усилия за въвеждане на равнището на общностите на публични политики и сътрудничество, които да благоприятстват взаимното приемане. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Комитетът подкрепя решително факта, че целта на стратегията е не само да се води борба с антисемитизма, но и да се подкрепя еврейският живот. Еврейските общности и хората с това вероизповедание не са само пасивни жертви на миналото и на настоящата ситуация, но и участници в европейските общества. Комитетът подкрепя напълно визията на стратегията в полза на европейско бъдеще, в което еврейските общности ще нарастват и ще се развиват. Той изразява убеждението си, че антисемитизмът не е само нарушение на правото, засягащо европейските евреи, но представлява и изпитание за европейската идея, съжителството в Европа, принципите на правовата държава, основните права и демокрацията. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК възприема работното определение на понятието „антисемитизъм“, използвано от Международния алианс за възпоменание на Холокоста (IHRA) (2), и приканва решително всички държави членки да го приемат и да го превърнат в основа на политическите си действия. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът предлага всяка година да включва тази тема в дневния ред на един от своите водещи оперативни органи и според случая да оценява изпълнението на стратегията и чрез други средства (посещения в държави, проучвания и т.н.). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК приветства факта, че сред приоритетите на стратегията се отделя специално внимание на образованието. То играе съществена роля в борбата с антисемитизма и в неговото предотвратяване. За целите на обучението и образованието е добре да се създадат в сътрудничество с професионалните организации и представителните организации на еврейската общност образователно съдържание и материали, в които да се разглеждат съществените въпроси, сред които борбата с етническата нетърпимост, расизма, престъпленията от омраза и предразсъдъците. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Целесъобразно е в медиите систематично да се използват всички конституционни и европейски правни инструменти, които са на разположение за борба с антисемитското съдържание, и да се подобряват знанията и разбирането за еврейския живот, като се внимава медийното отразяване на тази тема да бъде по-балансирано и да засвидетелства по-голяма чувствителност по този въпрос. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК предлага Комисията да обмисли как да гарантира правото на еврейските общности да запазят своите убеждения и ритуали при изготвянето на бъдещите политики, като част от подкрепата за еврейския живот в Европа. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че е еврейската култура като част от наследството на европейската идентичност трябва да бъде по-достъпна и много по-близка до гражданите и широката общественост, това би бил и отличен повод да се насърчава взаимното и общностното разбирателство, което е предпоставка за успеха на европейската идея, но също така и за развитието на еврейската идентичност и укрепването на общностите, на които тя принадлежи. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ясната и стабилна правна уредба, която систематично атакува езика на омразата и свързаните с него явления, като например въпроса за дезинформацията, е съществено важен и необходим елемент на европейския правов ред, но сама по себе си не представлява достатъчна реакция. Правната уредба би трябвало да бъде допълнена с образователни инструменти и система от програми, които да бъдат разгърнати в голям мащаб на равнището на общностите и на обществото като цяло и които да могат да достигнат до гражданите. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Възходът на популизма в световен мащаб подчертава необходимостта да се разгледа по-широкият обществен контекст на антисемитизма. Преодоляването на един вид омраза не е възможно, ако същевременно се пренебрегват и не се преодоляват ефективно останалите видове. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Всички държави членки имат задължението да гарантират свободата на гражданите да имат религиозни убеждения и ритуали и да ги практикуват без страх. Сплашването под каквато и да е форма и с каквито и да е средства срещу вероизповедания като цяло, и по-специално срещу еврейската религиозност, би трябвало да се разглежда като посегателство срещу демократичния правов ред. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК насърчава Европейската комисия да превърне борбата с антисемитизма и стратегическата програма за подкрепа на еврейския живот в силно измерение на външната политика във всички аспекти на сътрудничеството с трети държави и международни организации. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | За още по-ефективно прилагане на стратегията Комитетът препоръчва още на равнището на Съвета да се създаде постоянно звено за наблюдение и борба с антисемитизма. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Предвид факта, че поради своята популярност и публичност спортът, и по-специално футболът, представлява сериозен риск във връзка с антисемитизма, както и че, от друга страна, той може да представлява и съществен инструмент за ефективна борба с това явление. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Общи бележки

| 2.1. | ЕИСК решително отстоява и подчертава категорично основните ценности, които изграждат фундамента на ЕС и на европейския начин на съжителство. Тези ценности включват зачитане на човешкото достойнство, на свободата, демокрацията, равенството, правовата държава, както и зачитане на правата на човека, включително правата на лицата, които принадлежат към малцинства (3). Той счита, че проявите на антисемитизъм, независимо от техния вид, са несъвместими с европейските ценности и стандарти, тъй като водят до нарушения на правото и до изключване, което представлява заплаха не само за засегнатите общности и еврейския живот, но и за европейското наследство и съвременна Европа, както и за демократично европейско бъдеще, което ще може да се превърне в реалност единствено в едно плуралистично общество. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Важно е обаче да се отбележи, че целта на стратегията е не само да се води борба с антисемитизма, но и да се подкрепи еврейският живот. Във всеки случай се оценява, че на преден план в стратегията е изведен фактът, че еврейските общности и хората с това вероизповедание не са само пасивни жертви на миналото и на настоящата ситуация, но и участници в европейските общества, които допринасят значително за създаването на многообразна и приобщаваща Европа. Комитетът подкрепя напълно визията на стратегията в полза на европейско бъдеще, в което еврейските общности ще нарастват и ще се развиват. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Във връзка с това ЕИСК изразява силната си подкрепа за стартирането на стратегията (4) и факта, че тя беше предшествана от обширен процес на консултация през 2021 г. Комитетът изразява съгласие и с това, че във всяко отношение е необходимо не само да се води борба с антисемитизма, но и същевременно да се полагат усилия за въвеждане на равнището на общностите на публични политики и сътрудничество, които да благоприятстват взаимното приемане. Комитетът счита също така, че е длъжен да подкрепи всички усилия, които да гарантират на европейските граждани от еврейски произход доверие и безопасност, както и че са добре дошли навсякъде в Европа и имат положителна перспектива за бъдеще в Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК изразява убеждението си, че антисемитизмът не е единствено нарушение на правото, засягащо европейските евреи, но представлява и изпитание за европейската идея, съжителството в Европа, принципите на правовата държава, основните права и демокрацията. Следователно това явление засяга всички граждани, както и всички отговорни политически и публични организации и представлява лакмус, който дава възможност да се измери развитието на нашия европейски начин на живот и степента на защита на гражданите и ценностите на Съюза |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК е съгласен, че е необходимо институциите на Европейския съюз и държавите членки да приемат стратегия, която се основава на общ подход, но счита, че подобно действие не е достатъчно само по себе си. Ангажиментите, които произтичат от заложените в стратегиите ценности, трябва също така да бъдат прилагани по измерим и проверим начин и да бъдат признати като очевидно проявление на европейското съжителство. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Подобно на това, което вече се прави в рамките на Декларацията на Съвета относно борбата с антисемитизма от 2018 г. (5) и Декларацията на Съвета относно интегрирането на борбата с антисемитизма във всички области на политиката от 2020 г. (6), препоръките от независимите научни изследвания, основаващи се на факти и общностни проучвания, ще бъдат от съществено значение за разработването и прилагането на националните стратегии и техните планове за действие, както и за тяхното наблюдение и оценка. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК препоръчва проектът NOA (Networks Overcoming Antisemitism — мрежи за преодоляване на антисемитизма), подкрепен от Комисията, чрез който се оценяват предприеманите от всяка държава членка мерки в борбата с антисемитизма посредством въпроси и обективни показатели, основаващи се на международни и европейски стандарти (7), да бъде широко приложен във всички държави членки, за да им се помогне да разгърнат и развият ефективно своите политики.. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ЕИСК възприема и прилага работното определение на понятието „антисемитизъм“, използвано от Международния алианс за възпоменание на Холокоста (IHRA). Освен това той призовава решително всички държави членки също да се обединят около това определение и да се позовават на него при приемането на мерки и определянето на действията на държавните и местните институции в тази област. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ЕИСК приветства и счита за пример за подражание факта, че разработването на стратегията се основава на обширен процес на консултация (8). Целесъобразно е изцяло да се зачитат принципът на недискриминация, както и разпоредбите и духът на Хартата на основните права на Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЕИСК напълно подкрепя определянето от всяка държава членка, като неотменна част от нейната стратегия, на национален координатор или специален пратеник, на когото трябва да се оказва подкрепа, за да може да работи свободно и самостоятелно, като включва в своите дейности всички заинтересовани страни в обществото. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | В качеството си на представител на организираното гражданско общество в Европейския съюз ЕИСК счита, че е наложително да се действа не само чрез специални кампании или кампании срещу антисемитизма, но и чрез създаване на постоянна мисия за наблюдение и повишаване на осведомеността в Европейския съюз. Във връзка с това настоятелно препоръчва на равнището на Съвета да се създаде постоянно звено за наблюдение и борба с антисемитизма (9). Въпросът е не само да се предостави на Съюза важен видим символ, но и да се укрепи, от страна на държавите членки, ценната работа, която вършат европейският координатор в борбата с антисемитизма и в подкрепата на еврейския живот и работната група на Европейския парламент по въпросите на антисемитизма. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Комитетът предлага всяка година да включва тази тема в дневния ред на един от своите водещи оперативни органи и според случая да оценява изпълнението на стратегията и чрез други средства (посещения в държави, проучвания и т.н.). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Политика в сферата на образованието и младежта

| 3.1. | ЕИСК подкрепя това сред приоритетите на стратегията да се обръща специално внимание на образованието. То играе съществена роля в борбата с антисемитизма и в неговото предотвратяване. Макар, разбира се, законодателството и правоприлагането, включително прилагането на наказателното право, да играят съществена роля в борбата с предаването на омразата между поколенията, дългосрочна промяна на нагласите, на обществения дискурс и на мисленето може да се постигне истински единствено чрез средствата на образователната политика и на общностните инструменти. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В доклада от 2019 г. на Агенцията на Европейския съюз за основните права (FRA) (10) се показва ясно, че антисемитските атаки са насочени по-често към възрастовата група между 18 и 34 години и представляват ежедневие за много хора в тази група Еврейските училища се нуждаят от защита в цяла Европа. ЕИСК препоръчва учениците в средния курс, студентите и пълнолетните младежи да играят първостепенна роля в прилагането на стратегията, като бъдат приобщени младежките лидери и студентските организации и като се създадат заедно с всички тези участници трайни консултации и диалог, включително на местно равнище. Техният опит в областта на езика на омразата и престъпленията от омраза, социалните медии и образованието е също така от съществено значение, тъй като те може да са първите засегнати и евентуално основната цел на антисемитски атаки. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК счита, че, за да се постигне коренна промяна, стратегията би трябвало да включва и интервенции, основаващи се на съвместно създаване с участието на всички заинтересовани страни, включително други малцинствени групи и представители на съществуващи междурелигиозни организации. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Университетите и научните общности понякога се оказват интелектуални домове на антисемитизма. Участието на лицата, отговарящи за университетите, в борбата с антисемитизма би трябвало да бъде приоритет на стратегията и насоки в това отношение са предоставени в публикацията на ЮНЕСКО „Аddressing antisemitism through education“ (11) (Предотвратяване на антисемитизма чрез образование), които със сигурност е препоръчително да се приложат задължително на практика. Тези насоки се отнасят по специално за активирането на прозрачни механизми вследствие на прояви на антисемитизъм, а именно, подходяща процедура, доклади за инциденти, придружени от последващи стъпки, без да се забравя отмяната на евентуални мерки от антисемитско естество, предприети от ръководството на университета. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | За да може на преподавателите в училищата и университетите да бъдат дадени разяснения какво означава антисемитизмът, посочените в стратегията възможности за обучение и образование трябва да станат достъпни за тях на практика. Освен това е целесъобразно училищата да бъдат насърчавани с финансови средства и с организиране на стажове да прилагат програми за повишаване на осведомеността и за развиване на знания в тази област, в които да бъдат приобщени еврейските, гражданските и религиозните организации с цел борба с отричането на Холокоста, както и с дезинформацията, презрителното отношение и банализирането на Холокоста и с цел неутрализиране на всякакви действия за възхваляване на нацистите и техните помощници. Подобни програми биха могли да бъдат предложени в рамките на курсовете (за интеграция), предназначени за мигранти. ЕИСК счита, че е желателно и разумно членовете на вземащите решения органи на ЕС и на държавите членки също да могат да участват в обучения, в рамките на които биха могли да развият компетентностите си относно еврейската общност и другите малцинства. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Що се отнася до бъдещето и сигурността на еврейската общност в Европа, ЕИСК препоръчва на държавите членки да възложат на съответните си министерства да проучат съдържанието и ориентацията на националните училищни програми и учебните програми на образователните институции в сферата на антисемитизма и признаването на еврейските ценности и идентичност, както и да създадат за целите на обучението и образованието, в сътрудничество с еврейски организации и организации, представляващи еврейската общност, учебно съдържание и учебни материали, които разглеждат съответните въпроси, включително борбата срещу етническата нетърпимост, расизма, престъпленията от омраза и предразсъдъците. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Комитетът препоръчва на Комисията да разработи информационни учебни материали, които да са достъпни и да могат да достигнат до всички засегнати групи и в които да се защитава на езика на обучението и в интерес на малцинствата, по-специално еврейските общности, какво означава да бъдеш част от Европейски съюз, който се основава на ценностите на демокрацията и основните права на човека, където разнообразието и борбата с дискриминацията представляват очевидни подразбиращи се ценности. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК препоръчва средните и висшите учебни заведения да впишат ясно в програмата на своята политика за борба с дискриминацията както ангажимента си за борба с антисемитизма, така и признаването на еврейските ценности. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Комитетът препоръчва на еврейските младежки организации да се отреди водеща роля в бъдещите публични политики, насочени към насърчаване на еврейския живот във всички области, посочени в стратегията, и да се направи така, че те да получават подходяща подкрепа от създателите на политики при осъществяването на дейностите си. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Медии

| 4.1. | За да водят борба с антисемитското съдържание, е подходящо медиите да предприемат основаващи се на общи ценности решителни мерки в рамките на обичайните си дейности и да подкрепят решително разпространението на положително съдържание — евентуално посредством кампании в социалните медии — в което да се признават достойнството и правата на малцинствата, включително на хората с еврейски произход. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | В повечето случаи представянето на еврейските общности и техните членове в традиционните, както и в социалните медии е много ограничено и се съсредоточава основно върху последиците от антисемитското насилие и тероризма, както и върху колективната памет за Холокоста в Европа, като теми, чиято значимост очевидно не се поставя под съмнение от никого. Би било интересно обаче освен това да има и по-положително съдържание, което да представя например съвременните еврейски изпълнителски изкуства или еврейските празници или да популяризира еврейските езици в дух на признаване на значимостта на съжителството в нашите общества. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Освен това отвъд културата в тесния смисъл на думата в държавите — членки на Европейския съюз, понастоящем се провеждат успоредно няколко проекта и инициативи на гражданското общество или на еврейската общност, които работят в полза на една по-приобщаваща и демократична Европа, като се вземат предвид ценностите и целите на ЕС. Тези инициативи обхващат няколко области, сред които борбата с расизма, правата на човека, опазването на околната среда и културното многообразие. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК счита, че освен предлаганата в социалните медии възможност за запознаване с традиционните ценности на еврейската общност и техните исторически и религиозни проявления, би било добре обществото като цяло да може да придобие представа за положителния ефект от активността на еврейската общност върху цялото общество, като това може да играе важна роля и в борбата със стереотипите (12). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Необходимо е да се подобри познаването и разбирането на еврейския живот в медиите чрез обучение и информация за журналистите, така че отразяването на еврейския живот да бъде по-балансирано и по-чувствително към този въпрос. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Медиите би трябвало систематично да използват всички съществуващи конституционни и европейски правни инструменти за борба с антисемитското съдържание. За тази цел би трябвало да се провеждат и систематични проучвателни дейности с участието на държавните органи за надзор на медиите и наблюдаващи организации. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Култура

| 5.1. | ЕИСК счита, че е подходящо да се улесни достъпът на гражданите и широката общественост до еврейската култура в качеството ѝ на неразделно наследство от европейската идентичност, и тя да бъде направена много по-близка до тях. Това би бил и отличен повод да се насърчи взаимното и общностното разбирателство, което е предпоставка за успеха на европейската идея, но също така и за развитието на еврейската идентичност и укрепването на общностите, на които тя принадлежи. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Образованието в областта на еврейската култура като неотменима, интегрирана и неразделна част от европейската културна палитра става все по-необходимо в училищата, тъй като след Холокоста много малко хора са в досег с еврейския живот в своето ежедневие. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК изразява убеждението си, че културното наследство би трябвало да бъде признато, зачитано и популяризирано като жива и развиваща се реалност, а не просто като наследство от миналото. За тази цел е необходимо на местно равнище да се подкрепи по-активно участие и ангажираност, като се насърчават партньорства със заинтересованите страни. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Въпреки че в стратегията се споменава конвенцията от ФАРФАР (13), не се засяга въпросът за нейното практическо прилагане. Предвидените в тази конвенция рамка и насоки трябва да се приложен на практика, за да се насърчат сътрудничеството и развитието в научната, културната, творческата и образователната област, без да се забравя и туризмът. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Комитетът приканва институциите на Съюза, държавите членки, организациите на гражданското общество и организациите на социалните партньори да представят и да отбелязват подобаващо еврейския принос към Европейския съюз като неразделна и неотменима част от нашата обща култура, като почерпят вдъхновение например от Годината на еврейския живот и култура — инициатива за отбелязване на 1 700 години еврейско присъствие в Германия. Той предлага да се подкрепят Европейските дни на еврейската култура, като бъдат приобщени съответните институции на гражданското общество, и насърчава сътрудничеството със Съвета на Европа в рамките на прилагането и продължаването на неговата програма за културни маршрути. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Когато не съществува инициатива от такъв вид, би трябвало да бъдат установени национални стандарти и насоки, за да се опазва и поддържа еврейското културно наследство и да му се даде нов тласък, като същевременно се гарантира подходящо финансиране за тази цел. Би трябвало да се подкрепят присъствието на еврейската култура в междукултурния диалог и нейното представяне. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ЕИСК счита, че е необходимо да се създадат дългосрочни интегрирани стратегии за опазване на наследството, основавани на участието на местните общности и на мултидисциплинарен подход, както и да се подкрепя тяхното прилагане посредством финансови инструменти. За тази цел е подходящо да се идентифицират съответните заинтересовани страни (местни общности, общини, доброволци, активисти, социални партньори, организации на гражданското общество, еврейски религиозни общности, църкви, регионални и национални институции, публични органи), да се определят методи на информиране, участие и консултация, да се откроят възможностите за сътрудничество и партньорства и тези процеси да бъдат подкрепяни систематично. От съществено значение е трайно да бъде приобщена Европейската асоциация за опазване и популяризиране на еврейската култура и наследство (AEPJ), която е най-голямата организация за опазване на еврейското наследство в Европа. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Език на омразата, престъпления от омраза и безопасност

| 6.1. | Ясната и стабилна правна уредба, която систематично атакува езика на омразата и свързаните с него явления, като например въпроса за дезинформацията, е съществено важен и необходим елемент на европейския правов ред, но сама по себе си не представлява достатъчен отговор. Тя трябва да бъде съпътствана от образователни инструменти и широкомащабни програми, които да са в състояние да достигнат до гражданите и които, наред с другото, да насърчават цифровата култура и информационната грамотност, да въплъщават ценностите на отговорното гражданство и да предлагат обучение за преодоляване на предразсъдъците и дезинформацията, за да се изгради култура на взаимно разбирателство. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се разберат и идентифицират корените на всички форми на насилие срещу евреите и еврейските общности и да се открият причините, за да може да се действа ефективно не само чрез наказателното правосъдие, но и чрез по-ефективна система от общностни и обществени мерки, включително чрез подкрепа за кампании за повишаване на осведомеността относно недискриминацията, като се помага на организациите на гражданското общество да предоставят обучение на целеви групи с цел да им се даде възможност да разпознават изказванията, подбуждащи омраза и престъпленията от омраза, и да се окуражават да действат, както и чрез предоставяне на подкрепа и финансова помощ на тези организации за действията по мониторинг, събиране на информация и докладване на национално и международно равнище. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ЕИСК счита, че отговорността на гражданите в тези области не е еднаква, че би било подходящо преди всичко да се подчертае отговорността на лицата, чиито дейности имат най-силно влияние върху обществените предразсъдъци, и че, при необходимост, основно на тези лица трябва да се окаже отпор и би трябвало да бъдат обект на преследване за най-сериозните случаи. По-специално става дума за политическите фигури, длъжностните лица в публичните и местните администрации, както и представителите на силовите служби и съдебните органи. Извършваните от тях нарушения трябва да бъдат разглеждани приоритетно и по подходящ начин. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | В тези институции, по-специално в правоприлагащите органи, е необходимо да се засили вътрешното обучение, насочено към повишаване на осведомеността, както и редовно да се провеждат проучвания за оценка на преобладаващото вътрешно положение, за да може да се разработят политики, които да осветлят евентуалните предразсъдъци сред служителите и да подобрят положението. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | ЕИСК препоръчва в рамките на FRA да се предприеме по-задълбочен анализ на настоящото състояние на сигурността и на заплахите срещу еврейския живот. Същевременно опитите за дезинформация, които на равнището на държавите членки са насочени към еврейската общност и се основават на фалшива или невярна информация, по-специално относно ритуалите, би трябвало да бъдат проучени и възпрени чрез средства за комуникация и инструменти на публичната политика. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Целесъобразно е да бъдат укрепени институционализираните механизми за сътрудничество между правоприлагащите органи и организациите на еврейската общност, както и да се предостави необходимото обучение, за да се даде възможност на полицията да идентифицира точно тези престъпления и тяхната мотивация, основана на предразсъдъци. В съответствие със стратегията на ЕС за правата на жертвите (2020—2025 г.) (14), трябва да бъде подкрепен капацитетът на еврейската общност и организациите на гражданското общество да предоставят услуги за подкрепа на жертвите. На равнището на ЕС би трябвало да се предвиди уеднаквено и пълно събиране на по-съпоставими данни. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Възходът на популизма в световен мащаб подчертава необходимостта да се разгледа по-широкият обществен контекст на антисемитизма, ако искаме да се преборим с това явление: ксенофобията, хомофобията, трансфобията, расизмът, антиромските нагласи често вървят заедно с антисемитизма и не е възможно да се преодолее един вид омраза, като се пренебрегват останалите. Става дума за различни симптоми на едно и също обществено явление, които не биха могли да се тълкуват или преодолеят ефективно поотделно. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Еврейските общности в Европа са изправени пред необходимостта от повишаване на сигурността около своите училища, синагоги и общински центрове. Държавите би трябвало да възприемат всеобхватен и изчерпателен подход към този въпрос, като предвидят мерки и/или финансиране, позволяващо справяне с тези предизвикателства, така че да се гарантира сигурността на еврейските институции и обществения живот на евреите. |
| --- | --- |

6.8.

7.   Свобода на религията и религиозните практики

| 7.1. | Всички държави членки имат задължението да гарантират свободата на гражданите да имат религиозни убеждения и ритуали и да ги практикуват без страх. Сплашването под каквато и да е форма и с каквито и да е средства срещу вероизповедания като цяло, и по-специално срещу еврейската религиозност, би трябвало да се разглежда като посегателство срещу демократичния правов ред. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Междурелигиозният диалог трябва да бъде предмет на стратегии, основани на действителните общи ценности между различните религиозни организации, а не просто да бъде разглеждан и осъществяван като проява на любезност и е необходимо този подход да бъде подкрепян чрез специфичните инструменти на държавите. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Еврейските общности искат да бъде премахната нарастващата правна несигурност във връзка с обредното клане (Shechita) и обрязването (Brit Mila), както и този въпрос да бъде уреден по еднакъв начин на равнището на правото на Съюза. Във връзка с това ЕИСК препоръчва тези теми да бъдат систематично обсъждани с еврейските общности и да бъдат законово уредени, като се признае, че са неразделна част от практиката на еврейския религиозен живот в продължение на хилядолетия, включително и в Европа. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Международно измерение

| 8.1. | ЕИСК насърчава Европейската комисия да превърне борбата с антисемитизма и стратегическата програма за подкрепа на еврейския живот в силно измерение на външната политика във всички аспекти на сътрудничеството с трети държави и международни организации. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | ЕИСК приветства факта, че в съобщението на Комисията са взети под внимание международните аспекти, и счита, че по-специално инструментите на политиката на ЕС за съседство и за сътрудничество за развитие, както и инструментите, които дават възможност за сближаване на държавите — кандидатки за членство в ЕС, са подходящи механизми за борба с антисемитизма и за популяризиране на еврейския живот. |
| --- | --- |

8.2.

9.   Спорт

| 9.1. | ЕИСК е убеден в необходимостта от строги препоръки и насоки в спорта и по-специално във футбола, който поради популярността и публичността си представлява сериозен риск от антисемитизъм, но и същевременно може да бъде съществен инструмент за ефективна борба с това явление. В това отношение той подкрепя насоките в ръководството за добри практики на FIFA в областта на многообразието и борбата с дискриминацията, което би могло да послужи и като важен документ за справка за стратегията. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Важно е федерациите и спортните организации да определят тематичните си цели въз основа на препоръките на FIFA (вътрешни правилници, санкции и проследяване на тяхното прилагане, образоване, създаване на мрежи и сътрудничество, комуникация и равни възможности). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | ЕИСК счита, че е подходящо да се разработят и разгърнат в широк мащаб обучения и информационни програми, насочени към запалянковците, клубовете и асоциациите, в рамките на ясен ангажимент от тяхна страна. Преминаването на подобни обучения би могло да се налага и като форма на санкциониране на запалянковци — било то като допълнение на наказателни санкции, или самостоятелно. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Комитетът счита, че е необходимо да се изготвят обучителни материали, насочени към общността на запалянковците, за да се подобри тяхното разбиране за историческия контекст на антисемитизма по трибуните, като същевременно се допринася за създаване на култура на приобщаване (15). |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Националните федерации и клубовете би трябвало да бъдат насърчени чрез спортни средства да разработят свои собствени образователни публикации и програми за повишаване на осведомеността в сътрудничество със засегнатите местни организации (16). |
| --- | --- |

9.5.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Съобщение на Комисията COM(2021) 615 final, „Стратегия на ЕС за борба с антисемитизма и подкрепа на еврейския живот“.

1

(2)  „Антисемитизмът е определено възприемане на евреите, което може да се изрази като омраза към тях. Реторичните и физическите прояви на антисемитизъм са насочени към еврейски или нееврейски лица и/или тяхната собственост, към институциите и религиозните съоръжения на еврейската общност“.

2

Вж: https://www.holocaustremembrance.com/resources/working-definitions-charters/working-definition-antisemitism.

(3)  Консолидирани текстове на Договора за Европейския съюз и на Договора за функционирането на Европейския съюз https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:12012M/TXT&from=BG.

3

(4)  Съобщение на Комисията COM(2021) 615 final, „Стратегия на ЕС за борба с антисемитизма и подкрепа на еврейския живот“.

4

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15213-2018-INIT/bg/pdf

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/media/47065/st13637-en20.pdf.

6

(7)  https://www.noa-project.eu/report-cards/ Чрез методиката се оценява посоката на действие на всяка държава членка в десет области, които също са изложени в стратегията: образованието, престъпленията от омраза, езикът на омразата, медиите, паметта за Холокоста, спортът, междурелигиозният диалог, свободата на религията, културата и защитата на наследството, както и безопасността. Почти всички стандарти, на които се основава тази методика, са заимствани от международни стандарти, насоки или препоръки, одобрени от институциите на ЕС или други международни организации (например ОССЕ или ЮНЕСКО).

7

(8)  Така в окончателния текст на стратегията са възприети 58 от 76-те точки, представени в общата препоръка, формулирана от 9 европейски еврейски организации (B’nai B’rith International, CEJI, Световния еврейски конгрес, Европейския еврейски конгрес, Европейския съюз на еврейските студенти, Европейския съюз за прогресивния юдаизъм, American Jewish Committee, Европейската асоциация за опазване и популяризиране на еврейската култура и наследство, B’nai B’rith Europe).

8

(9)  Встъпителни думи на председателя на ЕИСК по повод на дебата относно антисемитизма, проведен в контекста на становище SOC/704 относно „Европейска стратегия за борба с антисемитизма и подкрепа на еврейския живот“, заседание на секция SOC от 10 февруари 2022 г.

9

(10)  Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism (Млади еврейски европейци: възприятията и опита на евреите по отношение на антисемитизма). https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

10

(11)  https://en.unesco.org/preventing-violent-extremism/education/antisemitism

11

(12)  За конкретни примери за такива кампании и проекти вж. https://www.noa-project.eu/profiles/

12

(13)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=199

13

(14)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX:52020DC0258.

14

(15)  Например https://changingthechants.eu/wp-content/uploads/2021/10/Guidelines.ENGpdf.pdf

15

(16)  Наръчникът на клуба Челси представлява добър пример в това отношение: https://www.efdn.org/wp-content/uploads/2018/05/CFC-CST-KIO-Antisemitism-Stewards-Guide-2018.pdf, както и инициативата „Show Racism The Red Card“ (Червен картон за расизма): https://www.theredcard.org/

16

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/81

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите за прилагането на Директива 2009/52/ЕО от 18 юни 2009 г. за предвиждане на минимални стандарти за санкциите и мерките срещу работодатели на незаконно пребиваващи граждани на трета държава

[COM(2021) 592 final]

(2022/C 290/14)

Докладчик:
  Carlos Manuel TRINDADE

| Консултация | Европейска комисия, 1.12.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 129/1/3 |

Консултация

Европейска комисия, 1.12.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

129/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК споделя оценката на Комисията на ситуацията, по-специално когато в нея се посочва, че „незаконното наемане на работа на лица, на които не е разрешено да останат в ЕС [...] нанася вреди от икономическа гледна точка, тъй като води до загуби на публични финанси, данъци и социалноосигурителни вноски, оказва натиск върху заплатите и условията на труд и създава нелоялна конкуренция между предприятията“ в ущърб на по-голямата част от предприятията, които спазват закона. „Незаконното наемане на работа също така излага мигрантите на риск от нарушаване на индивидуалните и социалните им права, по-специално трудова експлоатация, несигурни условия на живот и труд и ограничен или никакъв достъп до социална закрила“ (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК отбелязва позицията на ЕК, съгласно която директивата предоставя на държавите членки гъвкавост при разработването на различни подходи за постигане на нейните цели, което им позволява да вземат предвид националните особености, свързани с пазара на труда, ролята на незаконната заетост и миграцията и тежестта на нарушенията. Всички държави членки обаче трябва да гарантират, че правилата успешно възпрепятстват незаконната миграция и незаконното наемане на работа (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК подчертава, че недостатъците на тази директива са свързани с реалното ѝ транспониране и прилагане от държавите членки, по-специално поради голямото разнообразие от санкциите, което ги прави в повечето случаи недостатъчно възпиращи наемането на граждани на трети държави с неуреден статут. Недостатъците са свързани и с неспособността на директивата да насърчава като цяло мигрантите да сътрудничат на властите поради основателния им и оправдан страх да не бъдат върнати в държавата им на произход. В действителност механизмите за подаване на жалби от мигранти като цяло са неефективни, като се има предвид, че липсва постоянна, подробна, ефективна и съдържателна информация на езика на целевата група, тъй като проверките са малко на брой и редки (поради липса на човешки ресурси) или неефективни и държавите членки не предоставят своевременни и изчерпателни доклади и информации, които да позволяват редовна оценка на прилагането на директивата. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК призовава държавите членки да увеличат усилията си за прилагане на директивата и да си сътрудничат активно с ЕК, за да гарантират нейната ефективност. ЕИСК категорично подкрепя готовността на ЕК да започне производства за установяване на неизпълнение на задължения срещу държавите членки, ако те продължават да не предоставят цялата необходима информация за изпълнението на основните задължения, произтичащи от директивата, по отношение на санкциите, проверките и защитата на правата на мигрантите. Въпреки това ЕИСК предлага ЕК, в рамките на оценката на прилагането на директивата, която трябва да бъде извършена до 2024 г., да проучи какви санкции могат да бъдат установени или наложени на предприятия, които съзнателно се възползват от резултата от незаконни и престъпни дейности. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | По отношение на санкциите ЕИСК подкрепя изцяло ангажиментите и препоръките на ЕК към държавите членки и предлага следното:






  i) | ЕИСК препоръчва на държавите членки да използват по подходящ начин потенциала на всички предвидени в директивата санкции, по-специално прилагането на всички допълнителни административни мерки (загуба на публичните облаги, изключване от обществени поръчки, възстановяване на публични субсидии, временно или постоянно закриване на субекта или отнемане на лицензи). Комитетът препоръчва също така ЕК да подкрепя държавите членки в този процес; |
| --- | --- | --- |

1.5.

i)

ЕИСК препоръчва на държавите членки да използват по подходящ начин потенциала на всички предвидени в директивата санкции, по-специално прилагането на всички допълнителни административни мерки (загуба на публичните облаги, изключване от обществени поръчки, възстановяване на публични субсидии, временно или постоянно закриване на субекта или отнемане на лицензи). Комитетът препоръчва също така ЕК да подкрепя държавите членки в този процес;

| ii) | ЕИСК препоръчва санкциите в държавите членки да бъдат определени по такъв начин, че да бъдат ефективни, възпиращи (размерът им да надвишава печалбите) и пропорционални, въз основа на всеобхватен подход и да бъдат интегрирани в правната рамка на всяка държава членка; да се приеме минимална рамка от санкции и административни мерки, която да бъде определена за целия ЕС и която всяка държава членка да може да разшири чрез собственото си законодателство, като я адаптира към специфичното си икономическо и социално положение в този контекст, като тези финансови санкции трябва да бъдат поне по-големи от печалбите, получени от незаконната дейност. |
| --- | --- |

ii)

ЕИСК препоръчва санкциите в държавите членки да бъдат определени по такъв начин, че да бъдат ефективни, възпиращи (размерът им да надвишава печалбите) и пропорционални, въз основа на всеобхватен подход и да бъдат интегрирани в правната рамка на всяка държава членка; да се приеме минимална рамка от санкции и административни мерки, която да бъде определена за целия ЕС и която всяка държава членка да може да разшири чрез собственото си законодателство, като я адаптира към специфичното си икономическо и социално положение в този контекст, като тези финансови санкции трябва да бъдат поне по-големи от печалбите, получени от незаконната дейност.

| 1.6. | Що се отнася до мерките за защита на правата на мигрантите с нередовен статут, ЕИСК подкрепя ангажиментите и препоръките на ЕК към държавите членки и предлага следното:






  i) | Относно сътрудничеството на ЕК с държавите членки:






  — | ЕИСК препоръчва ЕК да засили диалога си с държавите членки, за да гарантира по-голяма ефективност на административните процедури, въведени от публичните власти в държавите членки. |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.

i)

Относно сътрудничеството на ЕК с държавите членки:

—

ЕИСК препоръчва ЕК да засили диалога си с държавите членки, за да гарантира по-голяма ефективност на административните процедури, въведени от публичните власти в държавите членки.

| ii) | Що се отнася до мерките за защита на правата на мигрантите с нередовен статут, ЕИСК подкрепя ангажиментите и препоръките на ЕК към държавите членки и предлага следното:






  — | ЕИСК препоръчва ЕК и държавите членки да предоставят достъп до разрешения за редовно пребиваване и работа на мигрантите, които сътрудничат на властите в борбата срещу работодателите на незаконно пребиваващи работници от трети държави, като средство, което да ги мотивира да работят активно с органите на приемащата държава. |
| --- | --- | --- |

ii)

Що се отнася до мерките за защита на правата на мигрантите с нередовен статут, ЕИСК подкрепя ангажиментите и препоръките на ЕК към държавите членки и предлага следното:

—

ЕИСК препоръчва ЕК и държавите членки да предоставят достъп до разрешения за редовно пребиваване и работа на мигрантите, които сътрудничат на властите в борбата срещу работодателите на незаконно пребиваващи работници от трети държави, като средство, което да ги мотивира да работят активно с органите на приемащата държава.

| iii) | Относно ролята на синдикалните организации, бизнес асоциациите и организациите на гражданското общество:






  — | ЕИСК препоръчва на ЕК да предостави на тези организации достъп до конкретни програми на ЕС в подкрепа на дейностите по информиране, консултиране, правна и финансова подкрепа, обучение, наред с другото, като конкретен начин да продължат и да подобрят действията си в тази област; |
| --- | --- | --- |

iii)

Относно ролята на синдикалните организации, бизнес асоциациите и организациите на гражданското общество:

—

ЕИСК препоръчва на ЕК да предостави на тези организации достъп до конкретни програми на ЕС в подкрепа на дейностите по информиране, консултиране, правна и финансова подкрепа, обучение, наред с другото, като конкретен начин да продължат и да подобрят действията си в тази област;

| — | ЕИСК призовава това изискване за съфинансиране в конкретни програми на ЕС да бъде изрично преразгледано в контекста на пандемията и затрудненията, свързани със собствените средства. |
| --- | --- |

—

ЕИСК призовава това изискване за съфинансиране в конкретни програми на ЕС да бъде изрично преразгледано в контекста на пандемията и затрудненията, свързани със собствените средства.

| iv) | Препоръки на ЕИСК към държавите членки:






  — | да предоставят необходимите ресурси на инспекциите по труда, за да им се даде възможност да изпълняват ефективно своите задачи, по-специално като засилят проверките в секторите, които са изложени на най-голям риск; |
| --- | --- | --- |

iv)

Препоръки на ЕИСК към държавите членки:

—

да предоставят необходимите ресурси на инспекциите по труда, за да им се даде възможност да изпълняват ефективно своите задачи, по-специално като засилят проверките в секторите, които са изложени на най-голям риск;

| — | да се използват всички средства, особено социалните мрежи и аудиовизуалните медии, за провеждане на информационни кампании и кампании за повишаване на осведомеността на както на предприемачите, наемащи незаконни мигранти от трети държави, като ги информиран за рисковете, на които се излагат по този начин, така и на самите работници, които на няколко езика да бъдат запознавани с правата си и начина, по който могат да ги упражняват. В тези кампании синдикалните организации, бизнес асоциациите и организациите на гражданското общество следва да разполагат със собствено информационно пространство, в което да разпространяват своите послания; |
| --- | --- |

—

да се използват всички средства, особено социалните мрежи и аудиовизуалните медии, за провеждане на информационни кампании и кампании за повишаване на осведомеността на както на предприемачите, наемащи незаконни мигранти от трети държави, като ги информиран за рисковете, на които се излагат по този начин, така и на самите работници, които на няколко езика да бъдат запознавани с правата си и начина, по който могат да ги упражняват. В тези кампании синдикалните организации, бизнес асоциациите и организациите на гражданското общество следва да разполагат със собствено информационно пространство, в което да разпространяват своите послания;

| — | създаване на телефонна линия, на която имигрантът може да докладва анонимно за случаи на експлоатация и други лоши практики, прилагани от неговия работодател. |
| --- | --- |

—

създаване на телефонна линия, на която имигрантът може да докладва анонимно за случаи на експлоатация и други лоши практики, прилагани от неговия работодател.

| 1.7. | По отношение на проверките ЕИСК подкрепя ангажиментите на ЕК и препоръките към държавите членки и предлага:






  i) | На държавите членки:






  — | да създадат стратегии за наблюдение, насочени предимно към рисковите сектори, да увеличат броя на инспекторите по труда и да подобрят ефективността на проверките; |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.

i)

На държавите членки:

—

да създадат стратегии за наблюдение, насочени предимно към рисковите сектори, да увеличат броя на инспекторите по труда и да подобрят ефективността на проверките;

| — | да изпълнят препоръките или стандартите на Международната организация на труда (МОТ) относно съотношението на инспекторите по труда, а именно 1 инспектор на 10 000 работници, като по този начин на инспекциите по труда се осигурят достатъчно човешки ресурси, за да изпълняват своите задачи; |
| --- | --- |

—

да изпълнят препоръките или стандартите на Международната организация на труда (МОТ) относно съотношението на инспекторите по труда, а именно 1 инспектор на 10 000 работници, като по този начин на инспекциите по труда се осигурят достатъчно човешки ресурси, за да изпълняват своите задачи;

| — | да уточнят във връзка със стратегията за инспекции, че проверките няма да се извършват съвместно с имиграционните власти и че инспекторите по труда не са задължени да докладват на органите незаконните мигранти, ако те се намират на проверяваните работни места; |
| --- | --- |

—

да уточнят във връзка със стратегията за инспекции, че проверките няма да се извършват съвместно с имиграционните власти и че инспекторите по труда не са задължени да докладват на органите незаконните мигранти, ако те се намират на проверяваните работни места;

| — | да гарантират, че социалните партньори ще продължат да участват в проверките в държавите членки, в които има такава практика; |
| --- | --- |

—

да гарантират, че социалните партньори ще продължат да участват в проверките в държавите членки, в които има такава практика;

| — | да предоставят на синдикатите и на организациите на работодателите възможност да участват в инспекционните дейности в съответствие със съществуващите национални практики, но при спазване на стандартите на МОТ, по-специално по отношение на събирането и споделянето на информация. |
| --- | --- |

—

да предоставят на синдикатите и на организациите на работодателите възможност да участват в инспекционните дейности в съответствие със съществуващите национални практики, но при спазване на стандартите на МОТ, по-специално по отношение на събирането и споделянето на информация.

| ii) | На ЕК:






  — | да насърчава държавите членки да осигурят достатъчен брой инспектори по труда спрямо броя на работниците във всяка държава членка до 2024 г. (датата, на която се очаква следващият доклад за оценка) (3) в съответствие с Конвенция No 81, и в случай на неизпълнение да бъде разгледана възможността за приемане на законодателство за прилагане на този международен стандарт в ЕС; |
| --- | --- | --- |

ii)

На ЕК:

—

да насърчава държавите членки да осигурят достатъчен брой инспектори по труда спрямо броя на работниците във всяка държава членка до 2024 г. (датата, на която се очаква следващият доклад за оценка) (3) в съответствие с Конвенция No 81, и в случай на неизпълнение да бъде разгледана възможността за приемане на законодателство за прилагане на този международен стандарт в ЕС;

| iii) | Относно участието на Европейския орган по труда (ЕОТ) в инспекциите:






  — | ЕИСК препоръчва на ЕК и на държавите членки ЕОТ в съответствие с разпоредбите на своя правилник да участва по-активно в европейските проверки, тъй като вече беше установено, че много вериги за наемане и сключване на договори с изпълнители и подизпълнители незаконни работници мигранти функционират на европейско равнище, което изисква проверките да се извършват на същото равнище. |
| --- | --- | --- |

iii)

Относно участието на Европейския орган по труда (ЕОТ) в инспекциите:

—

ЕИСК препоръчва на ЕК и на държавите членки ЕОТ в съответствие с разпоредбите на своя правилник да участва по-активно в европейските проверки, тъй като вече беше установено, че много вериги за наемане и сключване на договори с изпълнители и подизпълнители незаконни работници мигранти функционират на европейско равнище, което изисква проверките да се извършват на същото равнище.

| 1.8. | Що се отнася до значителните пропуски в информацията, ЕИСК приветства инициативата на ЕК да създаде с подкрепата на Европейската мрежа за миграцията информационна система за комуникация на информацията и база данни, която да предоставя навременна, редовна и сравнима информация, така че да бъдат преодолени съществуващите огромни трудности. ЕИСК обаче предлага ЕК да следи в съответното законодателство да бъде посочено, че тази база данни не може да се използва от имиграционните служби на държавите членки за целите на идентифицирането на незаконните работници и по този начин за връщането им в техните държави на произход. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Цели на съобщението

| 2.1. | Съобщението, прието от ЕК и предмет на становището на ЕИСК, има за цел да засили прилагането на Директива 2009/52/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4) и се впише в по-общия подход на Новия пакт за миграцията и убежището. ЕК ще направи оценка на начините за повишаване на ефективността на директивата и на необходимостта от допълнителни мерки. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | С това съобщение се изпълнява и задължението за редовно докладване на Европейския парламент и на Съвета, както е предвидено в член 16 от директивата. В него се набелязват мерките, необходими за укрепване на прилагането на директивата, като се акцентира върху следните насоки за действие:






  — | санкции срещу работодателите (раздел 2); |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

санкции срещу работодателите (раздел 2);

| — | мерки за защита на правата на незаконните мигранти (раздел 3); |
| --- | --- |

—

мерки за защита на правата на незаконните мигранти (раздел 3);

| — | проверки (раздел 4); |
| --- | --- |

—

проверки (раздел 4);

| — | значителни пропуски в информацията (раздел 5); |
| --- | --- |

—

значителни пропуски в информацията (раздел 5);

| — | засилване на действията на ЕС срещу незаконното наемане на работа (раздел 6). |
| --- | --- |

—

засилване на действията на ЕС срещу незаконното наемане на работа (раздел 6).

| 2.3. | В настоящото становище се разглеждат ключовите аспекти, свързани с всеки раздел. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК отбелязва, че е „трудно да се изчисли мащабът на незаконното наемане на работа в ЕС, тъй като това е „скрито“ явление [...]. Според някои показатели незаконното наемане на работа на мигранти с нередовен статут е по-голямо, когато делът на дейността в неформалната икономика е висок. Въпреки че неформалната заетост се оценява средно на 16,8 % от цялата заетост в ЕС, все по-трудно е да се определи количествено мащабът на наемането на незаконни мигранти, по-специално по отношение на аспектите, свързани с пола и с потребностите на децата, тъй като размерът на незаконната миграция е все още е трудно да се изчисли“ (5). Естеството и степента на незаконната заетост се различават в отделните държави членки. Едно от основните предизвикателства за по-доброто разбиране и справяне с проблема е подобряването на наличността на актуални и точни данни. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК споделя позицията на ЕК, че „работниците без документи често могат да бъдат наети чрез сложни трудови правоотношения, включващи договорености за подизпълнение, агенции за набиране на персонал и агенции за временна заетост, както и чрез онлайн платформи, предоставящи краткосрочна работа (напр. доставка на ястия и храни, транспортни услуги), което увеличава трудностите за идентифициране на работодателите, които наемат незаконни мигранти. В това отношение отговорността на цялата верига от работодатели има за цел да защити мигрантите, особено в онези икономически сектори, в които възлагането на подизпълнители е широко разпространено, като например строителството, както и в новия икономически сектор на онлайн платформите“ (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК отбелязва, че в някои случаи крайните и продължителни нарушения на правата на човека и принципите на правовата държава могат да бъдат свързани с други престъпни деяния и небрежност от страна на държавата, както се посочва в историческото решение на Европейския съд по правата на човека от 2017 г. [1], в което се признава за принудителен труд тежката трудова експлоатация на работниците мигранти на ягодовите полета в Неа Манолада, Гърция, като се посочва, че експлоатацията чрез труд е един от аспектите на трафика на хора (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | В досегашните си становища ЕИСК е изтъквал необходимостта от предприемането на едновременни действия за създаването на възможности за законна имиграция и за справяне с причините за „незаконната“ имиграция. По-специално в становището си по собствена инициатива относно предложението за директива за прилагане на санкции срещу работодатели на незаконно пребиваващи мигранти, ЕИСК изрази „съмнения по отношение на съдържанието на предложената директива, времевата рамка, в която е направено предложението, и редът, в който са представени законодателните предложения“. Той подчерта също, че „значението на ефективното прилагане на директивата в държавите членки, чиято задача няма да бъде лесна поради факта, че техните органи за мониторинг не разполагат с достатъчна квалификация и поради трудностите при разпределението на отговорностите между съответните органи и наличието на голям брой предприятия, за които се предвижда мониторинг“, заключавайки, че „силата на директивата ще зависи от действителното ѝ прилагане.“ |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Въпреки положителните аспекти, съдържащи се в съобщението, ЕИСК, 12 години след влизането в сила на директивата, има сериозни съмнения дали това е подходящото средство за борба с експлоатацията на незаконни работници мигранти и за узаконяване на положението им в приемащите държави. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Комитетът счита също, че Директивата за санкциите срещу работодателите сама по себе си не е достатъчна за насърчаване на пътища за законна миграция и за преодоляване на незаконната имиграция. Необходим е по-всеобхватен подход, за да се свържат различните разпоредби на политиката на ЕС в областта на законната миграция с националните усилия за противодействие на недекларирания труд. Необходимо е предприятията да бъдат улеснени при наемането на мигранти с надлежно узаконен статут, като се предвидят по-прости, ясни и не прекалено бюрократични правила. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Конкретни бележки относно санкциите срещу работодателите

| 4.1. | ЕИСК счита, че е много важно директивата да предвижда ефективни, пропорционални и възпиращи финансовите и наказателните санкции, за да се намалят стимулите за работодателите да наемат мигранти с неуреден статут. Санкциите следва да неутрализират икономическите ползи от наемането на незаконни мигранти (8). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Той отбелязва също предвидените в директивата допълнителни административни мерки като загуба на публични облаги или изключване от обществени поръчки, възстановяване на публични субсидии, временно или постоянно закриване на предприятия или отнемане на лицензи за извършване на дейност. Осъжда факта, че тези мерки се прилагат крайно недостатъчно, въпреки потенциала си да разубедят работодателите да наемат мигранти с нередовен статут (9). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Съществуват съществени различия между държавите членки по отношение на размера на финансовите и наказателните санкции (напр. финансовата санкция варира между 3 000 и 43 000 евро, а присъдата лишаване от свобода — от 8 дни до 12 години) (10). Въпреки това би било важно да се разполага с цялостна картина на санкциите, прилагани в държавите членки. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК подчертава, че държавите членки с по-строга система за санкциониране считат, че по-големите финансови санкции са добър възпиращ фактор за незаконното наемане на работа, докато държавите членки, които прилагат по-ниски санкции или в които рискът от санкции се смята за нисък в сравнение с потенциалните печалби от незаконното наемане на работа, са установили, че санкциите не са достатъчно възпиращи. Показателно е, че от 2014 г. насам единадесет държави членки са променили законодателството си, за да увеличат размера на налаганата глоба (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Като си дава сметка, че разликата в размера на глобите, налагани в държавите членки, зависи от различни фактори, като например икономическото положение и равнището на минималната работна заплата в дадена държава членка, както е посочено в съобщението, ЕИСК счита, че това не оправдава съществуването на невъзпиращи санкции. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Той счита за неприемливи значителните пропуски в информацията, предоставяна от държавите членки относно прилагането на наказателни санкции срещу работодатели и броя на образуваните производства. Въпреки това наличните елементи сочат, че директивата има ограничено въздействие за възпиране на незаконното наемане на работа чрез санкции, и поради това ЕИСК осъжда факта, че все още не може да се стигне до установяване на ефикасна рамка за ефективни, пропорционални и възпиращи санкции в целия ЕС (12). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК подчертава и подкрепя обратната информация от заинтересованите страни, представляващи синдикатите и НПО, събрана по време на специални целеви консултации по темата, която показва, че санкциите за експлоатиращите работодатели изглеждат по-ниски от облагите, получени чрез недекларирания труд и социалния дъмпинг (13). Оценката на работодателите обаче е, че санкциите са достатъчно строги и е важно да се подобри ефективното и пропорционално прилагане на санкциите в рамките на прилагането на директивата от всяка държава членка. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Конкретни бележки относно мерките за защита на правата на незаконните мигранти

| 5.1. | С член 6, параграф 2 и член 13 от Директивата на незаконните мигранти се предоставят набор от права, за да се гарантира, че те са надлежно информирани и могат да подават жалби срещу трудови нарушения и да предявяват искания да им бъдат изплатени неизплатените възнаграждения. Това са ключови разпоредби за защита на мигрантите от риска от експлоатация и злоупотреба (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК отбелязва и споделя вижданията и анализите на Комисията в тази област, по-специално:






  i) | Все още са необходими допълнителни усилия за прилагане на защитните елементи на директивата, особено по отношение на достъпа до информация и правосъдие и предявяването на искания за възстановяване на просрочени плащания, както и за предоставяне на временни разрешения за пребиваване (15); |
| --- | --- | --- |

5.2.

i)

Все още са необходими допълнителни усилия за прилагане на защитните елементи на директивата, особено по отношение на достъпа до информация и правосъдие и предявяването на искания за възстановяване на просрочени плащания, както и за предоставяне на временни разрешения за пребиваване (15);

| ii) | Повечето държави членки предоставят само обща информация относно правата на работниците, а не конкретна информация, която е от значение за специфичното положение на незаконните работници мигранти; |
| --- | --- |

ii)

Повечето държави членки предоставят само обща информация относно правата на работниците, а не конкретна информация, която е от значение за специфичното положение на незаконните работници мигранти;

| iii) | сътрудничеството на публичните власти със социалните партньори и неправителствените организации е от ключово значение за улесняване на подаването на жалби, тъй като те често са в пряк контакт с работниците и могат да повишават осведомеността, да информират мигрантите за техните права, да изграждат взаимно доверие и да помагат на работниците да идентифицират ситуации на недеклариран труд и трудова експлоатация, за да могат да подават жалби. Ролята на социалните партньори и НПО е много важна и за улесняване на подаването на жалби и разкриване на ситуации на експлоатация, както и за намаляване на страха на мигрантите да бъдат обект на процедури за връщане, ако бъдат открити от имиграционните власти. В законите на повечето от държавите членки е предвидена важна роля за тези заинтересовани страни, по-специално за синдикатите, в рамките на националните механизми за улесняване на подаването на жалби (16); |
| --- | --- |

iii)

сътрудничеството на публичните власти със социалните партньори и неправителствените организации е от ключово значение за улесняване на подаването на жалби, тъй като те често са в пряк контакт с работниците и могат да повишават осведомеността, да информират мигрантите за техните права, да изграждат взаимно доверие и да помагат на работниците да идентифицират ситуации на недеклариран труд и трудова експлоатация, за да могат да подават жалби. Ролята на социалните партньори и НПО е много важна и за улесняване на подаването на жалби и разкриване на ситуации на експлоатация, както и за намаляване на страха на мигрантите да бъдат обект на процедури за връщане, ако бъдат открити от имиграционните власти. В законите на повечето от държавите членки е предвидена важна роля за тези заинтересовани страни, по-специално за синдикатите, в рамките на националните механизми за улесняване на подаването на жалби (16);

| iv) | Незаконните мигранти, които са станали жертва на трудова експлоатация, срещат трудности да получат достъп до процедурите за издаване на разрешения за пребиваване или да спазят условията за тяхното издаване. Заинтересованите страни съобщават, че жертвите нямат достъп до информация и правни съвети относно възможността за получаване на разрешения и процедурите, чрез които да бъдат поискани. Става ясно също, че често издаването на тези разрешения е свързано с повдигането на обвинения в престъпление срещу определени работодатели и че получаването им зависи от участието на жертвите в наказателното производство, въпреки че това не се изисква от директивата (17); |
| --- | --- |

iv)

Незаконните мигранти, които са станали жертва на трудова експлоатация, срещат трудности да получат достъп до процедурите за издаване на разрешения за пребиваване или да спазят условията за тяхното издаване. Заинтересованите страни съобщават, че жертвите нямат достъп до информация и правни съвети относно възможността за получаване на разрешения и процедурите, чрез които да бъдат поискани. Става ясно също, че често издаването на тези разрешения е свързано с повдигането на обвинения в престъпление срещу определени работодатели и че получаването им зависи от участието на жертвите в наказателното производство, въпреки че това не се изисква от директивата (17);

| v) | Агенцията на ЕС за основните права посочва, че в някои държави членки мигрантите с нередовен статут не използват съществуващите системи за подаване на жалби. Това може да се дължи на редица причини: липса на стимули за работниците да подават жалби; ограничена информация относно правата им и наличния механизъм за подаване на жалби; икономически пречки, като например членски внос в синдикални организации, които помагат единствено на членовете си; и най-вече страх от откриване, задържане и връщане (18); |
| --- | --- |

v)

Агенцията на ЕС за основните права посочва, че в някои държави членки мигрантите с нередовен статут не използват съществуващите системи за подаване на жалби. Това може да се дължи на редица причини: липса на стимули за работниците да подават жалби; ограничена информация относно правата им и наличния механизъм за подаване на жалби; икономически пречки, като например членски внос в синдикални организации, които помагат единствено на членовете си; и най-вече страх от откриване, задържане и връщане (18);

| vi) | Социалните партньори и НПО също играят централна роля за популяризирането и прилагането на защитните мерки, предвидени в Директивата, както и за включване в приложното им поле на повече мигранти с нередовен статут. ЕК ще засили диалога със социалните партньори и неправителствените организации, представляващи работниците без документи, и ще си сътрудничи с Европейската платформа за противодействие на недекларирания труд при разработването на тези дейности. |
| --- | --- |

vi)

Социалните партньори и НПО също играят централна роля за популяризирането и прилагането на защитните мерки, предвидени в Директивата, както и за включване в приложното им поле на повече мигранти с нередовен статут. ЕК ще засили диалога със социалните партньори и неправителствените организации, представляващи работниците без документи, и ще си сътрудничи с Европейската платформа за противодействие на недекларирания труд при разработването на тези дейности.

| 5.3. | ЕИСК предупреждава, че дори когато са информирани за своите права от синдикатите, организациите на гражданското общество или публичните власти, мигрантите с нередовен статут могат да не подадат жалби срещу работодателите с цел възстановяване на неизплатени възнаграждения или да не докладват евентуални ситуации на експлоатация, защото рискуват да бъдат принудени да се върнат, да загубят доходите си и в някои случаи да понесат репресии от страна на работодателите. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Конкретни бележки относно проверките

| 6.1. | ЕИСК споделя мнението на Комисията, че инспекциите са най-важният инструмент за откриване на ситуации на експлоатация и работодатели, наемащи незаконни мигранти. Въз основа на резултатите от проверките работодателите могат да бъдат подведени под отговорност и санкционирани, както и могат да се вземат необходимите мерки за защита на незаконните работници мигранти, които са подложени на експлоатация. Съгласно член 13, параграф 1 от директивата държавите членки са длъжни да гарантират ефективни и адекватни проверки въз основа на оценки на риска, установяващи секторите на дейност, изложени на най-голям риск, без които е невъзможно да се постигнат целите на Директивата (19). ЕИСК подчертава също така, че освен осигуряването на ефективни инспекции, трябва да се обърне внимание и на други проблеми, свързани с наемането на работа на незаконно пребиваващи граждани на трети държави. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК отбелязва с учудване, че в съобщението не се споменава Европейския орган по труда (ЕОТ) във връзка с участието му в проверки на европейско равнище, тъй като е известно, че на европейско равнище функционират много вериги за сключване на договори с изпълнители или подизпълнители незаконни работници мигранти, което налага проверките да се извършват на същото равнище. Според ЕИСК това положение трябва да се промени. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ЕИСК напълно подкрепя заключенията на Комисията относно проверките, по-специално следното:






  i) | малко вероятно е броят на проверките, извършени по настоящата система, да разубеди работодателите да наемат незаконни мигранти. Делът на работодателите, подложени на проверки, обикновено е много нисък и поради това те могат да сметнат, че икономическото предимство, извлечено от незаконното наемане на работа, е по-голямо от вероятността да бъдат открити чрез проверки (20); |
| --- | --- | --- |

6.3.

i)

малко вероятно е броят на проверките, извършени по настоящата система, да разубеди работодателите да наемат незаконни мигранти. Делът на работодателите, подложени на проверки, обикновено е много нисък и поради това те могат да сметнат, че икономическото предимство, извлечено от незаконното наемане на работа, е по-голямо от вероятността да бъдат открити чрез проверки (20);

| ii) | Държавите членки и други заинтересовани страни съобщават, че инспекциите по труда често не разполагат с персонал и ресурси, което се отразява на броя и честотата на извършените проверки (21); |
| --- | --- |

ii)

Държавите членки и други заинтересовани страни съобщават, че инспекциите по труда често не разполагат с персонал и ресурси, което се отразява на броя и честотата на извършените проверки (21);

| iii) | Заинтересованите страни насърчават идеята инспекциите по труда да бъдат отделени от правоприлагащите/имиграционните дейности чрез „защитна стена“, която да гарантира, че незаконните мигранти, открити при проверките, няма да бъдат предадени на имиграционните власти за целите на процедура по връщане (22). |
| --- | --- |

iii)

Заинтересованите страни насърчават идеята инспекциите по труда да бъдат отделени от правоприлагащите/имиграционните дейности чрез „защитна стена“, която да гарантира, че незаконните мигранти, открити при проверките, няма да бъдат предадени на имиграционните власти за целите на процедура по връщане (22).

| 6.4. | Във връзка с това ЕИСК счита, че е неприемливо, че в някои държави членки проверките не се съсредоточават върху рисковите сектори — ситуация, която не отговаря на изискванията на директивата (23). Обикновено в държавите членки най-често срещаните рискови сектори са селското стопанство, строителството, производството, грижите в домашни условия и социалното подпомагане, хотелиерството и ресторантьорството. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | ЕИСК подчертава констатацията на Агенцията за основните права, която отбелязва, че когато проверките се извършват съвместно от органите по труда и звената за борба с трафика на хора или други специализирани звена, обучени в областта на трудовата експлоатация, те могат да помогнат за идентифицирането на мигрантите, които са жертви на трудова експлоатация или трафик на хора (24). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Във връзка с това мнение на Агенцията за основните права ЕИСК подчертава обаче, че заинтересованите страни и работещите на място посочват, че експлоатираните работници не докладват за своето положение по време на проверките поради риска от задържане и връщане, особено когато проверките се извършват съвместно от инспекциите по труда и полицията/имиграционните власти. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Конкретни бележки относно значителните пропуски в информацията

| 7.1. | Съгласно директивата държавите членки трябва да уведомяват ежегодно Комисията за броя на проверките и резултатите от тях, за просрочените плащания, изчистени от работодателите, за другите приложени мерки и за улесняването на подаването на жалби. Тази информация е от съществено значение за оценката на начина, по който се прилагат мерките на директивата, и за последиците от тях. Държавите членки предоставят много ограничена и разнородна информация, което води до значителни пропуски в данните за проверките и резултатите от тях (25). |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Липсата на надеждна и пълна информация затруднява категоричната оценка на това дали директивата е оказала въздействие върху възпирането и намаляването на незаконното наемане на работа и дали наказателните санкции в държавите членки са ефективни, пропорционални и възпиращи. По-доброто събиране на информация би допринесло за по-ефективна стратегия за прилагане както на национално равнище, така и на равнище ЕС (26). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | ЕИСК приветства инициативата на Комисията, с подкрепата на Европейската мрежа за миграцията, да създаде информационна система за докладване и база данни, която да предоставя навременна, редовна и сравнима информация (27). Европейската мрежа за миграцията може също така да бъде полезен инструмент за организиране на възможности за взаимно обучение и обмен на практики между държавите членки и съответните заинтересовани страни. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | ЕИСК счита, че тази база данни трябва да отговаря на правилата на Общия регламент относно защитата на данните и не може да се използва от имиграционните служби на държавите членки за целите на идентифицирането на незаконните работници и по този начин за връщането им в техните държави на произход. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Конкретни бележки относно засилването на действията срещу незаконното наемане на работа

| 8.1. | ЕИСК подкрепя изцяло следните позиции и намерения на Комисията, изложени в разглежданото съобщение: |
| --- | --- |

8.1.

| 8.1.1. | за да се противодейства на незаконната миграция, ЕС трябва да разгледа всички аспекти на това явление чрез всеобхватен подход, както е посочено в новия пакт. Освен че трябва да отстрани първопричините за миграцията, да възобнови борбата срещу контрабандистите на мигранти в партньорство с трети държави и да ускори отварянето на законни пътища за миграция към ЕС, ЕС трябва също да засили действията си в отговор на незаконното наемане на работа, което е двигател на незаконната миграция и източник на експлоатация и злоупотреби. За целта е необходимо по-ефективно прилагане и изпълнение на директивата — най-важният инструмент, с който разполагаме, чийто потенциал все още не е използван напълно (28); |
| --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.2. | освен че подкрепя държавите членки в усилията им да изпълняват директивата, Комисията също така непрекъснато ще наблюдава нейното прилагане и ще се съсредоточи върху ефективното ѝ изпълнение. След приемането на настоящото съобщение Комисията ще работи с компетентните органи в държавите членки, за да получи допълнителна информация относно изпълнението на основните задължения за санкции, проверки и защита на правата на мигрантите, предвидени в директивата, и ще се стреми да намери възможни решения. Когато е целесъобразно, Комисията ще образува производства за установяване на нарушение (29); |
| --- | --- |

8.1.2.

| 8.1.3. | До края на 2022 г. ЕК ще приложи мерките, представени в настоящото съобщение, и ще докладва за постигнатите резултати в следващия доклад за изпълнението, който трябва да бъде представен най-късно през 2024 г. В зависимост от напредъка, постигнат чрез препоръките, представени в настоящото съобщение, и подновените усилия за изпълнение и правоприлагане, както и като вземе предвид възможните развития в областта на незаконното наемане на работа и способността на Директивата все още да намира решения за тях, Комисията ще прецени дали е необходимо да измени действащата правна уредба (30). |
| --- | --- |

8.1.3.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Съобщение COM (2021) 592 final, стр. 1.

1

(2)  Вж. COM(2021) 592 final, раздел 1.

2

(3)  Вж. COM(2021) 592 — final, раздел 6.

3

(4)  Директива 2009/52/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2009 година за предвиждане на минимални стандарти за санкциите и мерките срещу работодатели на незаконно пребиваващи граждани на трета държава (OB L 168, 30.6.2009 ., стр. 24).

4

(5)  COM (2021) 592 final, въведение.

5

(6)  Вж. COM (2021) 592 final, раздел 2.3.

6

(7)  Chowdury и други срещу Гърция. Ужасните условия в Манолада привлякоха вниманието през 2013 г., когато надзирателите във фермите открили огън, ранявайки сериозно 30 работници от Бангладеш, които протестирали срещу просрочените възнаграждения.

7

(8)  Вж. COM(2021) 592 final, раздел 2.

8

(9)  Вж. COM(2021) 592 final, раздел 2.3.

9

(10)  COM 2021) 592 final, раздел 2.1 и раздел 2.2.

10

(11)  COM(2021) 592 final, раздел 2.1.

11

(12)  COM(2021) 592 final, раздел 2.2.

12

(13)  COM(2021) 592 final, раздел 2.2.

13

(14)  COM(2021) 592 final, раздел 3.

14

(15)  COM(2021) 592 final, раздел 3.

15

(16)  COM(2021) 592 final, раздел 3.2.

16

(17)  COM(2021) 592 final, раздел 3.2.

17

(18)  COM(2021) 592 final, раздел 3.2.

18

(19)  COM(2021) 592 final, раздел 4.1.

19

(20)  COM(2021) 592 final, раздел 4.1.

20

(21)  COM(2021) 592 final, раздел 4.1.

21

(22)  COM(2021) 592 final, раздел 4.1.

22

(23)  COM(2021) 592 final, раздел 4.1.

23

(24)  COM(2021) 592 final, раздел 4.1.

24

(25)  COM(2021) 592 final, раздел 5.

25

(26)  COM(2021) 592 final, раздел 5.

26

(27)  COM(2021) 592 final, раздел 5.

27

(28)  COM(2021) 592 final, раздел 6.

28

(29)  COM(2021) 592 final, раздел 6.

29

(30)  COM(2021) 592 final, раздел 6.

30

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения, които получиха поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени в хода на разискванията (член 59, параграф 3 от Правилника за дейността):

ИЗМЕНЕНИЕ 5

SOC/705 — Санкции срещу работодатели на незаконно пребиваващи граждани на трета държава

Параграф 1.7, i), трето тире се изменя, както следва:

| Становище на секцията | Изменение |
| --- | --- |
| — | да уточнят във връзка със стратегията за инспекции, че проверките няма да се извършват съвместно с имиграционните власти и че инспекторите по труда не са задължени да докладват на органите незаконните мигранти, ако те се намират на проверяваните работни места; |

Становище на секцията

Изменение

—

да уточнят във връзка със стратегията за инспекции, че проверките няма да се извършват съвместно с имиграционните власти и че инспекторите по труда не са задължени да докладват на органите незаконните мигранти, ако те се намират на проверяваните работни места;

| — | да внесат яснота в стратегията за проверките относно инспекторатите по труда и тяхната професионална отговорност за идентифициране на незаконните мигранти. ЕИСК отбелязва, че съвместните проверки на инспекторатите по труда и имиграционните власти често се осъществяват с цел прилагане на правилата в областта на имиграцията. Следва да се признае, че тези проверки могат да обезкуражат експлоатираните работници да споделят своя опит по време на проверката. Поради това ЕИСК призовава за ясно определяне в стратегията на инспекторатите по труда и техните правни задължения. |
| --- | --- |

—

да внесат яснота в стратегията за проверките относно инспекторатите по труда и тяхната професионална отговорност за идентифициране на незаконните мигранти. ЕИСК отбелязва, че съвместните проверки на инспекторатите по труда и имиграционните власти често се осъществяват с цел прилагане на правилата в областта на имиграцията. Следва да се признае, че тези проверки могат да обезкуражат експлоатираните работници да споделят своя опит по време на проверката. Поради това ЕИСК призовава за ясно определяне в стратегията на инспекторатите по труда и техните правни задължения.

Изложение на мотивите

Изменението има за цел да изясни ролята на инспекторите и да подчертае, че в рамките на професионалните си задължения те трябва да докладват на властите за присъствието на незаконни мигранти, които биха могли да се намират на проверяваните работни места, като същевременно се признава, че съвместните проверки могат да обезкуражат експлоатираните работници да разкажат за своето положение. Необходимо е изясняване на стратегията за инспекторите по труда.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 48 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 70 |
| Гласове „въздържал се“: | 16 |

Гласове „за“:

48

Гласове „против“:

70

Гласове „въздържал се“:

16

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/90 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/90

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Обновен план за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти (2021—2025 г.)

[COM(2021) 591 final]

(2022/C 290/15)

| Докладчик: | José Antonio MORENO DIAZ |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Докладчик:

José Antonio MORENO DIAZ

Съдокладчик:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Искане за консултация | Европейска комисия, 1.12.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 212/0/5 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 1.12.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

212/0/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Контрабандата на мигранти е трансгранична престъпна дейност, която излага на риск живота на мигрантите, нарушава основните права и затруднява организираното управление на миграционните потоци. През последните 20 години контрабандата на хора се увеличи в резултат на множество фактори в държавите на произход, които принуждават хората да ги напуснат (нарушаване на правата на човека, насилие, конфликти, неравенства, икономически фактори, фактори, свързани с околната среда, и др.), но също и поради липсата на законни начини за достъп до територията на много държави. Засилените заради пандемията от COVID-19 ограничения увеличиха броя на хората, използващи тези незаконни мрежи, с всички рискове, които това поражда. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | От самото ѝ създаване целта на европейската миграционна политика е, наред с други неща, да се води борба срещу тази престъпна дейност, да се предотвратява експлоатацията на мигранти от престъпни мрежи и да се намаляват стимулите за незаконна миграция. Обновеният план за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти (2021—2025 г.) следва да се разглежда като инструмент на приемственост и подобряване на борбата на Европейския съюз срещу тази престъпна дейност. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Според Европол над 90 % от влизащите незаконно в Европейския съюз лица са изминали определен етап от пътуването си чрез мрежи за контрабанда. В рамките на борбата срещу контрабандата на мигранти Европейският съюз счита за приоритет да се работи с държавите партньори за намаляване на стимулите за предприемане на тези опасни пътувания; да се преодолеят първопричините, които са в основата на незаконната миграция; да се насърчават законната миграция и законните и безопасни маршрути към държавите от Европейския съюз; да се укрепва управлението на общите граници; да се вземат предвид факторите, които привличат мигранти, като например работни места в сивата икономика; и да се улесняват връщането и реинтеграцията на тези лицата, които се намират в нерегламентирано положение на територията на ЕС. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства обновения план за действие на ЕС и всеобхватния подход, който се предлага в него, като продължение на работата на Европейския съюз за борба срещу контрабандата на мигранти. Приема се, че като престъпна дейност контрабандата излага на риск живота на мигрантите и нарушава техните права, възползва се неправомерно от хора, които търсят достъп до територията на ЕС, и е също така заплаха за европейската сигурност. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК разбира, че опазването на външните граници е приоритет за Европейския съюз, но изтъква, че те трябва винаги да се защитават при зачитане на правата на човека и ненарушимостта на международното публично право, като винаги се защитават хората и се избягва криминализирането на солидарността. При всички случаи борбата срещу контрабандата на мигранти никога не може да бъде насочвана срещу самите мигранти или срещу хуманитарната помощ и тяхното подпомагане. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че е от основно значение борбата с контрабандата на мигранти да се води чрез подход, основан на целия маршрут. Това означава да се засилят предложените мерки срещу мрежите за контрабанда чрез подобряване на съдебното и полицейското сътрудничество; подобряване на сътрудничеството и диалога със съседните държави в борбата срещу мрежите за контрабанда; засилване на действията за предотвратяване на експлоатацията и гарантиране на защитата за контрабандираните лица; както и по-координирана и по-решителна борба с нередовната трудова заетост и с трудовата експлоатация. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК е съгласен, че е необходимо да се премахне търсенето, за да се засегнат печалбите на мрежите за контрабанда на хора. Той обаче предупреждава за дисбалансите, които може да възникнат, ако се действа само срещу предлагането (мрежите). Във връзка с това Комитетът посочва, че съществуването на законни, ефективни и безопасни канали, както и защитата на правото на убежище, са от ключово значение за преустановяване на голяма част от тази незаконна дейност. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК също така решително осъжда инструментализирането на мигрантите и търсещите убежище лица като елементи за дестабилизация на ЕС (1). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК отбелязва, че защитата на хората и предоставянето на медицински грижи (2) и солидарна помощ не следва да се криминализират и третират по същия начин като мрежите за контрабанда и следва да бъдат преследвани само когато са извършени умишлено и с цел пряко или непряко получаване на финансова или друга материална полза (3). Клаузата за задължително освобождаване от отговорност трябва да бъде изрично включена, ако за действията за помощ или подпомагане са налице хуманитарни мотиви. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Контрабандата на мигранти е трансгранична престъпна дейност, която излага на риск живота на мигрантите, нарушава основните права и затруднява организираното управление на миграционните потоци. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | През последните 20 години контрабандата на хора се увеличи в резултат на множество фактори за прогонване в държавите на произход (нарушаване на правата на човека, насилие, конфликти, неравенства, икономически фактори, фактори на околната среда и др.), но също и поради липсата на законни начини за достъп до територията на много държави. Засилените заради пандемията от COVID-19 ограничения увеличиха броя на хората, използващи тези незаконни мрежи с всички рискове, които това поражда (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Основната разлика между контрабандата на мигранти и трафика на хора е, че в първия случай мигрантите участват доброволно в процеса на миграция, като плащат за услугите на контрабандист за преминаване на международна граница; при трафика на хора те се прекарват с цел работа, сексуална експлоатация или вземане на органи и са жертви, които се нуждаят от съдействие и подкрепа. Дейностите при трафик на хора не са непременно трансгранични. Двете явления често са взаимосвързани, тъй като контрабандираните лица могат да станат жертви на трафиканти с цел трудова, сексуална или друга експлоатация. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | От самото ѝ създаване целта на европейската миграционна политика е, наред с други неща, да се води борба срещу тази престъпна дейност, да се предотвратява експлоатацията на мигранти от престъпни мрежи и да се намаляват стимулите за незаконна миграция. В представения от Комисията през 2020 г. Пакт за миграцията и убежището се отбелязва, че борбата срещу контрабандата на мигранти е приоритет и че ще се „засили сътрудничеството с държавите на произход и на транзитно преминаване с цел предотвратяване на опасни пътувания и незаконни преминавания, включително чрез специално изготвени партньорства с трети държави за борба с контрабандата на мигранти“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Според Европол над 90 % от влизащите незаконно в Европейския съюз лица са изминали определен етап от пътуването си чрез мрежи за контрабанда. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Обновеният план за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти (2021—2025 г.) следва да се разглежда като инструмент на приемственост в борбата на Европейския съюз срещу тази престъпна дейност. Контрабандата на мигранти трябва да се разглежда не само като предизвикателство по отношение на миграцията, но също и като заплаха за сигурността, която засяга външните граници на ЕС. Подходящото управление и защита на външните граници на ЕС, при спазване на международната правна рамка и основните права, е въпрос от ключово значение. Необходимо е ЕС да укрепи общите стандарти и процедури, като се зачитат правата на човека и международните стандарти, за да се предотвратява контрабандата на мигранти към ЕС. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В рамките на борбата срещу контрабандата на мигранти Европейският съюз счита за приоритет да се работи с държавите партньори за намаляване на стимулите за предприемане на тези опасни пътувания; да се отстраняват различните причини, които са в основата на незаконната миграция; да се насърчават законната миграция и законните и безопасни маршрути към държавите от Европейския съюз; да се укрепва управлението на общите граници; както и да се улесняват връщането и реинтеграцията на тези лица, които се намират в нерегламентирано положение на европейска територия (5). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Борбата срещу контрабандата на хора включва също и по-строго прилагане на Директивата относно санкциите срещу работодателите (6), както и разбирането, че незаконната работа е фактор, който привлича незаконна миграция, и че може да е свързана с контрабанда на мигранти: не трябва да се забравя, че ако в ЕС има чуждестранни работници в нерегламентирано положение, това е защото има нередовни работодатели, които им осигуряват незаконна работа, без да се спазват минималните условия на труд по отношение на заплати, работни часове, здравословни и безопасни условия на труд и др. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | В обновения план за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти (2021—2025 г.) се вземат предвид резултатите от целеви консултации и от обществена консултация, проведена между 19 март и 11 юни 2021 г. Като допринася за разбиването на престъпната дейност, той също така подкрепя целите на Стратегията на ЕС за Съюза на сигурност (7), както и на стратегиите на ЕС за борба с организираната престъпност за периода 2021—2025 г. (8) и за борба с трафика на хора за периода 2021—2025 г. (9) |
| --- | --- |

2.9.

3.   Коментари по обновения план за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти (2021—2025 г.)

| 3.1. | ЕИСК приветства обновения план за действие на ЕС и всеобхватния подход, който се предлага в него, като продължение на работата на Европейския съюз за борба срещу контрабандата на мигранти и трафика на хора. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Приема се, че като престъпна дейност контрабандата излага на риск живота на мигрантите и нарушава техните права, а също така се възползва неправомерно от хора, които търсят достъп до територията на ЕС. Поради това ЕИСК счита, че трябва да се прилагат необходимите механизми и инструменти, за да се води борба с тази престъпна дейност. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК разбира, че опазването на външните граници също е приоритет за Европейския съюз, но изтъква, че те трябва винаги да се защитават при зачитане на правата на човека и ненарушимостта на международното публично право, като винаги се защитават хората и се избягва криминализирането на солидарността. При всички случаи борбата срещу контрабандата на мигранти никога не може да бъде насочвана срещу самите мигранти или срещу хуманитарната помощ и подпомагането им, нито да бъде извинение за премахването на правото на убежище както в ЕС, така и в международен план. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Защитата на хората и предоставянето на медицински грижи (10) и солидарна помощ не следва да се криминализират и третират по същия начин като мрежите за контрабанда и следва да бъдат преследвани само когато са извършени умишлено и с цел пряко или непряко получаване на финансова или друга материална полза (11). Клаузата за задължително освобождаване от отговорност трябва да бъде изрично включена, ако за действията за помощ или подпомагане са налице хуманитарни мотиви. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че от съществено значение е борбата с контрабандата на мигранти да се води чрез подход, основан на целия маршрут, и да се разбере, че липсата на законни и безопасни маршрути е една от причините мрежите за контрабанда да процъфтяват. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК счита също така, че незаконната работа може да е свързана с мрежите за контрабанда на хора, което често води до трудова експлоатация. Поради това счита, че трябва да се положат усилия за подобряване на прилагането на Директивата за санкциите срещу работодателите и да се води по-координирана и решителна борба с нередовната трудова заетост и с трудовата експлоатация. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК счита за необходимо да се засилят предложените мерки срещу мрежите за контрабанда чрез подобряване на съдебното и полицейското сътрудничество, подкрепа за работата на Европейската мултидисциплинарна платформа за борба с криминални заплахи (EMPACT) и на Евроюст, както и чрез подобряване на събирането на информация и информационни кампании при източника относно рисковете при контрабандата на мигранти. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК приветства факта, че този интегриран подход включва също и подобряване на сътрудничеството и диалога със съседните държави в борбата срещу мрежите за контрабанда, но предупреждава за опасността от неблагоприятно въздействие върху отношенията на сътрудничество с тези държави, което може да доведе до засилване на мрежите за контрабанда, като се използват превратно понятия като „връщане“ и „реинтеграция“. В това отношение следва да се отбележи, че в съобщението на Комисията правилно се посочва нарастващата роля на държавните участници за изкуственото създаване и подпомагане на незаконната имиграция с цел насърчаване на дестабилизацията на ЕС. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК счита, че е от основно значение да се засилят действията за предотвратяване на експлоатацията и да се гарантира защитата на контрабандираните лица. Във връзка с това той счита, че е необходимо да се разработят пилотни действия в съответствие с подхода, основан на целия маршрут, в които да бъдат включени администрациите и социални участници от държавите на произход, на транзит и на местоназначение. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК счита, че разработването на оперативни партньорства с трети държави за борба с контрабандата е важно, но изтъква, че тези споразумения не трябва да нарушават водещите принципи на Европейския съюз, нито да бъдат сключвани с държави, в които има системни нарушения на правата на човека. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК счита, че в обновения план за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти (2021—2025 г.) успешно се идентифицират поражданите от престъпната дейност рискове и бързината, с която мрежите за контрабанда се приспособяват към условията и се възползват в максимална степен от новите технологии. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК е съгласен, че е необходимо да се премахне търсенето, за да се засегнат печалбите на мрежите за контрабанда на хора, както е определено в обновения план за действие. Предупреждава обаче за дисбалансите, които може да възникнат, ако се действа само срещу предлагането (мрежите), без да се разбира необходимостта от структурни реформи за намаляване на търсенето. Във връзка с това Комитетът посочва, че съществуването на законни, ефективни и безопасни канали, както и защитата на правото на убежище, са от ключово значение за преустановяване на голяма част от тази незаконна дейност. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК изразява загриженост, че подобряването на предотвратяването на контрабандата — цел, която споделя — може да представлява нарушаване на механизмите за подпомагане на уязвими мигранти. Той посочва факта, че през последните месеци се увеличават действията на партии и правителства за криминализиране на актовете на солидарност. ЕИСК изтъква, че защитата на уязвимите хора и предоставянето на медицински грижи (12) и солидарна помощ не следва да се криминализират и да се третират по същия начин като мрежите за контрабанда (13). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК счита, че трябва да се обърне специално внимание на жертвите на контрабанда, особено на по-уязвимите сред тях, като например (непридружените) непълнолетни лица (14), хората с увреждания и жените (15). ЕИСК призовава Европейската комисия да изготви директива относно закрилата на непридружените непълнолетни лица в защита на висшите интереси на детето. Освен това ролята на участниците от гражданското общество, на социалните организации и на НПО при оказването на помощ и подкрепа за жертвите на контрабанда следва да се признае за хуманитарна дейност с цел укрепване на принципите на ЕС. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК признава, че в плана също така се посочват вярно и се разглеждат ясно настоящите проблеми с инструментализирането на миграцията, когато е очевидно прякото ангажиране на държавни участници. Също като Европейския съвет (16), и ЕИСК осъжда решително инструментализирането на мигрантите и търсещите убежище лица като дестабилизиращи елементи, както се видя наскоро по границите на Мароко и особено на Беларус (17). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | ЕИСК посочва, че освен цялата законодателна рамка на ЕС, държавите членки са длъжни винаги да спазват международните ангажименти, включително Женевската конвенция от 1951 г. и Протокола от Ню Йорк от 1967 г., с които се урежда правото на убежище. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Определянето на миграцията като заплаха и посланието, че мигрантите представляват опасност, отнемат хуманността на хората и са от полза единствено за онези, които искат да се възползват от тях за постигането на геостратегически или национални политически цели. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | ЕИСК изразява съжаление, че борбата срещу контрабандата на мигранти предизвиква по-голяма загриженост от борбата срещу трафика на хора, който остава най-печелившата престъпна дейност и представлява не само нарушение на правата на човека, но и реална заплаха за националната сигурност, икономическия растеж и устойчивото развитие (18). |
| --- | --- |

3.18.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Предстоящо становище на ЕИСК REX/554.

1

(2)  CPME statement on criminalisation of acts of solidarity (Декларация на CPME относно криминализирането на актовете на солидарност). Вж. също и доклада на Европейския парламент (2019 г.): Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update („Целесъобразни ли са действията? — Директивата за подпомагането и инкриминирането на хуманитарната помощ, оказвана на незаконните мигранти“).

2

(3)  Член 6 от Протокола на ООН срещу незаконния трафик на мигранти по суша, море и въздух, допълващ Конвенцията на Организацията на обединените нации срещу транснационалната организирана престъпност.

3

(4)  Global Initiative (Глобална инициатива) (2021 г.), The Global Illicit Economy („Глобалната незаконна икономика“).

4

(5)  ОВ C 517, 22.12.2021 г, стр. 86.

5

(6)  Директива 2009/52/EО.

6

(7)  COM/2020/605 final

7

(8)  COM(2021) 170 final.

8

(9)  COM(2021) 171 final.

9

(10)  CPME statement on criminalisation of acts of solidarity (Декларация на CPME относно криминализирането на актовете на солидарност). Вж. също и доклада на Европейския парламент (2019 г.): Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update („Целесъобразни ли са действията? — Директивата за подпомагането и инкриминирането на хуманитарната помощ, оказвана на незаконните мигранти“).

10

(11)  Член 6 от Протокола на ООН срещу незаконния трафик на мигранти по суша, море и въздух, допълващ Конвенцията на Организацията на обединените нации срещу транснационалната организирана престъпност.

11

(12)  CPME statement on criminalisation of acts of solidarity (Декларация на CPME относно криминализирането на актовете на солидарност). Вж. също и доклада на Европейския парламент (2019 г.) Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update („Целесъобразни ли са действията? — Директивата за подпомагането и инкриминирането на хуманитарната помощ, оказвана на незаконните мигранти“).

12

(13)  Експертен съвет по въпросите на законодателството за НПО на Конференцията на международните неправителствени организации на Съвета на Европа Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe Member States („Използване на наказателното право за ограничаване на работата на НПО, подкрепящи бежанци и други мигранти в държавите — членки на Съвета на Европа“) (2019 г.).

13

(14)  ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 24.

14

(15)  Цел 9 от Глобалния пакт за безопасна, организирана и законна миграция: Засилване на транснационалните действия за борба с контрабандата на мигранти. Също параграф 25, буква в): Разработване на съобразени с равенството между половете и с интересите на децата протоколи за сътрудничество по миграционните маршрути, в които се очертават поетапни мерки за адекватно идентифициране и подпомагане на контрабандираните мигранти.

15

(16)  JOIN(2021) 32 final, Отговор на осъществяваното на държавно равнище инструментализиране на мигранти по външната граница на ЕС.

16

(17)  https://www.eesc.europa.eu/bg/news-media/presentations/eesc-expresses-its-concern-about-situation-border-belarus.

17

(18)  Bigio, J., & Vogelstein, R. B. (2021 г.), Ending Human Trafficking in the Twenty-First Century („Премахване на трафика на хора през двадесет и първи век“), Съвет за външна политика.

18

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/95

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-добри условия на труд за по-силна социална Европа: извличане на всички ползи от цифровизацията за бъдещето на труда“

(COM(2021) 761 final)

и „Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета относно подобряването на условията на труд при работата през платформа“

(COM(2021) 762 final)

(2022/C 290/16)

| Докладчик: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Докладчик:

Cinzia DEL RIO

| Консултация | Европейски парламент, 17.1.2022 г.
  Съвет на Европейския съюз, 4.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 7.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 149/80/18 |

Консултация

Европейски парламент, 17.1.2022 г.

Съвет на Европейския съюз, 4.5.2022 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

7.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

149/80/18

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | В резултат на пандемията някои промени в сферата на труда, които вече бяха в ход, се утвърдиха и се ускори разрастването на всички видове работа през платформа, като по този начин се засили растежът и въздействието на цифровата икономика. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК приветства предложението на Европейската комисия за директива относно подобряването на условията на труд при работата през платформа (COM(2021) 762) в рамките на прилагането на Европейския стълб на социалните права. Тази регулаторна намеса следва да има за цел да се дадат ясни определения на критериите за класифициране на трудовите правоотношения и за управление на използването на алгоритми, както и да се осигури достъп до социална и трудова защита и права. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК вече подчерта в редица предходни становища, които остават валидни и за настоящото становище, възможностите и предизвикателствата, които съпътстват работата през платформа, както и необходимостта от определяне на ясни и справедливи правила, за да се гарантира лоялна конкуренция на вътрешния пазар, ефективно прилагане на правата на работниците и подобряване на условията на труд. Крайната цел е да се приложи и укрепи вътрешният пазар и да се гарантира неговото функциониране чрез осигуряване на еднакви условия на конкуренция за всички участници. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчерта, че основаната на платформи икономика разкрива възможности както за предприятията, така и за работниците. Дружествата могат да достигнат до нови пазари, да намалят разходите си и да се възползват от иновациите в цифровите технологии и от достъпа до работна сила на световно и местно равнище с цел подобряване на ефективността и повишаване на производителността. Работниците имат нови възможности за генериране на доходи и за работа, които са все по-важни и дори критични за уязвимите групи като младите хора, мигрантите и жените. Тези възможности трябва да бъдат разгледани по социално устойчив начин. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Изразените опасения, свързани с условията на труд в основаната на платформи икономика, включват по-ограничен достъп до социална закрила и социално осигуряване, рискове за здравето и безопасността, несигурна работа, разпокъсано работно време и неадекватни равнища на доходите, и трудности при гарантирането на признаването на колективните права. Необходимо е да се отговори на тези опасения и да бъдат разработени балансирани решения на подходящите равнища — европейско, национално и чрез колективно договаряне с участието на платформите. Освен това ЕИСК счита, че е необходимо да се гарантира равно третиране на „традиционните“ дружества и на тези, които използват цифрови средства, основани на алгоритмично управление на данни, когато ги използват за управление на организацията на труда и трудовите правоотношения: насока, контрол и/или организационни правомощия. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Цифровите трудови платформи се различават по големината си. За МСП, които са платформи, съществуват други предизвикателства, които трябва да бъдат взети предвид, включително предизвикателства, свързани с разходите за инфраструктурата и административната тежест, както и с адаптирането към цифровата трансформация. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК признава, че гъвкавостта на работното време може да бъде положителна характеристика на работата през платформа, която да се приема добре по-конкретно от хората, които разчитат на работата през платформа като на допълнителен източник на доходи. Гъвкавостта обаче би трябвало винаги да се основава на спазването на основните социални и трудови стандарти, гарантирани от правото на ЕС. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК е съгласен, че правната квалификация на трудовото правоотношение и ясното му разграничение от действителната самостоятелна заетост са от ключово значение за гарантиране на правна сигурност както за предприятията, така и за работниците, и за гарантиране на правата и защитата на работниците. Този въпрос обаче се разглежда по различен начин в различните държави членки. Законовите разпоредби в конкретни области, съдебните решения след трудови спорове и колективните трудови договори в целеви сегменти от работата през платформа водят до разпокъсаност на съществуващата нормативна уредба в рамките на ЕС и различия в начина, по който се третират работниците през платформа в различните държави членки. Необходимо е ясно да се идентифицира работодателят, който носи юридическа отговорност както от гледна на точка на данъчното облагане и социалните вноски, така и с оглед на установяването на процедури за колективно договаряне. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Европа не може да има различни регулаторни подходи към едни и същи предизвикателства. ЕИСК подкрепя целта на законодателното предложение на Европейската комисия да се обърне внимание на тези много разнообразни разпоредби в държавите членки. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подчертава, че новите правила на директивата трябва да се основават на достиженията на правото на ЕС в социалната област и да включват ясни определения, които да не са в противоречие с достиженията на правото на ЕС, колективните трудови договори или съдебната практика на съдилищата в отделните държави членки. Директивата следва да бъде ясна правна рамка, която да бъде адаптирана на национално равнище в съответствие с националните закони и практики, като се насърчават по-специално процесите на колективно договаряне. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Освен това в настоящото становище се разглеждат по-специално следните аспекти на предложената директива:

  Критерии за класификация: ЕИСК подчертава, че критериите за класификация, посочени в член 4 от предложението, не отразяват динамичното и бързо развитие на цифровия пазар и ще трябва да бъдат постоянно актуализирани, което ги прави неясни и двусмислени. Би било по-целесъобразно да се посочи, че презумпцията за трудово правоотношение в областта на цифровите трудови платформи действа в полза на отделните работници, които предоставят своя труд и/или услуги под ръководството, контрола и/или организационните правомощия на алгоритмичното управление, упражнявано от съответната цифрова платформа, и следователно да се определят критериите в съответствие с тези функции. ЕИСК е съгласен платформите да имат възможност да оборят презумпцията за трудово правоотношение. |
| --- | --- |

1.11.

Критерии за класификация: ЕИСК подчертава, че критериите за класификация, посочени в член 4 от предложението, не отразяват динамичното и бързо развитие на цифровия пазар и ще трябва да бъдат постоянно актуализирани, което ги прави неясни и двусмислени. Би било по-целесъобразно да се посочи, че презумпцията за трудово правоотношение в областта на цифровите трудови платформи действа в полза на отделните работници, които предоставят своя труд и/или услуги под ръководството, контрола и/или организационните правомощия на алгоритмичното управление, упражнявано от съответната цифрова платформа, и следователно да се определят критериите в съответствие с тези функции. ЕИСК е съгласен платформите да имат възможност да оборят презумпцията за трудово правоотношение.

| 1.12. | ЕИСК отбелязва, че специфичното измерение на алгоритмичното управление, което оказва значително влияние върху работниците, може да не се прилага за определяне на презумпцията за трудово правоотношение с участието на регистрирани специалисти или членове на национални професионални сдружения, когато такива съществуват. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Правила за алгоритмично управление: ЕИСК е съгласен, че алгоритмичното управление оказва значително въздействие върху условията на труд и следва да бъде прозрачно и да подлежи на отчетност в полза на работниците и предприятията. Алгоритмичното управление наблюдава, възлага задачи, предоставя преки инструкции, ограничаващи степента на автономност, и оценява работниците, включително тяхното представяне и поведение, както и техните доходи и условия на труд, и дори може да доведе до уволнение. В директивата следва изрично да се посочи, че правата, установени в глава 3, се прилагат за всички ситуации, при които алгоритмичното управление се използва в контекста на трудово правоотношение. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК смята, че всички работници през платформа следва да имат гарантирано право да пренасят и да изтеглят своите данни от платформите, включително данните относно уменията. Освен това следва да се добавят допълнителни разпоредби, които да позволят упражняване на правото на преразглеждане на автоматизирано или полуавтоматизирано решение. Решенията, които биха могли да окажат съществено въздействие върху трудовите правоотношения, следва да се вземат от хора. ЕИСК оценява факта, че предложението на Европейската комисия върви в тази посока. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК подчертава значението на ефективното правоприлагане чрез засилено сътрудничество между органите за защита на данните и инспекторатите по труда, и необходимостта от изясняване на отговорностите, включително в трансгранични ситуации. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Колективни права: ЕИСК подчертава, че в член 14 от директивата следва изрично да се посочат профсъюзите, които имат право да извършват колективно договаряне. Освен това правата на информиране и консултиране и правото на колективно договаряне следва да бъдат разширени, така че да обхванат всички работници през платформа. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Директивата следва да гарантира на работниците през платформа справедливи процедури за прекратяване на отношенията и процедури за информиране и консултиране в случай на колективни уволнения. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | В съответствие с целите на Европейската програма за умения ЕИСК подчертава важността на това работниците през платформа да получават подходящо обучение и информация, които биха могли да бъдат предлагани на различни езици, за това как да използват съответната платформа и да работят през нея, както и как да подобряват своите цифрови умения. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Въведение — контекст

| 2.1. | Пандемията от COVID-19 ускори използването на работата през платформа и направи по-очевидни някои промени в сферата на труда, които вече бяха в ход. ЕИСК вече подчерта, че основаната на платформи икономика разкрива възможности както за предприятията, така и за работниците. Цифровите трудови платформи, които посредничат при работата, бързо навлязоха в редица икономически сектори. Дружествата могат да достигнат до нови пазари, да намалят разходите си и да се възползват от иновациите в цифровите технологии и от достъпа до работна сила на световно и местно равнище с цел подобряване на ефективността и повишаване на производителността. Работниците имат нови възможности за генериране на доходи и за работа, които са все по-важни и дори критични за уязвимите групи като младите хора, мигрантите и жените. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Съществуват обаче и предизвикателства, свързани с правата на работниците, данъчното облагане, разпределението на богатството и устойчивостта, които трябва да бъдат преодолени на европейско равнище (1). Работата през платформа се превръща във важен елемент на новата производствена карта от икономически дейности, свързани с цифровото развитие и цифровия преход. ЕИСК вече изтъкна възможностите и рисковете в няколко предходни становища (2), които остават валидни и за настоящото становище, и призова за регулаторна намеса на европейско равнище с ясно определяне на критериите за класифициране на трудовите правоотношения, регламентиране на използването на алгоритми и предоставяне на достъп до социална и трудова защита и права. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Слабата икономическа позиция на голям брой работници, извършващи дейност в най-различни цифрови трудови платформи, увеличава рисковете за здравето и безопасността (3) и несигурността на работните места (4) — явление, което трудно може да се определи в рамките на точните и конкретни национални географски граници. Освен това в повечето правни системи на ЕС е налице отслабване на механизмите за обща защита и социална закрила за работниците с нестандартни и нетипични форми на заетост. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК признава, че гъвкавостта на работното време може да бъде положителна характеристика на работата през платформа, която да се приема добре по-конкретно от хората, които разчитат на работата през платформа като на допълнителен източник на доходи, по-специално младите хора. Гъвкавостта обаче следва винаги да се основава на спазването на основните социални и трудови стандарти, гарантирани от правото на ЕС, и може да бъде регулирана от националното право или от колективни трудови договори въз основа на съответната правна рамка на ЕС. Това е особено необходимо за младите хора, които имат разпокъсани периоди на работа, ниски и недостатъчни равнища на доходи и които трябва да събират социалноосигурителните си вноски за бъдещите си пенсии (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Разнородният характер на трудовите правоотношения, които възникват и се развиват на цифровите трудови платформи във всяка държава членка, не води до единно национално решение за признаване на необходимата социална закрила, необходимите мерки за здравословни и безопасни условия на труд, адекватни равнища на доходите, подходящо работно време и достойни условия на труд. Тези различни форми на трудови правоотношения и на ниска индивидуална и колективна закрила на национално равнище се умножават на равнището на ЕС, като по този начин се създават условия за социален дъмпинг и нелоялна конкуренция, които застрашават самата ефективност на европейските и националните стандарти за закрила на труда. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Цифровите трудови платформи могат да бъдат класифицирани в две широки категории: онлайн уеб базирани платформи и платформи, през които се извършва работа на място. Те се различават по големината си. За МСП, които са платформи, съществуват други предизвикателства, които трябва да бъдат взети предвид, включително предизвикателства, свързани с разходите за инфраструктурата и административната тежест, както и с адаптирането към цифровата трансформация. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Броят на хората, които работят за работодатели, използващи онлайн платформи, постоянно се увеличава не само в Европейския съюз, но и по света (6). Както личи от документи на МОТ и Eurofound, предизвикателствата пред традиционните предприятия включват нелоялната конкуренция от страна на платформите, някои от които не подлежат на конвенционално данъчно облагане и други разпоредби, свързани с тяхната работна сила. Освен това значителна част от съдебната практика доказва, че някои бизнес модели на платформи изграждат своето конкурентно предимство, като се стремят да избегнат приложимите разпоредби, било то от социалното, екологичното или икономическото законодателство (7). Тази стратегия не води до дългосрочна икономическа устойчивост и е в ущърб на лоялната конкуренция, по-конкретно между големите и микро- или малките дружества платформи. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Със силно подкрепяния от ЕС цифров преход в бъдеще още повече сектори и професии ще бъдат засегнати от модела на „онлайн платформите“. ЕИСК многократно е подчертавал (8), че доброто регулиране на вътрешния пазар трябва да бъде приложено и укрепено чрез осигуряване на еднакви условия на конкуренция за всички участници и че цифровизацията трябва да бъде от полза за работниците и предприятията. Важно е да се разработи регулаторна рамка, която да гарантира безопасна, справедлива и здравословна работна среда и условия чрез система от ясно определени права, отговорности и задължения. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Всички работници имат право на справедливи и достойни условия на труд. Това е основен принцип на международното трудово право и на правото на ЕС. В съответствие с член 4 от Директива (ЕС) 2019/1152 работникът има право да бъде уведомен от работодателя за основните елементи на трудовия договор или трудовото правоотношение. Работниците, наети от платформа, трябва да подлежат на същите разпоредби на трудовото право, които са в сила в държавата, в която се предоставя услугата. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Следователно ключовият въпрос е ясното определение за „служител“ и ясното му разграничаване от действително „самостоятелно заето лице“. Ефикасността и ефективността на цялата регулаторна рамка на проекта на директива зависят от яснотата на тези определения. От посочените проучвания (9) личи, че в много случаи от работниците се изисква да се регистрират като самостоятелно заети лица, а предизвикателството е да се избегне фиктивната самостоятелна заетост. Работниците следва да получават необходимата информация, за да могат да изберат дали желаят да бъдат действително самостоятелно заети или не. Проучването на Европейската комисия, посочено в работния документ на службите на Комисията „Доклад за оценка на въздействието относно подобряването на условията на труд при работа през платформа“, показва, че според оценките 5,5 милиона работници през платформа са неправилно класифицирани като самостоятелно заети лица. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Въпросът за правната класификация на трудовите правоотношения се решава по различен начин в държавите членки. Рискът от грешки при правната класификация на трудовите правоотношения се дължи главно на недостатъчното законодателство в националните правни системи и липсата на правна яснота. До момента нито една държава членка не е намерила цялостно решение на въпроса за правната класификация на работата през платформа. Някои държави членки (Италия, Испания и Франция) са избрали секторно законодателство, насочено към платформите за транспорт и доставки. Голям брой държави членки (Белгия, Германия, Гърция, Испания, Франция, Ирландия, Италия, Нидерландия и Швеция) са се опитали да изяснят трудовите правоотношения с несигурна класификация чрез законодателство, административни актове или съдебната практика, но те се отнасят за общи положения на пазара на труда и не вземат предвид спецификите на работата през платформа. В Италия и Испания колективното договаряне играе важна роля при специалните споразумения и протоколи, които предхождат специфичните правни разпоредби. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Мнението, че съществуващата регулаторна система на национално равнище в различните държави от ЕС понастоящем не е подходяща за регулирането на различните профили на работа през цифрови платформи, се потвърждава от почти 100-те правни спора, заведени от работници и/или представители на техните синдикални организации, и от разнообразните решения, предоставени от съдебната практика на много европейски държави, които се разпределят между такива, които потвърждават характера на самостоятелна заетост на трудовото правоотношение, и все по-многобройните, които признават естеството му на трудова заетост, без да се изключват и тези, които поставят този специфичен случай в междинно правно положение (10). Въпреки че тези процедури често водят до противоречиви резултати, те се отнасят само до услугите за доставка и шофьорските услуги (платформи за услуги на място) и повечето от тях са единодушни при определянето на хората, работещи през платформи, като наети лица (особено в секторите на транспорта и доставките, в които вероятно има най-голяма договорна и синдикална защита). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Друг ключов аспект е въздействието на алгоритмичното управление върху условията на труд, което е присъщо на бизнес модела на цифровите трудови платформи (11). Следва да се обърне внимание на осигуряването на прозрачност и отчетност на алгоритмите в полза на работниците и предприятията. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Отделните държави членки са предприели мерки за подобряване на това положение чрез осъществяване на законодателни инициативи, насочени конкретно към алгоритмичното управление на работното място (IT, ES). Междувременно редица държави членки (AT, BE, CY, CZ, DK, EE, FI, DE, IE, LV, LT, LU, NL, SV) се справят с алгоритмичното управление, като предприемат мерки в рамките на политиките в областта на неприкосновеността на личния живот, защитата на данните и недискриминацията. В редица държави са взети съответни съдебни решения (FR, IT, NL, PL и LU) (12). Разпокъсаността на съществуващите разпоредби в рамките на ЕС също позволява цифровите трудови платформи, действащи в различните държави, да са предмет на различни правни уредби. Предвид гъвкавия, мобилен и бързо развиващ се характер на основаната на платформи икономика, тази липса на общ подход ще създаде трудности при поддържането на еднакви условия на конкуренция между държавите членки. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | В този контекст инициативата на европейските институции трябва да бъде приветствана, като се обърне специално внимание на пакета от мерки, представен от Европейската комисия на 9 декември 2021 г. за подобряване на условията на труд на платформите, в рамките на прилагането на Европейския стълб на социалните права. В инициативата на Европейската комисия се признава неотложната необходимост от преодоляване на различията в третирането между държавите членки, разглеждат се описаните по-горе проблемни аспекти и се представя предложение за регламентиране с директива. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Общи съображения

| 3.1. | ЕИСК е съгласен с решението на Комисията да изготви предложение за директива, чието приложно поле обхваща работата през платформи, развивана както чрез онлайн уеб базирани платформи (например правни услуги, преводачески услуги, лица на свободна практика и т.н.), така и чрез платформи, през които се извършва работа на място и които изискват от работника да предоставя физическа услуга (например таксита, доставки, услуги по домовете). Както ясно се посочва в съображение 49 от предложението за директива, необходимостта от директива, а не от незадължителни правни инструменти, е обоснована от изключителното разнообразие от ситуации, условия на труд и законодателство във всяка държава членка, по-специално по отношение на осигуряването на формално и действително покритие, както и от адекватността и прозрачността на системите за социална закрила, особено като се има предвид, че държавите членки предвиждат различни равнища на социална закрила. Големият и нарастващ брой съдебни дела и решения в полза на класифицирането на тази работа като трудово правоотношение ясно демонстрира факта, че въпросът не е уреден по достатъчно ясен начин дори в рамките на отделните национални правни системи. Поради това целта за подобряване на условията на труд през цифрови платформи не може да бъде постигната в достатъчна степен от всяка държава членка поотделно, а в съответствие с принципа на субсидиарност може да се постигне по-добре на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В съображение 9 от предложението за директива съвсем правилно се посочва, че „когато цифровите платформи работят в няколко държави членки или зад граница, често не е ясно къде се извършва работата през платформата и от кого. Освен това националните органи нямат лесен достъп до данни относно цифровите трудови платформи, например за броя на лицата, извършващи работа през цифрови платформи, техния трудов статус и условията им на труд. Това усложнява прилагането на действащите правила, включително по отношение на трудовото право и социалната закрила“. ЕИСК вече посочи (13), че ще бъде необходимо да се създаде регистър на платформите във всяка държава членка, както и общоевропейска база данни за големите и малките платформи. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Тази правна несигурност може в някои случаи да благоприятства появата и разпространението на форми на недеклариран труд и будещи съжаление ситуации на експлоатация и конкуренция между самите работници, които може да са обект на незаконни практики на възлагане на подизпълнители. Тези работници често са мигранти, които обективно са в слаба позиция и не са запознати с предвидените права на минимална защита. Предложената директива не съдържа разпоредба относно възлагането на подизпълнители, поради което не предлага на тези работници през платформа никаква защита срещу тези практики (14). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | По редица въпроси обаче текстът на предложението на Комисията е неясен, общ и двусмислен. Той не отразява целите за защита и гарантиране на социалните и трудовите права, ясно заявени в съображенията, по-специално определението за работник, работещ чрез цифрови платформи (членове 2 и 5), и правата на информиране и консултиране както на работниците, така и на представителите на синдикатите (член 9, в който обаче има изрично позоваване само на Директива 2002/14/ЕО). Като предварителна забележка следва да се отбележи, че в предложението за директива защитата на правата на работниците често се приравнява с принципа на свободата на стопанската инициатива. Правата на работниците и основните свободи трябва да бъдат надлежно защитени, в съответствие със законодателството и Хартата на основните права. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че е необходимо директивата да включва специални разпоредби за условията на труд и социалната сигурност въз основа на принципа на недискриминация, също и по отношение на сходни и съпоставими работници, заети в един и същ сектор. Това ще насърчи разработването на единна договорна защита за секторите и борбата с формите на социален и фискален дъмпинг. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК приветства заявеното от Комисията намерение да положи усилия в подкрепа на споделянето на добри практики в контекста на програмата си за взаимно обучение и да подпомага дейностите на Европейския орган по труда в обхвата на мандата му, както и да продължи да подкрепя държавите членки при прилагането на правилата за координация на системите за социална сигурност, в т.ч. и чрез предоставянето на насоки във връзка с тях, а при необходимост и посредством програмите на ЕС (като „Хоризонт Европа“) (15). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК счита, че в предложението за директива следва да се определят ясни референтни критерии и принципи, които да насочват националните законодатели и да насърчават колективното договаряне, за да се определят правила, които осигуряват стабилност, сигурност и предсказуемост в една силно цифровизирана производствена среда. Тези правила трябва да имат за цел създаване на еднакви условия на конкуренция между цифровите трудови платформи и доставчиците на услуги офлайн. Те следва да не противоречат на достиженията на правото на ЕС, да не променят съдържанието и обхвата на правилата, определящи трудовия характер на служебното правоотношение в съответствие с националното законодателство, колективните трудови договори, националните системи за класификация или съдебната практика на съдилищата на отделните държави членки, и да не подкопават лоялната конкуренция между дружествата. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Освен това ЕИСК счита, че е необходимо да се гарантира равно третиране между „традиционните“ дружества и тези, които използват цифрови средства за контрол, основани на алгоритмично управление на данни, въз основа на прозрачна и лоялна конкуренция помежду им, като се изясни статуса на наети лица за работниците, които предоставят услуги и/или извършват дейности в тези сектори. ЕИСК приветства и целта на Комисията да изясни и подкрепи истинските самостоятелно заети лица. „При необходимост самостоятелно заетите лица също ще получат подкрепа за изясняване на статуса си“. Очаква се директивата да утвърди категорично независимостта на самостоятелно заетите лица и да подкрепи способността им да се възползват от предприемаческите си възможности, например чрез развиване на своя клиентска база. Лицата, които вече са действително самостоятелно заети, ще запазят ползите, свързани с техния трудов статус (16). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Поради това е от решаващо значение обхватът на прилагане (в член 1) да се подобри и да се изясни, за да се гарантира, че директивата се прилага за всички цифрови платформи, които предоставят предлагане на работна ръка чрез посредник. Необходимо е ясно да се определи действителният работодател, който носи юридическа отговорност и за данъците и социалноосигурителните вноски, както и с оглед на установяването на процедури за колективно договаряне, като се вземат предвид особеностите на микро- и малките платформи. |
| --- | --- |

3.9.

Позоваването на понятието „организиране на работата, извършвана от физически лица“ може да доведе до нежелано изключване на определени цифрови платформи.

4.   Глава 4 — Конкретни съображения

| 4.1. | В настоящото становище ще бъдат анализирани по-специално следните аспекти на предложението за директива:






  — | критериите за класифициране като наето лице; |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

критериите за класифициране като наето лице;

| — | алгоритмичното управление; |
| --- | --- |

—

алгоритмичното управление;

| — | колективните права. |
| --- | --- |

—

колективните права.

4.2.   Критерии за класифициране

| 4.2.1. | В член 4 от предложението се посочват критериите, въз основа на които се определя презумпцията за трудово правоотношение. ЕИСК отбелязва, че предложените критерии следва да отразяват динамиката на цифровия пазар и развитието на бизнес моделите и методите на работа, и че те ще трябва да бъдат постоянно актуализирани. Със съжаление отбелязваме, че тези критерии, посочени в член 4, все още изразяват предимно различните форми на контрол, упражняван от цифровата платформа върху трудовата дейност на служителя. ЕИСК счита, че обвързването на закрилата на труда с упражняването на контрол не отразява по подходящ начин и не коригира липсата на равновесие на силите между платформата и работниците. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Освен това член 4 от предложението оставя твърде много свобода на преценка на платформите при вземането на решения — тъй като презумпцията за трудово правоотношение е свързана с наличието на поне два от петте критерия — но в контекст, който непрекъснато се променя, би било лесно тези критерии да бъдат заобиколени. ЕИСК счита, че един ясно определен трудов статус, дори за тези, които работят на няколко часа, би гарантирал правото на социална закрила, здравето и безопасността, правото на организиране и правото на колективно договаряне във връзка с отработеното време, като по този начин се гарантира необходимата гъвкавост. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Критериите следва по-навременно да преодоляват риска от занижени трудови стандарти. За тази цел е желателно да има един критерий за презумпцията за трудово правоотношение, която може да бъде оборена от платформата въз основа на член 5, като тежестта на доказване се прехвърля към цифровата платформа, която да докаже характера на самостоятелна заетост на трудовото правоотношение. ЕИСК изразява съгласие с предложението на Европейската комисия платформите да оборват презумпцията за трудово правоотношение. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Всъщност самостоятелно заетите лица и действителните отношения на самостоятелна заетост, за които няма определение в директивата, също трябва да бъдат подходящо защитени. Съществуват много различни форми на работа през платформа, които не попадат в никоя категория. Съществуват форми на труд, които могат да се считат за сходни с трудово правоотношение, и съществуват форми на труд, които изискват квалифицирани специалисти, дори висококвалифицирани работници, които в някои държави са сравними с тези, които са вписани в професионални регистри или са членове на национални професионални сдружения. Специфичното измерение на алгоритмичното управление, което оказва значително влияние върху работниците, може да не се прилага за определяне на презумпцията за трудово правоотношение с участието на регистрирани специалисти или членове на национални професионални сдружения, когато такива съществуват. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Поради това би било по-целесъобразно да се посочи, че презумпцията за трудово правоотношение в областта на цифровите трудови платформи действа в полза на отделните работници, които предоставят своя труд и/или услуги под ръководството, контрола и/или организационните правомощия на алгоритмичното управление, упражнявано от цифровата платформа. |
| --- | --- |

4.2.5.

Платформите следва да могат да оборят презумпцията за трудово правоотношение, като докажат, че не упражняват търговски правомощия на организация — дори непреки или имплицитни — върху предоставянето на услугата/труда от страна на работника (17).

| 4.2.6. | Често срещан аргумент в съдебните решения, признаващи естеството на трудова заетост на трудовото правоотношение — издадени от висшите национални съдилища — е, че платформата, и по-специално алгоритмичното управление, упражнява изцяло форма на контрол върху извършването на услугата от работника. Всъщност това показва, че извършваната чрез работата услуга е напълно интегрирана в стопанската дейност на платформата. Този елемент сам по себе си засилва необходимостта от неутрализиране на горепосоченото правомощие за контрол чрез осигуряване на подходящи индивидуални и колективни гаранции на всички работници, които предоставят своя труд и/или услуги през цифрови платформи. |
| --- | --- |

4.2.6.

5.   Конкретни бележки и препоръки относно алгоритмичното управление

| 5.1. | Алгоритмичното управление обработва значително количество данни, наблюдава, възлага задачи, предоставя преки инструкции, ограничаващи степента на автономност, и оценява работниците, включително тяхното представяне и поведение, както и техните доходи и условия на труд, и дори може да доведе до уволнение. ЕИСК приветства факта, че в проекта на директива се приемат принципите на ОЗРД — Общия регламент относно защитата на данните — и в съответствие с член 9 от ОЗРД в директивата следва категорично да се забрани обработването на чувствителни лични данни, включително за политически възгледи и членство в синдикални организации. В директивата следва изрично да се посочи, че установените в глава 3 права се прилагат във всички случаи на алгоритмично управление, също и когато платформата успее да докаже, че не упражнява търговски правомощия на организация — дори непреки или имплицитни — върху предоставянето на услугата от страна на работника, а оттам и презумпцията от страна на платформата за липса на трудово правоотношение. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Използваните от цифровите трудови платформи системи често разчитат на елементи на изкуствен интелект (ИИ). Тъй като платформите ще трябва да спазват както разпоредбите на директивата, така и тези на Законодателния акт за ИИ (регулиране на продуктовите пазари), ЕИСК приканва Комисията да съпостави предложената директива със Законодателния акт за ИИ и обратното, за да избегне или поясни евентуалните несъответствия и пропуски. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК отново насърчава (18) Комисията да изясни отговорностите на всички заинтересовани страни в области като здраве и безопасност, защита на данните, застраховане и правна отговорност, така че да се оценят, адаптират и хармонизират съществуващите разпоредби. ЕИСК вече отбеляза, че използваните от платформите алгоритми би трябвало да бъдат приравнени към устни или писмени инструкции при конвенционалната работа (19). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Правото на преразглеждане на дадено автоматизирано или полуавтоматизирано решение се приветства горещо. ЕИСК обаче счита, че за да се приложи на практика това право, Комисията следва да добави разпоредби, които изискват от цифровите трудови платформи: а) да разработват своите алгоритми и системи съгласно принципа за безопасност още при проектирането, и б) като следват обосновката на предложения Законодателен акт за ИИ, да предвидят разпоредби, които изискват от цифровите трудови платформи да извършват оценка на съответствието на своите алгоритми не само преди тяхното внедряване, но и по време на предоставянето на труда/услугата от страна на работника. Оценката на съответствието следва да се извършва с мултидисциплинарен подход, за да се насърчи съвместното оценяване от страна на експертите, посочени от синдикалните организации, платформата и органите по труда, социалната закрила и други съответни органи. Когато възникне конфликт при преразглеждането на дадено подпомогнато от алгоритъм решение, работниците следва да имат възможност да получат достъп до независим арбитраж. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ЕИСК обаче счита, че в член 8 следва да се предвиди, че работниците могат да бъдат представлявани от синдикалната организация в случай на преглед от човек на съществено решение. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Тъй като при модела на работа през платформа се разчита на отзиви от потребители, работниците през платформа следва да имат възможност да прехвърлят и използват отзивите между платформите, като ключов елемент от данните. ЕИСК счита, че правото на преносимост на данните следва да бъде гарантирано на всички работници през платформа. И което е по-важно, директивата следва да гарантира тяхната възможност да използват своя профил, включително умения, за да получат работа извън основаната на платформи икономика. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Успехът на предложението на Комисията ще зависи от ефективното му прилагане. В предложената директива се изисква сътрудничество между органите по защита на данните и органите по труда. ЕИСК обаче би желал да насочи вниманието на Комисията към факта, че органите по защита на данните в редица държави нямат задачата да извършват задълбочено проучване на въпросите, свързани с труда, и обратното, особено що се отнася до надзора и правната защита. Поради това ЕИСК приканва Комисията да поясни допълнително разпределението на правомощията, включително трансграничните съображения, и да вземе предвид ролята на инспекторатите по труда. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Колективни права

| 6.1. | В главата относно прилагането в член 14 от директивата се посочват представителите на работниците, а не на синдикалните организации. Това е съществен въпрос, тъй като е важно изрично да се посочат представителите на синдикалните организации, за да се избегне създаването на фиктивни профсъюзи, а на работниците да се предоставят права на колективно представителство, също и в случай на спор. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК отбелязва, че директивата предоставя права на информиране и консултиране. Член 9 обаче се позовава само на Директива 2002/14/ЕО за създаване на обща рамка. Следва да се направи пряко позоваване и на Директива 2001/23/ЕО относно прехвърлянето на предприятия, Директива 98/59/ЕО за колективните уволнения и Директива 2009/38/ЕО за европейския работнически съвет. ЕИСК отбелязва, че член 10, с който установените в глава 3 от директивата трудови права се разширяват до всички работници през платформа (също и тези, които нямат трудово правоотношение), не включва правата на информиране и консултиране, посочени в член 9. Тази дерогация не може да бъде оправдана. Необходимо е по-ясно определение на правата на информиране и консултиране, за да се подкрепи колективното договаряне, което е право, което трябва да бъде признато и за всички работници през платформа (20). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ЕИСК подчертава, че правата на информиране и консултиране на представителите на синдикалните организации на работниците (член 9) следва да бъдат гарантирани също и по отношение на параметрите, правилата и инструкциите, които са в основата на алгоритмите или системите с изкуствен интелект, оказващи влияние върху вземането на решения или приемането на решения, които могат да засегнат условията на труд, достъпа до работа и запазването на работните места, включително профилирането. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | ЕИСК отбелязва, че работниците през платформа следва да получават подходящо и специфично обучение на различни европейски езици за това как да използват платформата и да работят през нея, и следва да бъдат обучавани в съответните цифрови умения. Както беше подчертано в предходно становище (21), изпълнението на плана за действие в областта на цифровото образование за периода 2021—2027 г. трябва да гарантира ефективен социален диалог и консултации със заинтересованите страни, зачитане и прилагане на трудовите права и правото на работниците на информиране, консултиране и участие, както и способността на работниците да развиват своите цифрови и предприемачески умения, по-специално чрез професионално образование и обучение (ПОО), учене за възрастни и обучение на служителите, за да се намали недостигът на умения, пред който са изправени предприятията. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Както беше посочено в предишни становища, във връзка с въвеждането на нови технологии като роботи и интелигентни машини, в своето проучване ЕИСК подчертава значението на предварителното информиране и консултиране на представителите на работниците и необходимостта колективното договаряне да съпътства породените от тези технологии промени (22). В него се посочва още, че според Директивата за европейския работнически съвет това консултиране е задължително (23). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Договарянето се отнася и за секторното колективно договаряне, което представлява голяма част от определението за права на работниците, но в предложението за директива не се споменават секторните споразумения. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Осигуряването на работниците през платформа на справедливи процедури за прекратяване на отношенията и достъп до независими механизми за разрешаване на спорове са важни цели, които следва да бъдат включени в регулаторната рамка. В предложената директива се посочват само индивидуалните уволнения, докато в нея следва да се разгледа и въпросът за процедурите за информиране и консултиране в случай на колективни уволнения чрез позоваване на действащото законодателство на ЕС (24). |
| --- | --- |

6.7.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 70, параграф 2.7.

1

(2)  ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 173; ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 1; ОВ C 194, 12.5.2022 г., стр. 50; ОВ C 517, 22.12.2021 г., стр. 61; ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 70.

2

(3)  Проучване COLLEEM II на JRC.

3

(4)  Проучване на Комисията (2021 г.).

4

(5)  Европейски младежки форум — Документ за изразяване на позиция относно работата през платформа.

5

(6)  Доклад на МОТ, The role of digital labour platforms in transforming the world of work (Ролята на цифровите трудови платформи за преобразяването на сферата на труда); Доклад на EUROFOUND от 2018 г., Работен документ на службите на ЕК — данни за стойностите и оборота, които са се увеличили три пъти по време на пандемията (по данни на МОТ през 2020 г. в ЕС е регистриран оборот в размер на 12 млрд. евро); Окончателния доклад на CEPS от 2021 г., Digital Labour Platforms in the EU (Цифровите трудови платформи в ЕС); Проучването на ETUI от 2021 г., The definition of worker in the platform economy: exploring workers’ risks and regulatory solutions (Определението за „работник“ в основаната платформи икономика: проучване на рисковете за работниците и регулаторните решения).

6

(7)  ОВ C 123, 9.4.2021 г., стр. 1, параграф 3.2.7.

7

(8)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 1; ОВ C 123, 9.4.2021 г., стр. 1; ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 70; ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 15.

8

(9)  Вж. бележка под линия 6.

9

(10)  Сред решенията в полза на естеството на трудова заетост на трудовото правоотношение е достатъчно да припомним например: решението на Френския касационен съд (Chambre sociale, No 374 от 4 март 2020 г.), с което се признава, че работата, извършвана от шофьор на Uber, по естеството си е трудова заетост; решението на испанския Върховен съд (Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social, Sentencia 40/2020 от 17 януари 2020 г.), с което се признава естеството на трудова заетост на трудовото правоотношение между куриерите и платформата Deliveroo; решението на съда в Барселона от 13 януари 2021 г., с което се признава естеството на трудова заетост на трудовото правоотношение на 748 куриери. Според последното решение е необходимо да се проучат нови критерии, на които да се основава решението относно естеството на правоотношението, с което се стига до заключението, че почасовата гъвкавост при всички случаи е резултат от избор, който има за цел да се определят най-доходните интервали от време за дружеството и със сигурност не е насочен към по-добро съчетаване на професионалния и личния живот на куриерите, поради което тези куриери следва да се считат за наети лица. В допълнение към тези решения съдилищата в Белгия, Италия и Нидерландия са постановили, че трудовото правоотношение е самостоятелна заетост въз основа на релативизиране на предполагаемата свобода на куриерите при конкретното изпълнение на услугата.

10

(Chambre sociale

Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social, Sentencia

(11)  Commission Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work (Проучване на Комисията в подкрепа на оценката на въздействието на подобряване на условията на труд в работата през платформа).

11

(12)  Commission Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work (Проучване на Комисията в подкрепа на оценката на въздействието на подобряване на условията на труд в работата през платформа).

12

(13)  ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 173, параграф 1.15.

13

(14)  Доклад на Fairwork (2021 г.); Отговор на Fairwork до Европейската комисия по повод на нейното предложение за директива за работата през платформа.

14

(15)  Вж. Съобщението на Комисията.

15

(16)  9.12.2021 г., COM(2021) 761 final, Съобщение на комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „По-добри условия на труд за по-силна социална Европа: извличане на всички ползи от цифровизацията за бъдещето на труда“, стр. 10; текст в рамка в края на страницата.

16

(17)  Вж. определението в съображение 30 от насоките на Комисията относно конкурентното право и колективното договаряне: iii) то включва като необходим и основен компонент организирането на работата, извършвана от физически лица, независимо от това дали тази работа се извършва онлайн или на определено място. Платформите, които не организират работата на физически лица, а само предоставят средства, чрез които самостоятелно заетите лица без служители могат да достигат до крайните потребители, не представляват цифрови трудови платформи. Например една платформа, която само обобщава и показва наличните доставчици на услуги (например водопроводчици) в определена област, като по този начин дава възможност на клиентите да използват техните услуги по заявка, не се счита за цифрова трудова платформа, тъй като не организира работата на доставчиците на услуги.

17

(18)  ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 173.

18

(19)  ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 173, параграф 1.8.

19

(20)  ОВ C 123, 9.4.2021 г., стр. 1, параграф 3.2.8.

20

(21)  ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 27.

21

(22)  Проучване на ЕИСК (2017 г.).

22

(23)  ОВ L 122, 16.5.2009 г., стр. 28.

23

(24)  Директива 98/59/ЕО и Директива 2001/23/ЕО.

24

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения, които получиха поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени в хода на разискванията (член 43, параграф 2 от Правилника за дейността):

ИЗМЕНЕНИЕ 1

SOC/709 — Пакет за условията на труд — работа през платформа

Да се замени цялото становище:

1.   Заключения

| 1.1. | Цифровите трудови платформи насърчават иновативните услуги и новите бизнес модели и създават много възможности за потребителите, предприятията, работниците и самостоятелно заетите лица. Концепцията за цифрова платформа обхваща широк кръг от дейности, услуги, задачи и бизнес модели. Това означава, че универсалните решения могат да се превърнат в пречка за иновациите и инвестициите в създаване и разработване на цифрови платформи в ЕС. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК признава, че трябва да се потърсят решения на някои от предизвикателствата, свързани с работата през цифрова платформа, където такива съществуват. Всяка регламентиране на работата през платформа обаче трябва да се разработи така, че да се запази гъвкавостта като основен мотиватор, като същевременно се предоставят основни гаранции за адекватна защита на работниците, като се вземе предвид и фактът, че за много от тях работата през платформа е допълнителна дейност (1). Затова ЕИСК като цяло подкрепя подхода, използван от ЕК в пакета за условията на труд, а именно прилагането на различни инструменти за създаване на необходимата благоприятна среда, която да даде възможност за подобряване на условията на труд на цифровите платформи. Необходим е и адекватен достъп до социална закрила и здравословни и безопасни условия на труд чрез подходящо изпълнение на двете препоръки на Съвета (2) в тази област. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Макар че правилното определяне на трудовото правоотношение е един от основните проблеми и че трябва да се обърне внимание на евентуалните случаи на неправилно класифициране, този въпрос засяга само малка част от работниците през платформа, както показват и данните на Комисията, според които 5,5 милиона от общо 28,8 милиона работници през платформа може да са изложени на риск от неправилна категоризация на трудовия статус. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Въпреки това ЕИСК счита, че много от въпросите, обхванати от проекта за директива, вече са разгледани в действащото или бъдещото законодателство на ЕС, напр. за защитата на данните, правото на информиране и консултиране на работниците и др. Това означава, че прилагането на действащото законодателство трябва да бъде засилено и подобрено, където това е необходимо. Една нова директива, в която се повтарят вече съществуващите права, би довела само до объркване и до разпокъсване на достиженията на правото на ЕС. Ако в процеса на прилагане се установи, че има нужда от пояснения, трябва да се внесат корекции в съответните актове на ЕС. Във връзка с това ЕИСК напомня на институциите на ЕС, че особено сега ЕС се нуждае от реално интелигентно регулиране и проверки на конкурентоспособността, които да позволяват на предприятията да въвеждат иновации, да се разрастват и да създават работни места и добавена стойност за нашето общество и икономика. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | За да се повиши правната сигурност и да се избегнат ненужни спорове, следва да се постави акцент върху изясняването на съществуващите национални правила и определения относно статуса на работниците, като същевременно се зачитат правилата, които осигуряват независимост на предприемачите и другите форми на самостоятелно заети лица. Едно правно определение на равнище ЕС за това кой е работник и кой е самостоятелно зает работник през платформа не би било нито подходящо, нито ефективно, тъй като не би могло да вземе предвид различните модели в държавите членки и да е в крак с динамичното развитие на пазарите на труда. То увеличава объркването и правната несигурност и подкопава националните определения, като въвежда специфично определение за ограничена група работници през цифрови платформи. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Друг аспект, който създава объркване, е опитът за включване в обхвата на директивата както на работниците, така и на самостоятелно заетите лица, чрез въвеждането на две отделни определения за „лица, извършващи работа през платформа“ и „работници през платформа“. Смесването на различни категории субекти, попадащи в обхвата на директивата, и фактът, че им се предоставят различни набори от права и задължения, също водят до правна несигурност и усложненост. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Няма основание да се размива границата между действителната самостоятелна заетост и заетостта, като се въвеждат правила, оказващи въздействие върху предприемачите/самостоятелно заетите лица, въз основа на член 153 от ДФЕС, който изобщо не е подходящо правно основание за регулиране на отношенията между предприятията. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Предложената в проекта за директива презумпция гласи, че след като бъдат изпълнени два от петте критерия, всяко договорно отношение се счита от правна гледна точка за трудово правоотношение. В същото време значителна част от предложените критерии в член 4, параграф 2 съдържат стандартни клаузи между предприятия, например букви а) [горни граници за възнаграждението] и в) [проверка на качеството на резултатите], г) [организиране на работното време] и д) [възможност за изграждане на клиентска база]. Това означава, че дори действително самостоятелно заети лица биха могли погрешно да бъдат категоризирани като наети лица и ще трябва да оборват тази презумпция, ако искат да продължат да упражняват дейността си. Статусът на самостоятелно заето лице може да се потвърди само в рамките на съдебно или административно производство, което налага ненужна административна тежест на всички страни, включително на компетентните органи. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Създаването на механизъм за оборване на законовата презумпция е объркващо и вероятно ще намали правната яснота, като се има предвид, че подобен механизъм вече е включен в Директивата за прозрачни и предвидими условия на труд (3) като една от възможностите за държавите членки. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Вместо изпълнението на два от петте критерия, ЕИСК счита, че правилното решение е да се направи оценка на критериите за определяне на наличието на статус на наето лице на равнището на държавите членки и в съответствие със съдебната практика на Съда на ЕС. Във връзка с това ЕИСК приветства предложението на Комисията да положи усилия за подпомагане на обмена на добри практики. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита, че въвеждането на отделен набор от правила по въпросите, свързани с работата през платформа и алгоритмичното управление, не е нито целесъобразно, нито необходимо. Съществуващите правила в Общия регламент относно защитата на данните (ОРЗД) (4) и предстоящият Законодателен акт за изкуствения интелект ще предоставят на работниците различни права по отношение на техните лични данни, заедно с всеобхватен набор от изисквания за управление на риска, човешки надзор и прозрачност, с цел смекчаване на рисковете за здравето и безопасността и основните права. Затова е добре да се избягват ненужни припокривания и дублирания. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Общи бележки

| 2.1. | В процеса на бърза трансформация на икономиката и предприятията цифровизацията придоби толкова първостепенно стратегическо значение, че вече присъства широко във сектори на дейност и засяга целия цикъл на веригата за създаване на стойност на продуктите и услугите, обхващайки както големите, така и малките предприятия и микропредприятията. Последиците за сферата на труда, произтичащи от новите форми на труд и новите форми на стопанска организация, са значителни както по своето естество, така и по отношение на скоростта на промените. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Цифровите трудови платформи могат ефективно да съчетаят предлагането и търсенето на работна ръка и предлагат възможности за препитание или за получаване на допълнителни доходи. За потребителите това означава подобряване на достъпа до продукти и услуги, които иначе са трудно налични, както и достъп до нов и по-разнообразен избор на услуги (5). И все пак освен възможности, работата през цифрови платформи, като неразделна част от променящите се форми на труд, създава и предизвикателства, които може да изискват адаптирани решения. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Статусът на работниците през платформа на пазара на труда е ключов въпрос, който беше разгледан от държавите членки и техните национални съдебни практики. Това доведе до редица различни правила и съдебни решения, основани на различни национални концепции, модели и определения, които просто отразяват и спазват националните системи и практики на пазара на труда. Следва да се постави акцент върху изясняването на съществуващите национални правила и определения относно статуса на работниците, като същевременно се зачитат правилата, които осигуряват независимост на предприемачите и другите форми на самостоятелно заети лица. В това отношение биха могли да се насърчават и действия на европейско равнище, като например обмен на информация, образование и обучение и сътрудничество между органите. Социалните партньори също играят важна роля, както и самите платформи. Регулаторната рамка може да се адаптира на подходящото равнище, без да се подкопават добре функциониращите национални практики и законодателство. Защитата на работниците през платформа трябва да се подобри, където това е необходимо. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Общи бележки по предложението за директива

| 3.1. | На 9 декември Европейската комисия предложи набор от мерки за подобряване на условията на труд при работата през платформа и за подпомагане на устойчивия растеж на цифровите трудови платформи в ЕС (6). В становище SOC/709 на секция SOC, прието на 7 март 2022 г., се разглежда само предложението за директива относно подобряването на условията на труд при работата през платформа. Поради това настоящото контрастановище също е съсредоточено върху това предложение. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК признава, че неотдавнашните промени в икономиката на трудовите платформи изправиха пред нови предизвикателства хората, които работят през тях. Както отбелязва Комисията, те могат да варират от липса на прозрачност и предсказуемост на договорните споразумения до предизвикателства във връзка със здравето и безопасността, неправилна категоризация на трудовия статус или недостатъчен достъп до социална закрила (7), както и предизвикателства, свързани с алгоритмичното управление на работата през платформа. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Предложената директива обаче не е подходящият инструмент, който да отговори на тези предизвикателства. Освен това предложението очевидно е съсредоточено основно върху дейността на доставчиците, велокуриерите и като цяло нискоквалифицираните услуги на място, без да се отчита фактът, че работата през платформа е много по-разнообразна. Предложеният регламент изобщо не е съобразен с хората, които работят през платформа онлайн. Освен това не са взети предвид възможните последици от законодателството на ЕС за онлайн платформите, които могат да предоставят своите услуги от държави извън ЕС (8). Би следвало поне да се направи оценка на евентуалната загуба и преместване на тези дейности извън ЕС (напр. в Обединеното кралство). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Решения на предизвикателствата следва да се търсят най-вече като се използват съществуващите разпоредби и практики, и при необходимост се укрепи тяхното прилагане. Освен това съществува голям потенциал за това самите платформи да предприемат действия съвместно с местните партньори, както и със социалните партньори. Това е нещо, което Комисията следва да подкрепи. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Едно правно определение на равнище ЕС за това кой е работник и кой е самостоятелно зает работник през платформа не би било нито подходящо, нито ефективно, тъй като не би могло да вземе предвид различните модели в държавите членки и да е в крак с динамичното развитие на пазарите на труда. То само би увеличило объркването и правната несигурност и би подкопало националните определения, въвеждайки специфично определение за ограничена група работници. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Конкретни бележки по предложението за директива

4.1.   Приложно поле и определения

| 4.1.1. | Съществува очевиден риск обхватът и определенията на предложената директива да обхванат много по-широк кръг от дейности на цифровите платформи от предвиденото. Тя изглежда насочена предимно към нискоквалифицираните дейности, но предложените определения и критерии ще обхванат всички категории работа през платформа, дори когато се извършват от действително самостоятелно заети лица. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Правилно определяне на трудовия статус и законова презумпция

| 4.2.1. | ЕИСК е съгласен, че държавите членки следва да разполагат с необходимите механизми, за да гарантират „правилното определяне на трудовия статус на лицата, извършващи работа през платформа (...)“. ЕИСК обаче има сериозни съмнения относно предложената рамка за законовата презумпция за трудово правоотношение, ако са изпълнени два от изброените в директивата пет критерия. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК счита, че критериите, по-специално в букви а) [горни граници за възнаграждението] и в) [проверка на качеството на резултатите], г) [организиране на работното време] и д) [възможност за изграждане на клиентска база], се използват често в договори между предприятия и биха довели до ситуация, в която действително самостоятелно заети лица биха се оказали подчинени на презумпцията за трудово правоотношение и така биха били принудени да станат наети лица. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Този подход е в противоречие с практиката на цялостна оценка на критериите за трудово правоотношение, прилагани от съдебната практика в държавите членки. Освен това, както е посочено по-горе, работниците през платформа по подразбиране ще бъдат категоризирани като наети лица, което ще им отнеме индивидуалния избор да бъдат самостоятелно заети лица. Възпрепятстването на предприемаческата дейност не би следвало да е в интерес на никого. Като се има предвид, че по-голямата част от работниците през платформа считат себе си и искат да бъдат считани за самостоятелно заети лица, този подход дори би бил в противоречие с основните права и свободи, като например правото на избор на професия, правото на труд и свободата на стопанска инициатива. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | С оглед на разнообразието от национални системи за пазара на труда, традиции и съдебна практика в областта на трудовото право, както и на различните определения, например в областта на трудовото право, данъчното облагане и системите за социална сигурност, съществува риск петте критерия на предложената директива да не отразяват адекватно сложната реалност на различните ситуации. Вместо изпълнението на два от петте критерия, ЕИСК би предпочел цялостна оценка на критериите за определяне на наличието на статус на наето лице като общоприложим подход в държавите членки и в съдебната практика на Съда на ЕС. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Възможност за оборване на законовата презумпция

| 4.3.1. | ЕИСК разглежда възможността за оборване на законовата презумпция като инструмент, който може да създаде повече проблеми, отколкото да изясни сложни правни ситуации. Създаването на този механизъм поражда объркване поради факта, че подобен механизъм вече е включен в Директивата за прозрачни и предвидими условия на труд като една от възможностите за държавите членки. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Възможността за оборване на законовата презумпция не позволява да се постигне справедлив баланс между страните в процеса на оборване. Тъй като тежестта за доказване се носи от платформата, законовата презумпция, определена от петте критерия, трудно би могла да бъде оспорена на практика. С оглед на разнообразието от национални определения петте критерия и тяхната целесъобразност вероятно ще се тълкуват различно в държавите членки, което ще доведе до още по-сложна разнородност на съдебните практики в цяла Европа. Тъй като този процес би могъл да продължи както в съдилищата, занимаващи се с трудовоправни въпроси, така и в административните съдилища, занимаващи се с данъчни и социалноосигурителни въпроси, резултатът би могъл да бъде по-малка вместо по-голяма правна яснота. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Алгоритмично управление

| 4.4.1. | ЕИСК подкрепя целта на Комисията да осигури допълнителна информация и прозрачност във връзка с използването на алгоритми в работата през платформа. ЕИСК обаче счита, че отделен набор от правила по въпросите, свързани с работата през платформа, не е нито целесъобразен, нито необходим. Съществуващите правила в ОРЗД (9) и предстоящият Законодателен акт за изкуствения интелект (10) ще предоставят на работниците различни права по отношение на техните лични данни, заедно с всеобхватен набор от изисквания за управление на риска, човешки надзор и прозрачност, с цел смекчаване на рисковете за здравето и безопасността и основните права. Затова е добре да се избягват ненужни припокривания и дублирания. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | По отношение на формата и съдържанието на информацията, която трябва да се предоставя от платформите, би трябвало да се гарантира, че платформите разполагат с необходимата свобода на действие по отношение на определянето на техническите средства за предоставяне на информацията. Същото се отнася и за методите за оценка на рисковете и за преглед от човек на важните решения. Освен това би трябвало да се гарантира, че изискванията за разкриване на информация относно алгоритмите не се прилагат за търговски тайни или поверителна информация от какъвто и да е вид. ЕИСК подчертава и необходимостта да се даде възможност за смекчаване, съобразено с нуждите на МСП, на административните процедури, изисквани от алгоритмичното управление (11). По-специално това смекчаване включва по-дълги срокове за отговор на искания за преразглеждане на алгоритмични решения и намаляване на честотата на актуализиране на съответната информация. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Колективни права

| 4.5.1. | Предложението има за цел да гарантира информирането и консултирането на работниците през платформа или на техните представители относно решенията, които е вероятно да доведат до въвеждането на съществени промени в използването на автоматизирани системи за наблюдение и вземане на решения, посочени в член 6, параграф 1 от директивата. За тази цел предложението се позовава на Директива 2002/14/ЕО (12). Тъй като това позоваване позволява прилагането на съществуващите механизми за информиране и консултиране, определени на национално равнище, както и насърчаването на социалния диалог, без да се създават нови или дублиращи се механизми, това решение може да бъде подкрепено. Отговорността на цифровата трудова платформа да поеме разходите за експерт (член 9, параграф 3) обаче не е съвместима с общите правила за информиране и консултиране въз основа на Директива 2002/14/ЕО. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   Правни средства за защита

| 4.6.1. | ЕИСК подчертава необходимостта от изясняване на разграничението между „работници“ и „лица, извършващи работа през платформа“, особено по отношение на средствата за правна защита и прилагането на директивата. Член 18 съдържа сходни правила за защита от уволнения и за двете категории, което може да доведе до объркване и липса на правна сигурност, тъй като правните средства за защита в областта на трудовото и договорното право в държавите членки се основават на различни набори от законодателства и следователно не са сходни. В същия дух член 17 (Защита срещу неблагоприятно третиране или неблагоприятни последици) може да доведе до нежелани последици и проблеми в съдебните системи на държавите членки, ако се налага различни договорни отношения да бъдат третирани съгласно едни и същи правила. |
| --- | --- |

4.6.1.

4.7.   Запазване на равнището на защита и по-благоприятни разпоредби

| 4.7.1. | С оглед на насърчаването на справедливи условия на труд при работата през цифрови платформи ЕИСК подчертава ролята на социалния диалог и колективните трудови договори на съответните равнища и в рамките на обхвата, мандата и автономността на социалните партньори в държавите членки. Поради това ЕИСК поставя под въпрос ограничаването на обхвата на колективните трудови договори само до споразумения, които са по-благоприятни за работниците през платформа (член 20). Това ограничение засяга автономността на социалните партньори. |
| --- | --- |

4.7.1.

Изложение на мотивите

Настоящият текст включва изменение, което има за цел да изложи позиция, която се различава коренно от становището, представено от секцията, и поради това се определя като контрастановище. В него се посочва защо предложението на Комисията не е подходящият инструмент за справяне с предизвикателствата, свързани с работата през цифрови платформи, и не отразява адекватно сложната реалност на различните ситуации в бързо променящия се свят на платформите. Освен това контрастановището цели да изтъкне основните недостатъци и предизвикателства в проекта за директива, особено що се отнася до законовата презумпция за трудовия статус и алгоритмичното управление.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 149 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 80 |
| Гласове „въздържал се“: | 18 |

Гласове „за“:

149

Гласове „против“:

80

Гласове „въздържал се“:

18

---

(1)  Що се отнася до темпа на развитие, данните, събрани от проучванията COLLEEM I и II, водят до заключението, че явлението работа през платформа в Европа се разраства бавно, но постоянно. Второ, само малка част — около 1,4 % — от населението в трудоспособна възраст извършва работа през платформа като основна форма на заетост. Освен това според проучването, посочено в доклада на Комисията за оценка на въздействието, приблизително 5,5 милиона от общо 28,8 милиона работници през платформа може да са изложени на риск от неправилна категоризация на трудовия статус. Вж. Хранилище за публикациите на Съвместния изследователски център — „Работници през платформи в Европа. Данни от проучването COLLEEM“ (europa.eu) и Хранилище за публикациите на Съвместния изследователски център — „Нови данни за работниците през платформи в Европа“ (europa.eu); вж. Работен документ на службите на Комисията — Доклад за оценка на въздействието. В проучването, изготвено по поръчка на Delivery Platforms Europe, голяма част от куриерите (72 %) определят работата през платформа като допълнителна дейност; 34 % от тях работят като доставчици, докато следват, а още една трета (34 %) посочват, че работят през платформа, за да допълнят доходите си от друга работа на пълно или непълно работно време. Две трети от респондентите (67 %) посочват гъвкавостта като основна причина да работят като куриери. Тя им позволява да съчетават работата като куриери с друга работа или обучение, или с полагане на грижи за членове на семейството, както и да допълват другите си доходи. Гъвкавостта е и най-харесваният аспект на работата като куриер (според 58 %).

(2)  Препоръка на Съвета относно достъпа на работниците и самостоятелно заетите лица до социална закрила и Препоръка на Съвета за подобряване на защитата на здравословните и безопасни условия на труд на самостоятелно заетите лица.

(3)  Директива за прозрачни и предвидими условия на труд.

(4)  Регламент (ЕС) 2016/679 и COM/2021/206 final.

(5)  Вж. COM/2021/762 final, Обяснителен меморандум, стр. 1.

(6)  Те включват: 1) предложение за директива относно подобряването на условията на труд при работата през платформа; 2) проект на насоки относно прилагането на законодателството на ЕС в областта на конкуренцията по отношение на колективните трудови договори във връзка с условията на труд на самостоятелно заетите лица, работещи сами, които обхващат лицата, работещи през цифрови трудови платформи; 3) призиви за нови мерки към националните органи, социалните партньори и всички съответни заинтересовани страни с цел постигане на по-добри условия на труд за хората, които работят през цифрови трудови платформи (съобщение „По-добри условия на труд за по-силна социална Европа: извличане на всички ползи от цифровизацията за бъдещето на труда“).

(7)  Пак там (съобщение), стр. 2.

(8)  Според проучването на Комисията „Дори ако всички услуги на свободна практика, предоставяни чрез платформи, бъдат преустановени в ЕС-27, тези предприятия биха могли да разчитат на лица, работещи на свободна практика, в други части на света“. Вж. Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work (Проучване в подкрепа на оценката на въздействието на подобряването на условията на труд при работата през платформа).

(9)  Регламент (ЕС) 2016/679.

(10)  COM(2021) 206 final.

(11)  Вж. COM/2021/762 final, Обяснителен меморандум, стр. 13.

(12)  Директива 2002/14/EО.

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/109

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Европейска стратегия за университетите

[COM(2022) 16 final]

и относно Предложение за препоръка на Съвета относно изграждане на мостове за ефективно сътрудничество в областта на европейското висше образование

[COM(2022) 17 final]

(2022/C 290/17)

| Докладчик: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Докладчик:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Искане за консултация | Европейска комисия, 1.3.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 190/0/2 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 1.3.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

190/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подчертава значението на заявеното от Европейската комисия относно инициативата: „Университетите трябва да бъдат свободни пространства за: изказване, мислене, учене, научни изследвания и академична свобода като цяло. Академичната свобода не може да бъде изолирана от институционалната автономия, нито от участието на студенти и служители в управлението на висшето образование.“ (1) Комитетът призовава Европейската комисия, държавите членки и висшите училища (ВУ) да вземат предвид този ръководен принцип и да го прилагат. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК отбелязва със задоволство, че инициативата насърчава държавите членки и ВУ да подкрепят транснационалното сътрудничество, за да се подобряват уменията и компетенциите на студентите за двойния преход на пазара на труда и икономиката, да отстояват ценностите, идентичността и демокрацията на ЕС и да повишат устойчивостта на европейското общество и икономика. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК би искал да посочи (2) важната роля на ВУ за подобряване на придобиването на „зелени“ умения, отговорност към околната среда и устойчивото развитие, които следва да бъдат включени във всички области в рамките на учебните резултати от образованието. Комитетът приветства предвидените от Европейската комисия действия с цел да помогне на държавите членки и на ВУ да разработят национални и цялостни институционални подходи за грамотност по отношение на устойчивостта, климата и околната среда. ЕИСК би искал да посочи, че това е важно за студентите редовно обучение и за обучаващите се в програмите на ВУ за учене през целия живот, а не само за микроквалификациите (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК призовава държавите членки и ВУ да подобрят качеството, справедливостта, равенството и социалното приобщаване на висшето образование и научните изследвания, когато изготвят стратегии за цифровизация, да увеличат равния достъп до цифрови материали за всички студенти, да подкрепят безопасното използване на цифрови технологии, като същевременно винаги дават приоритет на социалното взаимодействие на присъственото преподаване и зачитат правата върху интелектуалната собственост на членовете на академичния състав. ЕИСК призовава Европейската комисия да работи със студентите и членовете на академичния състав, когато изготвя програми за образование и обучение за придобиване на цифрови умения в рамките на програмата „Цифрова Европа“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК изтъква значението на балансираните партньорства между ВУ и предприятията с оглед да се отговори на потребностите от умения на студентите, обществото и трудовия пазар и с оглед да се осигури и разшири достъпът на студентите до висококачествени и платени възможности за чиракуване и стажове в предприятията и институциите. Комитетът призовава държавите членки и ВУ да гарантират академичната свобода и институционалната автономия, особено в отношенията на сътрудничество с участници извън академичните среди по разработването на учебни планове, уменията и изискванията, на които трябва да отговаря академичният персонал. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК би искал да посочи, че Европейската комисия и всяка държава членка трябва да защитават академичната свобода и институционалната автономия като основни ценности, залегнали в Римското комюнике. ЕИСК приветства инициативата на европейските университетски алианси като проекти по програма „Еразъм+“, включващи доброволни дейности от долу нагоре, осъществявани от ВУ, които са важни за по-тясно сътрудничество под демократично ръководство. ЕИСК изразява загриженост поради факта, че са застрашени основни ценности, когато Европейската комисия и Съветът институционализират проектите на университетските алианси, като призовава държавите членки да установят правен статут на съвместните европейски академични степени на алиансите, както и външно гарантиране на качеството и акредитация за съвместните транснационални образователни дейности и програми на алиансите. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава като основна ценност разнообразието от ВУ, които могат да допринасят за удовлетворяването на различни видове културни, образователни, обществени и икономически потребности. ЕИСК призовава да бъде призната равностойността на ВУ както извън, така и в рамките на университетските алианси и да бъде отстояван принципът на свобода на знанието. ЕИСК приветства установяването на ръководни принципи, защитаващи основополагащите академични ценности, основани на Римското комюнике, с участието на съответните социални партньори и заинтересовани страни. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК изразява съжаление, че ВУ са недостатъчно финансирани (4) въпреки нарасналите им нужди по време на пандемията, и призовава държавите членки да увеличат публичното финансиране за тях. Комитетът изразява загриженост относно увеличаващата се приватизация на ВУ и на частните инвестиции във висшето образование и научните изследвания, което може да застраши академичната свобода и институционалната автономия. Комитетът посочва също така, че поддържането на финансовата подкрепа за университетските алианси ще гарантира устойчиво национално публично финансиране за всички ВУ. ЕИСК призовава държавите членки да използват европейския семестър и фондовете на ЕС, включително Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ), ЕСФ+, програмите „Еразъм+“ и „Хоризонт Европа“, за да помагат на ВУ да постигат своите цели. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК отправя искане към Европейската комисия да наблюдава размера на европейските, националните и институционалните инвестиции във висшето образование, като използва водещите политически инструменти на европейския семестър и МВУ. Комитетът призовава Комисията също така да ограничи използването на таблицата с показатели на европейския сектор на висшето образование и констатациите на експертната група за качествени инвестиции в образование и обучение до спомагателна функция. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК изразява загриженост относно целите и управлението на таблицата с показатели на европейския сектор на висшето образование, която провежда ежегодни оценки на напредъка в целия ЕС към постигане на основните приоритети на инициативата: приобщаване, ценности, качество и адекватност, мобилност, зелени и цифрови умения, пригодност за заетост, транснационално сътрудничество, трансфер на технологии и оползотворяване на знания. ЕИСК отправя искане към Европейската комисия да изясни ролята на този инструмент в наблюдението на напредъка на държавите членки и управлението на този инструмент за наблюдение по отношение на процеса на европейския семестър, както и да уточни дали този инструмент ще се използва и за наблюдение на националните инвестиции във висшето образование. ЕИСК призовава да бъде потвърдена ролята на държавите членки, социалните партньори в областта на образованието и съответните заинтересовани страни в процеса. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК приветства създаването на Европейска обсерватория на сектора на висшето образование, която да обединява най-добрите настоящи инструменти и капацитети на ЕС за събиране на данни. ЕИСК призовава Европейската комисия да потвърди ролята на държавите членки, социалните партньори в областта на образованието и съответните заинтересовани страни в процеса. Социалните партньори имат важна роля в прехода от образование към трудова заетост, като представляват интересите на студентите на пазара на труда и като намаляват броя на незаетите с работа, учене или обучение. Следва да бъдат положени повече усилия на равнището на ЕС и на държавите членки за проследяване на студентите при преминаването им от образование към трудова заетост. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК призовава Европейската комисия и държавите членки активно да включват социалните партньори в областта на образованието и организациите на гражданското общество в по-нататъшното разработване на инициативите и действията на Комисията в рамките на настоящата стратегия и при изпълнението им на равнището на държавите членки. Това е важно, за да се гарантира, че студентите придобиват необходимите умения, за да бъдат граждани в демократично общество, и да получат достъп до качествени работни места в хода на двойния преход. Демократичното управление и ефективният социален диалог са от основно значение за подобряване на благополучието на студентите, академичната свобода, постоянния статут и условията на труд за персонала, както и за институционалната автономия. ЕИСК отправя искане към Европейската комисия да включи социалните партньори в областта на образованието и организациите на гражданското общество в разработването на европейски критерии за присъждането на знак за европейска академична степен. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК призовава държавите членки и ВУ да включат по-ефективно учащите, академичния състав и изследователите в управлението на политиката в областта на висшето образование и структурите за институционално, транснационално сътрудничество чрез ефективно съвместно ръководство, колегиално управление и социален диалог. Стремежът е това да гарантира добро качество и приобщаващо висше образование и научни изследвания, ефективна мобилност на студентите, персонала и изследователите и истинско многообразие (включително равенство между половете) на студентите, академичния състав, изследователите и професионалния персонал. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК отправя искане към Европейската комисия да гарантира, че се води социален диалог с академичните синдикални организации, когато се изготвя европейска рамка за атрактивни и устойчиви кариери във висшето образование, за да се подобрят условията на труд, благосъстоянието и статута на академичния състав и да се подкрепя академичната кариера в академичните среди и извън техния обхват. Увеличаването на участието на студентите в процеса на вземане на решения и подобряването на оперативния капацитет на студентските организации следва да бъде постоянна грижа. За целта могат да се отделят средства по линия на ЕСФ+. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК приветства стимулирането на персонал и студенти от различен произход, което е свързано със създаването на европейска рамка за многообразие и приобщаване (включително за равнопоставеност между половете), предоставянето на подкрепа за изследователи в риск посредством водещи принципи за университетите, за да се улесни тяхното приобщаване, и създаването на национални и институционални стратегии за приобщаване с акцент върху бежанците и лицата, търсещи убежище. ЕИСК призовава за прозрачно и справедливо признаване на квалификациите на трети държави, включително на бежанци, чрез мрежа от академични центрове за признаване. ЕИСК призовава Европейската комисия, държавите членки и ВУ да разработват такива стратегии заедно със студентите и служителите, особено с тези, които могат да използват своя собствен опит при разработването на стратегии. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК приветства по-нататъшното развитие на инициативата за европейска студентска карта с цел да се намали административната тежест, свързана с управлението на мобилността и обмена на студенти и персонал, като същевременно отбелязва, че е важно да се гарантира сигурност и защита на данните. Намаляването на бюрокрацията и улесняването на трансфера на кредити между държавите членки е задължително, за да се осигури нужната мобилност на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ЕИСК приветства стъпката за разширяване на мобилността на студентите и персонала по отношение на трети държави и посочва значението на личната мобилност и гарантирането на здравето и безопасността. Комитетът приветства новата Харта за висше образование „Еразъм“ и новата Студентска харта „Еразъм“: те интегрират академичната свобода и почтеност и поощряват академичните дебати и обмена на най-добри практики, свързани с ценностите и демокрацията, като част от действията по инициативата „Жан Моне“ в областта на висшето образование на програмата „Еразъм+“, включително и в трети страни. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | След като Съветът на ЕС по образование прие Заключенията на Съвета относно инициативата „Европейски университети“ — хвърляне на мост между висшето образование, научните изследвания, иновациите и обществото: проправяне на пътя за ново измерение в европейското висше образование, Европейската комисия публикува два документа. Съобщението на Комисията относно европейска стратегия за университетите включва действията в областта на висшето образование и научните изследвания, които Европейската комисия е определила да бъдат предприети от 2022 до 2024 г., а предложението за препоръка на Съвета относно изграждане на мостове за ефективно сътрудничество в областта на европейското висше образование, което трябва да бъде прието от Съвета по образование на заседанието му на 4—5 април 2022 г., включва конкретни препоръки за държавите членки. С тези инициативи се планира да бъде постигната новата цел на ЕС до 2030 г. поне 45 % от хората на възраст 25—34 години да са завършили висше образование (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Чрез тази инициатива Комисията планира до средата на 2024 г. броят на съществуващите европейски университетски алианси да се увеличи от 41 на 60, а броят на членуващите в тях университети да надхвърли 500. Ще има индикативен бюджет по програма „Еразъм+“ в размер на 1,1 милиарда евро за периода 2021—2027 г. и няколко подкрепящи инициативи. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В препоръките към държавите членки се иска от тях да дадат възможност на ВУ да разработват и прилагат иновативни съвместни транснационални образователни дейности (в рамките на ЕС и извън него), да разработят до средата на 2024 г. правен статут на алиансите от университети, да улеснят предоставянето на национално равнище на съвместни европейски академични степени до 2024 г., включително връзката към националните квалификационни рамки, да подкрепят по-голяма мобилност на студенти и персонал (включително онлайн), да предоставят устойчива финансова подкрепа за европейските алианси от университети и да насърчават и защитават академичната свобода и институционалната автономия. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК посочва (6), че е важно „да се търсят повече връзки между европейското пространство за висше образование (ЕПВО) и европейското научноизследователско пространство с цел подобряване на качеството и приобщаващия характер на висшето образование и научните изследвания за всички учащи се, независимо от тяхната възраст или социално-икономическо положение. Повишаването на качеството и признаването на образованието между университетите следва да бъде важен акцент в Инициативата за европейски университети. Въпреки че висшето образование попада в рамките на националните компетентности, предложенията на Комисията за европейска диплома за висше образование, за статут на „европейски университет“ и за европейска система за признаване и осигуряване на качество на висшето образование звучат като стъпка към синхронизиране на висшето образование. Във връзка с това ЕИСК изисква идеите зад тези инициативи и по-нататъшните действия в областта на политиката да бъдат обсъдени допълнително с правителствата, съответните социални партньори и организациите на гражданското общество.“ ЕИСК отбелязва със задоволство, че социалните партньори и организациите на гражданското общество имаха възможност да изразят своите мнения по тази инициатива посредством обществени консултации. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Академичната свобода и институционалната автономия са изложени на все по-голям натиск в някои държави, които са подписали процеса от Болоня (7). Римското комюнике, прието от 49 министри от европейското пространство за висше образование на министерската конференция по процеса от Болоня през 2020 г., потвърждава ангажимента на министрите „да насърчават и защитават нашите общи основни ценности в цялото Европейско пространство за висше образование (ЕПВО) чрез засилен политически диалог и сътрудничество като необходима основа за качествено учене, преподаване и научни изследвания, както и за демократични общества“. Те се ангажираха също така „да отстояват институционалната автономия, академичната свобода и почтеност, участието на студентите и персонала в управлението на висшето образование и обществена отговорност за висшето образование“. В приложение I към Римското комюнике академичната свобода се определя като „безусловно необходим аспект на качественото учене, преподаване и научни изследвания във висшето образование, както и на демокрацията“ въз основа на институционална автономия и се подчертава, че „обществата не могат да са наистина демократични, без да зачитат академичната свобода и институционалната автономия“. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Пандемията от COVID-19 оказа безпрецедентно въздействие върху методите на преподаване и научни изследвания, функционирането на университетите (затворени кампуси и преминаване към онлайн учене) и управлението на университетите. Пандемията показа също така колко е важна ангажираната работа на университетските общности. Около половината от всички студенти са оценили академичното си представяне като по-лошо при онлайн обучението и са имали по-голямо работно натоварване от началото на прехода към онлайн преподаване. Достъпът до цифрови умения, инструменти за онлайн комуникация и интернет остават предизвикателство за много студенти в неравностойно социално-икономическо положение. Засегнато е и психологическото и емоционалното благосъстояние на студентите (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | За академичния персонал кризата, породена от COVID-19, доведе до влошаване на условията на труд, включително огромно увеличаване на работното натоварване заради ученето онлайн и в комбиниран режим, и загуба на работни места за персонал на срочен и временен договор. Тези процеси имаха непропорционален ефект върху конкретни групи персонал, като жените и етническите малцинства. Пандемията оказа неблагоприятно въздействие и върху психичното здраве и благосъстояние на персонала. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Академичният персонал има жизненоважна роля за осигуряването на качествено образование и научни изследвания в университетите. Дори преди пандемията академичният състав в цяла Европа беше засегнат от намаляваща сигурност на заетостта заради бюджетни ограничения, по-малко възможности за работа, нарастващ дял на персонала на временни или срочни длъжности, или на непълно работно време и нарастващ дял на персонала на длъжности с външно финансиране. Достойните условия на труд и заплати са от основно значение, щом се очаква академичният състав да е в състояние да подготви ефективно своите студенти за двойния преход на обществото и икономиката. Членовете на академичния състав на срочни договори имат несигурни условия на заетост, което е източник на допълнителни трудности пред висококачественото преподаване и научни изследвания (9). Пандемията от COVID-19 влоши перспективите за кариерно развитие на изследователи по постдокторантски проекти и има неблагоприятно въздействие върху тяхното благосъстояние. В това отношение е по-вероятно засегнати от несигурни условия и от отрицателните последици от пандемията да бъдат по-младите изследователи и изследователите жени (10). Увеличаването на сумите за изследователи докторанти и осигуряването на свободен достъп до литература и участие в международни конференции следва да е приоритет. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | За да се намали недостигът на умения и да се гарантира, че студентите от ВУ могат да имат достъп до пазара на труда, съществено значение имат ефективните партньорства между ВУ и предприятията и достъпът на студентите до висококачествени и платени възможности за чиракуване и стажове в предприятията. ЕИСК би искал да посочи, че „партньорствата между предприятията и висшето образование следва да са от полза и за двете страни без външен натиск и да бъдат балансирани, така че да се гарантира научноизследователска и свързана с иновации работа на предприятията сама за себе си и публични цели в областта на висшето образование и научните изследвания сами за себе си (11)“. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | При улесняването на достъпа до висше образование следва да се отчита факта, че таксите за обучение в университет са обект на натиск заради цените на енергията и допълнителните разходи, свързани с образователния процес (квартира, достъп до литература и т.н.). Допълнителните разходи биха могли да се субсидират от фондове на ЕС, като се намалява зависимостта от кредити и други финансови методи, използвани за финансиране на обучението в университет. Трябва да се гарантират синергии между динамиката на технологичния напредък и оборудването, стандартите и процедурите, използвани в образователния процес, за да се гарантира ефикасен преход от образование към трудова заетост. |
| --- | --- |

3.7.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Съобщение на Комисията относно европейска стратегия за университетите, 2022 г.

1

(2)  ОВ C 56, 16.2.2021 г., стр. 1.

2

(3)  ОВ C 56, 16.2.2021 г., стр. 1.

3

(4)  EUA Public Funding Observatory Report 2019/20 (Доклад на обсерваторията за публично финансиране, ЕУА 2019—2020 г.).

4

(5)  Резолюция на Съвета относно стратегическа рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението с оглед на европейското пространство за образование и отвъд него (2021—2030 г.).

5

(6)  ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 40.

6

(7)  https://www.scholarsatrisk.org/academic-freedom-monitoring-project-index/?_gp=1

7

(8)  Европейска комисия: The impact of COVID-19 on higher education: a review of emerging evidence (Въздействието на COVID-19 във висшето образование: преглед на новите данни), 2021 г.

8

(9)  Европейски синдикален комитет на образованието (ETUCE) Report to Rome Ministerial Meeting (Доклад за срещата на министрите в Рим) (2020 г.).

9

(10)  ОИСР: Reducing the precarity of academic research careers (Намаляване на несигурността на академичните изследователски кариери), 2021 г.

10

(11)  ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 40.

11

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/114

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно енергийните характеристики на сградите (преработена)

[COM(2021) 802 final — 2021/0426 (COD)]

(2022/C 290/18)

| Докладчик: | Mordechaj Martin SALAMON |
| --- | --- |

Докладчик:

Mordechaj Martin SALAMON

| Сезиране на Комитета от | Европейския парламент, 14.2.2022 г.
  Съвет, 9.2.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 194, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 10.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 212/6/6 |

Сезиране на Комитета от

Европейския парламент, 14.2.2022 г.

Съвет, 9.2.2022 г.

Правно основание

Член 194, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

10.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

212/6/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението за преработена Директива относно енергийните характеристики на сградите (ДЕХС), тъй като в него се разглеждат основните предизвикателства, установени в предишни становища на Комитета, с цел да се предоставят инструменти за преодоляване на енергийната бедност и структурната недостатъчност на дългосрочните инвестиции в областта сградния фонд, да се стимулира санирането, по-специално на сградите с най-лоши характеристики, и да започне преход към декарбонизация на отоплителните и охладителните инсталации. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът категорично подкрепя този подход на ЕС за постигане на енергийноефективен, висококачествен сграден фонд без изкопаеми горива, тъй като мерки на равнището на ЕС са по-ефикасни в ускоряването на необходимия преход. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че неотдавнашното рязко покачване на цените на енергията и перспективата да останат високи поне в средносрочен план, разкриха, че е още по-важно да се приеме стратегия за облекчаване и изкореняване на енергийната бедност. Трябва да се предприемат конкретни мерки, насочени към подобряване на енергийната ефективност на сградите, за да се гарантира достойно, финансово достъпно и здравословно жилищно настаняване за всички. Тези мерки трябва да включват безопасното отстраняване на азбеста. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК решително подкрепя установяването на минимални стандарти за енергийните характеристики, по-конкретно за жилищните сгради с най-лоши характеристики. Въвеждането на този принцип на равнището на ЕС е значителна стъпка напред. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | За да се насърчи ориентирано към бъдещето саниране, ЕИСК призовава още от началото да се установят стъпки за по-всеобхватно по-нататъшно развитие на изискванията за подобрения, с по-ясен и по-пълен график до 2050 г.
  Тъй като в самата ДЕХС не се предвижда ново финансиране и задачата за финансиране на необходимото саниране е особено сериозна, Комитетът счита за изключително важно рамката и инструментите, предвидени в ДЕХС за достъп както до публичното, така и до банковото финансиране, да са ефективни. |
| --- | --- |

1.5.

Тъй като в самата ДЕХС не се предвижда ново финансиране и задачата за финансиране на необходимото саниране е особено сериозна, Комитетът счита за изключително важно рамката и инструментите, предвидени в ДЕХС за достъп както до публичното, така и до банковото финансиране, да са ефективни.

| 1.6. | Предвид тяхната централна роля в подобряването на енергийната ефективност на сградния фонд, ЕИСК приветства повишените изисквания, надеждността и използването на сертификатите за енергийни характеристики (СЕХ). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Комитетът приветства по-голямото значение на националните планове за саниране на сградите и включването на докладване за усилията на държавите членки за намаляване на енергийната бедност. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подкрепя създаването на паспорт за саниране на сградите до 2024 г., даващ на потребителите по-лесен достъп до информация и по-ниски разходи, когато планират санирането на своите сгради. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Комитетът признава, че е необходимо включването на изисквания за докладване на въглеродните емисии през целия жизнен цикъл (производство и строителство, използване и край на експлоатационния срок) на сградите, тъй като основното въздействие върху климата, причинено от строежа на нови жилища, може да е в резултат на материалите и строителството. ЕИСК подчертава, че е необходимо да се гарантира, че определението „сграда с нулеви емисии“ позволява на съответната сграда да си взаимодейства по оптимален начин със заобикалящите я енергийни системи и включва всички съпътстващи емисии на парникови газове. Оценките по отношение на жизнения цикъл би трябвало да се разбират като специфични за всеки проект насоки, чрез които се сравняват различните избори на материали и техники. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК призовава за прилагането на истински общностен процес за обучение и актуализация на уменията в областта на строителството. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | Комисията предложи Директива относно енергийните характеристики на сградите (ДЕХС) в контекста на амбицията на Европейския зелен пакт за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г. В стратегията „Подготвени за цел 55“ ДЕХС е последващо действие по стратегията „Вълна на саниране“, в която се определя целта най-малко за удвояване на годишния процент на енергийно саниране на сградите до 2030 г. и се подчертава, че е нужно да се предприемат регулаторни и финансови мерки, и мерки, които да благоприятстват постигането на тази цел. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | С ДЕХС се прави опит да се предоставят необходимите мерки и инструменти в трите приоритетни области на стратегията „Вълна на саниране“, а именно справянето с енергийната бедност и с проблема на сградите с най-лоши характеристики; примерът, които трябва да дават обществените сгради и социалната инфраструктура; и декарбонизирането на системите за отопление и охлаждане. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Предлага се серия от изменения и допълнения на настоящата ДЕХС, по-специално:






  — | От 2030 г. всички нови сгради да бъдат с нулеви емисии; новите обществени сгради трябва да имат нулеви емисии, считано от 2027 г.; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

От 2030 г. всички нови сгради да бъдат с нулеви емисии; новите обществени сгради трябва да имат нулеви емисии, считано от 2027 г.;

| — | На държавите членки се налага ново изискване да гарантират, че всички сгради, собственост на публични органи, и всички нежилищни сгради са подобрени най-малко до клас на енергийни характеристики F най-късно до 2027 г. и поне до клас Е най-късно до 2030 г. Всички жилищни сгради също трябва да бъдат подобрени най-малко до клас F до 2030 г. и поне до клас E до 2033 г. Предвид преобразуването на скалата на класовете на енергийните характеристики изискванията ще доведат до това до 2033 г. повече от 15 % от сградния фонд да бъде подобрен; |
| --- | --- |

—

На държавите членки се налага ново изискване да гарантират, че всички сгради, собственост на публични органи, и всички нежилищни сгради са подобрени най-малко до клас на енергийни характеристики F най-късно до 2027 г. и поне до клас Е най-късно до 2030 г. Всички жилищни сгради също трябва да бъдат подобрени най-малко до клас F до 2030 г. и поне до клас E до 2033 г. Предвид преобразуването на скалата на класовете на енергийните характеристики изискванията ще доведат до това до 2033 г. повече от 15 % от сградния фонд да бъде подобрен;

| — | Задължението за притежаване на сертификат за енергийни характеристики е разширено, така че да обхваща сгради в процес на основен ремонт, сгради с подновен договор за наем и всички обществени сгради. Сградите или обособените части от сгради, които се предлагат за продажба или отдаване под наем, трябва да имат сертификат за енергийни характеристики, което трябва да се посочва във всички обяви; |
| --- | --- |

—

Задължението за притежаване на сертификат за енергийни характеристики е разширено, така че да обхваща сгради в процес на основен ремонт, сгради с подновен договор за наем и всички обществени сгради. Сградите или обособените части от сгради, които се предлагат за продажба или отдаване под наем, трябва да имат сертификат за енергийни характеристики, което трябва да се посочва във всички обяви;

| — | Националните планове за саниране на сгради ще бъдат изцяло интегрирани в национални планове в областта на енергетиката и климата, за да се гарантира съпоставимост и проследяване на напредъка — включително пътни карти за постепенното премахване на изкопаемите горива за отопление и охлаждане най-късно до 2040 г.; |
| --- | --- |

—

Националните планове за саниране на сгради ще бъдат изцяло интегрирани в национални планове в областта на енергетиката и климата, за да се гарантира съпоставимост и проследяване на напредъка — включително пътни карти за постепенното премахване на изкопаемите горива за отопление и охлаждане най-късно до 2040 г.;

| — | Паспорт за саниране на сградите ще даде на потребителите достъп до информация и по-ниски разходи, за да ги улесни при планирането и поетапното саниране за постигане на нулево ниво на емисии; |
| --- | --- |

—

Паспорт за саниране на сградите ще даде на потребителите достъп до информация и по-ниски разходи, за да ги улесни при планирането и поетапното саниране за постигане на нулево ниво на емисии;

| — | Държавите членки са приканени да включат съображения за саниране в правилата за публично и частно финансиране и да създадат подходящи инструменти, по-специално за домакинствата с ниски доходи; |
| --- | --- |

—

Държавите членки са приканени да включат съображения за саниране в правилата за публично и частно финансиране и да създадат подходящи инструменти, по-специално за домакинствата с ниски доходи;

| — | Въвежда се клауза за изтичане на срока на действие за финансовите стимули за използване на изкопаеми горива в сградите; |
| --- | --- |

—

Въвежда се клауза за изтичане на срока на действие за финансовите стимули за използване на изкопаеми горива в сградите;

| — | Трябва да се създадат инфраструктура за зареждане на електрически превозни средства и места за паркиране на велосипеди. |
| --- | --- |

—

Трябва да се създадат инфраструктура за зареждане на електрически превозни средства и места за паркиране на велосипеди.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства предложението за преработена Директива относно енергийните характеристики на сградите (ДЕХС), тъй като в него се посочват основните предизвикателства, установени в предишни становища на Комитета, с цел предоставяне на инструменти за преодоляване на енергийната бедност и структурната недостатъчност на дългосрочните инвестиции в областта сградния фонд, стимулиране на санирането, по-специално на сгради с най-лоши характеристики, и за да се отправим по пътя към декарбонизация на отоплителните и охладителните инсталации. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Проблемът със слабо или умерено изолирани сгради, които зависят от изкопаеми горива за отопление и охлаждане, съществува в целия ЕС. При липсата на координирани политики на равнището на ЕС съществува риск, че държавите членки няма да предприемат достатъчно действия поради опасения за неравнопоставени условия на конкуренция. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Поради това ЕИСК категорично подкрепя това предложение на Комисията за подход на ЕС за постигане на енергийноефективен, висококачествен сграден фонд без изкопаеми горива. Мерки, взети на равнището на ЕС, са по-ефикасни в ускоряването на необходимия преход. Освен това един съвместен подход на равнището на ЕС спомага за възползване от предимствата на вътрешния пазар, като например икономии от мащаба и технологично сътрудничество между държавите членки. Той допринася и за по-голяма сигурност за инвеститорите и като цяло стои в основата на водещата роля, която Европа и европейските предприятия могат да играят като световни създатели на стандарти и лидери в тази област. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК счита, че неотдавнашното рязко покачване на цените на енергията и прогнозите, показващи, че тя ще остане висока поне в средносрочен план разкриха, че е още по-важно да се приеме стратегия за облекчаване и изкореняване на енергийната бедност. През 2018 г. 6,8 % от хората в ЕС (30,3 милиона души) не са били в състояние да плащат навреме сметките си за комунални услуги и така са били застрашени от прекъсване на снабдяването, а неотдавнашните събития задълбочиха този проблем. В дългосрочен план трябва да се предприемат конкретни мерки, насочени към подобряване на енергийната ефективност на сградите, за да се гарантира достойно, финансово достъпно и здравословно жилищно настаняване за всички. Това е още по-наложително, тъй като разходите за основано на изкопаемите горива отопление и охлаждане ще се увеличат поради увеличаване на разходите за квотите по СТЕ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК решително подкрепя установяването на минимални стандарти за енергийните характеристики, по-конкретно за жилищните сгради с най-лоши характеристики. Въвеждането на принципа на равнището на ЕС е значителна стъпка напред. От държавите членки, обаче, зависи да решат дали останалите жилищни сгради трябва да бъдат обхванати от определени на национално равнище стандарти. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Въпреки че ЕИСК подкрепя акцента върху изкореняването на енергийната бедност чрез приоритетно саниране на частта от жилищния сграден фонд с най-лоши характеристики, това не би трябвало да води до липса на подобрение за останалите жилищни сгради. Ето защо Комитетът призовава още от началото да се установят стъпки за по-всеобхватно по-нататъшно развитие на изискванията за подобрения, с по-ясен и по-пълен график до 2050 г. Това ще предостави на собствениците на сградите представа за бъдещите изисквания, за да планират санирането на оптимално равнище на разходите. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Тъй като сертификатите за енергийни характеристики (EPC) се превръщат в основен инструмент, тяхната надеждност и използваемост трябва да бъдат подобрени. Затова ЕИСК приветства по-големия брой искания за издаването им в цифров формат, за добро качество, подробно съдържание и методи за изчисление, финансова достъпност, достъп до сертификатите и публикуването им. Сертификат за енергийни характеристики на хартиен носител би трябвало винаги да бъде на разположение на гражданите, които се нуждаят от такъв. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Комитетът приветства включването на усилията на всяка държава членка за намаляване на енергийната бедност в националните планове за саниране на сгради, в които те ще докладват за намаляването на броя на хората, засегнати от енергийна бедност, и дела на населението, живеещо в неподходящи жилища (напр. течащи стени или покриви) или при неподходящи условия на топлинен комфорт. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК подкрепя създаването на паспорт за саниране на сградите до 2024 г., но поради незадължителния му характер изразява съмнения относно неговата ефективност. Паспортът ще предостави на потребителите по-лесен достъп до информация и по-ниски разходи, когато планират санирането на своите сгради. Положително е, че той включва и по-широките ползи, свързани със здравето, комфорта и приспособяването на сградата към изменението на климата. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Предвид често срещаната невъзможност енергийно бедните и много дребни собственици на жилища да спазват изискванията за финансиране за започване на саниране, ЕИСК счита за изключително важно рамката и инструментите за финансиране, предвидени в ДЕХС, да бъдат ефективни. Това трябва да включва ясни разяснения и насоки по финансовите аспекти на санирането, включително ползването на кредити на местно равнище. ЕИСК също така припомня призива си от досие TEN/723 за уеднаквяване на множеството схеми, с цел те да станат по-ясни и по-достъпни за домакинствата и публичните органи, към които са насочени. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Комитетът признава, че в ДЕХС е необходимо да се включат изисквания за докладване на въглеродните емисии през целия жизнен цикъл (производство и строителство, използване и край на експлоатационния срок) на сградите. Когато се строят нови сгради с ниско потребление на енергия, основното въздействие върху климата може да не е в резултат от използването на сградата, а в резултат на материалите и строителството. Оценките по отношение на жизнения цикъл би трябвало да се разбират като специфични за всеки проект насоки, чрез които се сравняват различните избори на материали и техники. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК подчертава, че е необходимо да се гарантира, че начинът, по който се дава определение за „сграда с нулеви емисии“, ѝ позволява да си взаимодейства по оптимален начин със заобикалящите енергийни системи и включва всички съпътстващи емисии на парникови газове от използването на строителните материали и строителния обект. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Въпреки че в самата ДЕХС не се предвижда ново финансиране, в нея се определят изисквания за равнищата на финансиране от страна на държавите членки и координиране на финансовите усилия за създаване на съобразена с конкретните нужди правна и финансова рамка, включително целева финансова подкрепа. ЕИСК се съмнява обаче дали финансирането в действителност ще се предоставя лесно на бъдещите саниращи и счита, че не е ясно дали общото финансово усилие във всяка държава членка ще бъде достатъчно, за да се изпълнят целите за саниране. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Днес финансирането и безвъзмездните средства твърде често могат да бъдат отпускани едва след като бъде завършено енергийното саниране, като по този начин за много потребители е трудно да започнат дейностите по саниране. Ето защо ЕИСК препоръчва в текста да се посочи, че е необходимо схемите за финансиране да осигуряват поне част от първоначалните разходи, пред които са изправени потребителите. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК отново отправя призива си (TEN/749) значителна част от 37-те % от сумата, предвидена за зелени проекти в Механизма за възстановяване и устойчивост да бъде заделена за проекти за енергийна ефективност в съответствие с реалните потребности и нужди във всяка държава членка. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Комитетът счита, че за успеха на ДЕХС е особено важно от държавите членки да се изисква да коригират регулаторните рамки, които не отговарят на целта, и да премахнат всички неикономически пречки, от които по-специално проблемът с несъвместимите стимули пречи на санирането за много собственици и наематели на жилища. Същевременно ЕИСК счита, че е необходимо да се включи защита, предпазваща наемателите от непропорционални нива на наемите след саниране, чрез подкрепа за наема или тавани върху увеличенията му. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Комитетът счита преразглеждането на свързаните със сертификатите за енергийни характеристики членове в директивата за много закъсняло. Опитът със сертификатите за енергийни характеристики в цяла Европа сочи, че са необходими редица корекции, някои от които се съдържат в настоящото предложение. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК признава като стъпка напред, че държавите членки ще трябва да гарантират качеството, надеждността и финансовата достъпност на сертификатите за енергийни характеристики и че трябва да упражняват контрол и да създадат добре функционираща система за контрол.
  Комитетът счита за важни подобрения намаления срок на валидност на сертификатите на пет години за сградния фонд с най-лоши характеристики, необходимостта експертите да бъдат квалифицирани или сертифицирани и независими и изричното изискване за включване на посещение на място преди издаването на сертификата за енергийни характеристики. |
| --- | --- |

4.6.

Комитетът счита за важни подобрения намаления срок на валидност на сертификатите на пет години за сградния фонд с най-лоши характеристики, необходимостта експертите да бъдат квалифицирани или сертифицирани и независими и изричното изискване за включване на посещение на място преди издаването на сертификата за енергийни характеристики.

| 4.7. | ЕИСК предлага сертификатите за енергийни характеристики да се направят по-полезни за потребителите, като се включи информация за:






  а) | оставащия експлоатационен срок на отоплителната инсталация, средната цена на ремонтните дейности; както и |
| --- | --- | --- |

4.7.

а)

оставащия експлоатационен срок на отоплителната инсталация, средната цена на ремонтните дейности; както и

| б) | информация за контакт с най-близкото обслужване на едно гише. |
| --- | --- |

б)

информация за контакт с най-близкото обслужване на едно гише.

| 4.8. | ЕИСК подкрепя предложението за рационализиране на равнището на ЕС на класовете на енергийни характеристики (А—F) в рамките на сертификата за енергийни характеристики и установяването на общи образци. Изискванията за създаване на лесно достъпни бази данни на национално равнище за сертификатите за енергийни характеристики, паспортите за саниране на сградите и показателите за подготвеност за интелигентно управление, съчетани с предаването на информацията от националните бази данни на Обсерваторията на сградния фонд, също са положителен елемент. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК отбелязва, че е необходима съгласуваност между паспорта за саниране на сградите и сертификатите за енергийни характеристики, за да се избегнат излишно повторение и ненужни допълнителни разходи. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Комитетът отново отправя призива си (TEN/723) за допълнително укрепване на Обсерваторията на енергийната бедност и за установяването на тясно сътрудничество с Обсерваторията на сградния фонд. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Достъпът до консултация, информация, помощ при планирането и финансови насоки ще бъде от решаващо значение за европейските граждани. Понастоящем се счита, че обслужването на едно гише помага за енергийно саниране само на около 100 000 собственици на жилища годишно, а има потенциал през 2030 г. да помага на около 2 000 000 собственици годишно (1). ЕИСК призовава за по-добро национално развитие и координация на обслужването на едно гише, тяхното адекватно финансиране, трансграничен обмен на най-добри практики и по-добро проследяване от страна на Комисията. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Комитетът подкрепя разширяването на обществената консултация относно проекта на национален план за саниране на сгради и предлага организациите на потребителите да бъдат изрично посочени, тъй като те са в най-добра позиция да предоставят оценка и обратна информация за това колко добре програмите и финансовите инструменти достигат до потребителите. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК отбелязва подсилването на показателя за подготвеност за интелигентно управление чрез създаване на необходимите определения, изисквания и обмен на данни, но изразява съжаление, че жилищните сгради все още не са включени и че все още не са определени нивата, които трябва да бъдат постигнати. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Предвид големите инвестиции, очакваните иновации и увеличената активност в съответните сектори нуждата от квалифицирана, преквалифицирана работна сила и такава с повишена квалификация значително ще нарасне. Ето защо ЕИСК приветства изискването държавите членки да насърчават и финансират образованието и обучението, за да се осигури квалифицирана работна сила в строителния сектор, и съответното изискване да докладват преглед на капацитета в сектора на строителството, енергийната ефективност и енергията от възобновяеми източници в националния план за саниране на сгради. ЕИСК призовава за прилагането на истински общностен процес за обучение и актуализация на уменията в областта на строителството. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Комитетът отново отправя призива си (CCMI/166) Комисията и държавите членки да гарантират, че вредните вещества се премахват по време на санирането на сградите и набляга на нуждата от безопасно премахване на азбеста. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | С оглед на ускореното търсене на инфраструктура за зареждане, което се наблюдава в момента, ЕИСК предлага да се повиши нивото на изискванията, включително инсталирането на интелигентни зарядни точки в нежилищни сгради по-рано, може би преди 2027 г. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Много вероятно е предоставянето на информация, консултации и финансиране за санирането да се осъществява на местно и регионално равнище. Още повече, в ДЕХС се очаква местните и регионалните власти да дадат пример с модернизирането на своите сгради. Ето защо ЕИСК счита за важно вниманието и усилията на европейско и национално равнище да са в посока на координиране и ангажиране на местните и регионалните власти, като се проучи и потенциалът на инициативи като Конвента на кметовете. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | С цел да се излезе извън рамката на докладване и да се стимулират действия във връзка с въздействието върху климата преди 2030 г., Комитетът настоятелно призовава Комисията далеч преди 2030 г. да определи максимални стойности за емисиите на CO2 на квадратен метър годишно, съобразени с климатичните зони. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | ЕИСК подкрепя разширяването на определението за „енергия от възобновяеми източници“ с цел включване на повече енергийни източници, по-специално енергия от околната среда, използвана чрез електрически устройства като термопомпи, но предлага биомасата и биогазът да бъдат определени като частично възобновяеми, тъй като само много малка част от използваната биомаса и произведения биогаз могат да се считат за изцяло възобновяеми. За ограничено използване в преходен период, когато не съществуват алтернативи, това по-широко определение би могло да включва и енергия от възобновяеми източници (биогорива и възобновяемите горива от небиологичен произход). Би могло да се включи ново приложение към директивата, в което да се определи въздействието върху климата на различните форми на биомаса, производството на биогаз и течна енергия. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | В допълнение към вредните за климата емисии и независимо от енергийния носител, класическите замърсители на въздуха не трябва да се пренебрегват, като например частици/фин прах, NOx и други. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | ЕИСК подчертава, че е необходимо внимателно да се разгледат практическите ефекти от използването на избраното определение за „сграда с нулеви емисии“ като сграда, изискваща ниско количество енергия и в която цялата необходима енергия трябва да се произвежда на място или в свързаната районна отоплителна или охладителна система. Определението






  а) | по принцип регламентира сградата като „остров“, който е недобре свързан със заобикалящата електроенергийна система, тъй като изрично са позволени само ограничен кръг от външни възобновяеми енергийни източници; |
| --- | --- | --- |

4.21.

а)

по принцип регламентира сградата като „остров“, който е недобре свързан със заобикалящата електроенергийна система, тъй като изрично са позволени само ограничен кръг от външни възобновяеми енергийни източници;

| б) | не включва съпътстващите емисии на парникови газове от използването на строителните материали и емисиите от строителната площадка. |
| --- | --- |

б)

не включва съпътстващите емисии на парникови газове от използването на строителните материали и емисиите от строителната площадка.

| 4.22. | ЕИСК предлага за сградите с нулеви емисии произведената навън енергия от възобновяеми енергийни източници да бъде включена на равни начала с производството на електроенергия на място. „Клаузата за неучастие“ в края на първия параграф от приложение III няма да предостави основните средства за разходоефективна промяна на сградите на национално равнище към енергийна ефективност и за захранване на енергийните системи с енергия от възобновяеми източници. Разширяването на цялостната енергийна система с големи агрегати е много по-евтино за единица произведена енергия, отколкото малки агрегати във всяка сграда. Това е много важно за периоди, когато собственото производство на сградата не работи (слънце/вятър). Също така гъвкавостта във връзка електроенергийната система ще намали разходите както в сградата, така и в системата като цяло. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Комисията предлага субсидиите за инсталации, изгарящи изкопаеми горива, да бъдат прекратени от 2027 г. нататък. ЕИСК изразява учудване от това, защото разумен период на амортизация от 15 г. означава, че ще бъдат субсидирани инсталации, които трябва да бъдат изведени от експлоатация най-късно до 2040 г. Поради това Комитетът решително препоръчва крайният срок да бъде изтеглен напред най-късно до 2025 г. |
| --- | --- |

4.23.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/423a4cad-df95-11eb-895a-01aa75ed71a1/language-en

1

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/120 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/120

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа, за изменение на Регламент (ЕС) No 2021/1153 и Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1315/2013

[COM(2021) 812 final — 2021/0420 (COD)]

(2022/C 290/19)

| Докладчик: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Докладчик:

Stefan BACK

| Сезиране на Комитета | Съвет на Европейския съюз, 17.2.2022 г.
  Европейския парламент, 7.3.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 172 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на пленарната асамблея | 25.10.2021 г. |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 10.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 222/1/7 |

Сезиране на Комитета

Съвет на Европейския съюз, 17.2.2022 г.

Европейския парламент, 7.3.2022 г.

Правно основание

член 172 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на пленарната асамблея

25.10.2021 г.

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

10.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

222/1/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението, предвид факта, че действащият регламент за трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) е приет през 2013 г. и беше крайно време да се предложи нова актуализирана рамка, адаптирана към настоящия политически контекст, и въз основа на извлечените от действащия регламент поуки. Актуализираният регламент за TEN-T, например, ще предостави инфраструктурната основа, необходима за успешното изпълнение на целите на Комисията, включени в Зеления пакт, стратегията за устойчива и интелигентна мобилност и плана за действие в областта на железопътния транспорт. Освен това, поради сериозни закъснения, изпълнението на TEN-T в настоящата рамка се оказа незадоволително и във връзка с това ЕИСК приветства по-строгите правила за изпълнение. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК изразява съгласие с мярката за все по-голямо хармонизиране на изискванията за основната и широкообхватната мрежа, което да сведе различията помежду им до въпрос на график. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК одобрява също акцента върху европейските коридори като средство за насърчаване на ефективния транспорт и мултимодалността, както и стабилния механизъм за наблюдение и засилената роля на европейските координатори. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът приветства и добавената стойност, произтичаща от полезното взаимодействие в резултат на подобрената координация между европейските коридори и коридорите за железопътни товарни превози. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК приветства значението, което предложението придава на сближаването при изпълнението на мрежата, и отбелязва, че това означава да се гарантира достъпност и свързаност за всички региони в Съюза за пътническия и товарния трафик, както и ефективна координация и взаимосвързаност съответно между трафика на дълги разстояния, регионалния и местния трафик, както и транспорта в градските възли. Във връзка с това приветства и задължението за държавите членки, установено в член 58 от предложението, да гарантират съгласуваност на националните планове за транспорт и инвестиции с транспортната политика на Съюза.
  Ефективните железопътни товарни връзки, снабдени с инфраструктура, която дава възможност за развиване на подходяща скорост, допринасяща за точността, ще позволят на железопътния транспорт да изпълнява пълноценно своята роля в интермодалната транспортна верига, като се има предвид, че недостатъчната точност на железопътния транспорт е основна пречка за превръщането на мултимодалния транспорт, включително железопътния, в привлекателен вариант. |
| --- | --- |

1.5.

Ефективните железопътни товарни връзки, снабдени с инфраструктура, която дава възможност за развиване на подходяща скорост, допринасяща за точността, ще позволят на железопътния транспорт да изпълнява пълноценно своята роля в интермодалната транспортна верига, като се има предвид, че недостатъчната точност на железопътния транспорт е основна пречка за превръщането на мултимодалния транспорт, включително железопътния, в привлекателен вариант.

| 1.6. | По отношение на двете допълнителни функции на координатора относно европейското морско пространство и Европейската система за управление на железопътното движение (ERTMS), ЕИСК счита, че за бързото внедряване на ERTMS ще е необходима значителна финансова подкрепа, предвид съответните разходи. Поради това приветства предложението на Комисията да се обмисли освобождаването на публичното финансиране на ERTMS от задължението за уведомяване съгласно правилата за държавна помощ. Освен това отправя искане за проучване на осъществимостта на внедряването на ERTMS до 2030 г., като се вземат предвид и въпроси, свързани с финансирането.
  По отношение на европейското морско пространство ЕИСК обръща внимание на „морските мостове“, тези участъци с редовни и чести фериботни връзки, които могат да се разглеждат като сходни на инфраструктурата и съответно допустими за съфинансиране като проекти от общ интерес. |
| --- | --- |

1.6.

По отношение на европейското морско пространство ЕИСК обръща внимание на „морските мостове“, тези участъци с редовни и чести фериботни връзки, които могат да се разглеждат като сходни на инфраструктурата и съответно допустими за съфинансиране като проекти от общ интерес.

| 1.7. | ЕИСК изразява съжаление, че не се предвижда фиксиран срок за докладите на държавите членки относно изпълнението на широкообхватната мрежа. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подкрепя изцяло акцента, който се поставя върху широки, адекватни и навременни консултации с всички заинтересовани страни по планираните проекти и припомня становището си от 2012 г. относно потенциала на ЕИСК като връзка с гражданското общество. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК отбелязва със задоволство общите приоритети за всички мрежи, посочени в член 12, в който се предвижда премахване на административните, техническите и оперативните ограничения и оптимизиране на използването на инфраструктурата. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК призовава за улесняване на повсеместните мерки за повишаване на ефективността, за да се насърчи мултимодалността, която предполага оптималното използване на предимствата на всички видове транспорт за постигане на възможно най-добри резултати, като в същото време се подобрява безопасността и се намалява екологичното бреме. ЕИСК обръща специално внимание на значението на взаимодействието между сухопътния транспорт и другите видове транспорт, което позволява на транспорта по вътрешните водни пътища, морския транспорт на къси разстояния и въздухоплаването да допринасят пълноценно за мултимодалната верига. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Комитетът счита, че повишаването на устойчивостта на мрежата спрямо изменението на климата, природните опасности и причинените от човека бедствия е от ключово значение за създаването на мрежа, която генерира дълготрайна стойност за гражданите и предприятията в ЕС. Аспектите на устойчивостта следва да се вземат предвид възможно най-рано на етапа на планиране на проекта. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК отбелязва, че в случай на проблеми с трафика или извънредни ситуации следва да се предпочете най-устойчивото решение. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК одобрява интереса към ИКТ системите и техния капацитет за улесняване на развитието на мултимодалния транспорт. Счита, че е важно огромният потенциал на цифровизацията за подобряване на ефективността на транспорта да бъде развит като въпрос с висок приоритет. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК обръща внимание и на възможността за подобряване на мониторинга на спазването на разпоредбите относно работното време и времето за почивка, по-специално по отношение на железопътния транспорт, с помощта на цифрови средства, и отправя искане за разработване на такава система. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК приветства включването на градските възли и мултимодалните терминали сред специфичните елементи на TEN-T, тъй като и двата елемента са от съществено значение за гладкото функциониране на транспорта. ЕИСК отбелязва, че ако бъдат спазени функционалните критерии, определени в предложението, един мултимодален терминал може да обслужва няколко градски възела. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК отбелязва, че по отношение на съоръженията за железопътния персонал в железопътната инфраструктура съществуват много различия. Според ЕИСК инфраструктурата за работниците трябва да включва поне безопасни маршрути, нощувки, помещения за почивка (които отговарят на съвременните стандарти по отношение на климатизация, отопление и хигиена), комунални услуги и санитарни съоръжения. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ЕИСК отбелязва изискванията по отношение на зоните за почивка, посочени в член 29, параграф 2, буква б), и предлага да се въведат общи минимални стандарти и за тях. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | ЕИСК приветства също факта, че се отделя повече внимание на връзките със съседни държави, включително държавите партньори като държавите членки на ЕИП и Швейцария, както и държавите в процес на присъединяване. Комитетът отбелязва, че тази цел е насочена към насърчаване на разширяването на политиката за TEN-T в трети държави, включително по отношение на целите за устойчивост, сближаване, ефективност и увеличаване на ползите за ползвателите. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | ЕИСК приветства и вниманието, което се отделя на участието на субекти от трети държави в проекти по TEN-T в областта на сигурността и обществения ред, както и задължението на държавите членки за уведомяване, за да се даде възможност за оценка на въздействието и извън общата рамка за скрининг на преките чуждестранни инвестиции в ЕС. Освен това така се гарантират оперативната съвместимост и стандартите на ЕС. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Също така ЕИСК приема възможността за корекции чрез делегирани актове на инфраструктурните елементи и конфигурацията на коридорите. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | ЕИСК изразява задоволството си от факта, че сега се предлага в регламента да се включи задължението за поддръжка на инфраструктурата на TEN-T от държавите членки. ЕИСК би приветствал и механизъм за мониторинг в това отношение, както и подходящи санкции в случай на недостатъчна поддръжка. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | ЕИСК приветства целите по отношение на транспортната инфраструктура в световен мащаб, определени в стратегията на Комисията за свързаност „Глобален портал“. |
| --- | --- |

1.22.

2.   Обща информация

| 2.1. | На 14 декември 2021 г. Комисията представи предложението си за нов регламент, който да замени действащия Регламент относно насоките на Съюза за развитие на трансевропейската транспортна мрежа ((ЕС) No 1315/2013) (по-долу предложението) (COM(2021) 812 — 2021/0420 (COD)), като ключово действие на Европейския зелен пакт и Стратегията за устойчива и интелигентна мобилност. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Предложението запазва структурата с основна и широкообхватна мрежа на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T). За основната мрежа срокът на изпълнение остава 2030 г. с допълнителна междинна цел до 2040 г. за разширена основна мрежа и 2050 г. за широкообхватната мрежа. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Четирите конкретни цели на действащия Регламент за TEN-T (ефективност, сближаване, устойчивост и по-големи ползи за ползвателите) остават и се доразвиват. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Целта на предложението е да се отстранят проблемите, свързани със забавянията в подготовката и изпълнението на проектите, като се съгласуват националните интереси, цели и отговорности по TEN-T и се засили мониторингът, особено по отношение на европейските транспортни коридори и хоризонталните приоритети ERTMS и европейското морско пространство, като за целта ролята на европейския координатор е укрепена и работните планове получават правна сила чрез актове за изпълнение. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Предложението гарантира привеждането в съответствие на коридорите за железопътни товарни превози с европейските коридори чрез изменения на Регламент (ЕС) No 913/2010 и предвижда координация между двата инструмента. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Предложението въвежда поддръжката на TEN-T като задължение на държавите членки. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В случай на значителни закъснения при изпълнението на мрежите, ако закъснението не е обективно обосновано и проблемът не бъде решен в срок от шест месеца, Комисията може да оттегли съфинансирането от ЕС. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства предложението, като се има предвид, че действащият Регламент за трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) е приет през 2013 г. и че програмата на ЕС за транспортната политика се е променила много оттогава насам, че Бялата книга за транспортната политика от 2011 г. беше заменена през 2020 г. от Стратегията за устойчива и интелигентна мобилност, с която, наред с другото, се поставя акцент върху устойчивостта, цифровизацията и насърчаването на железопътния транспорт и мултимодалността. |
| --- | --- |

3.1.

Освен това опитът от изпълнението на TEN-T съгласно действащия Регламент за трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) се оказа незадоволителен, като бяха отбелязани значителни закъснения.

Крайно време беше да се предложи рамка, адаптирана към настоящия политически контекст, чрез създаване на инфраструктура, съвместима например с Европейския зелен пакт, стратегията за устойчива и интелигентна мобилност и плана за действие в областта на железопътния транспорт, въз основа на поуките, извлечени от действащия регламент. ЕИСК посочи тази необходимост от актуализиране в своя доклад за оценка от 2020 г. (1).

| 3.2. | ЕИСК одобрява мярката за все по-голямо хармонизиране на инфраструктурните изисквания за основната и широкообхватната мрежа и по същество да се позволи разграничението между двете категории да стане въпрос на време, като се установи срок за изпълнение на основната мрежа до 2030 г., срок за т.нар. разширена основна мрежа до 2040 г. и срок за широкообхватната мрежа до 2050 г. По отношение на срока до 2030 г., ЕИСК поддържа съмненията си във връзка с осъществимостта, изразени в доклада му за оценка от 2020 г., но счита, че срокът следва да се запази, за да се окаже натиск върху държавите членки. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Приветства също значението, което се отдава на сближаването, включително свързаността и достъпността за всички в целия ЕС, както за пътниците, така и за стоките, както и на дългите и късите разстояния, както и задължението на държавите членки да гарантират съгласуваност с транспортната политика на ЕС в националните си действия. Минималните критерии по отношение на железопътната инфраструктура ще подобрят перспективите за мултимодалност. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК приветства акцента върху европейските коридори за насърчаване на ефективен транспорт и мултимодалност. Той подкрепя и засилената роля на европейските координатори и механизма за строго наблюдение, който гарантира адекватно и своевременно изпълнение.
  ЕИСК изразява задоволството си от координацията на конфигурацията и управлението на коридорите за железопътни товарни превози и европейските коридори, което следва да донесе значителна добавена стойност чрез ефектите от полезното взаимодействие. |
| --- | --- |

3.4.

ЕИСК изразява задоволството си от координацията на конфигурацията и управлението на коридорите за железопътни товарни превози и европейските коридори, което следва да донесе значителна добавена стойност чрез ефектите от полезното взаимодействие.

| 3.5. | ЕИСК отбелязва, че европейски координатори са назначени и за Европейското морско пространство и Европейската система за управление на железопътното движение (ERTMS). По отношение на ERTMS ЕИСК подчертава необходимостта от финансова подкрепа, за да се гарантира бързото ѝ изпълнение, и приветства предложението държавната подкрепа да бъде освободена от задължението за уведомяване за държавна помощ. Координаторът за европейското морско пространство гарантира интегрирането на морските връзки в трансевропейската транспортна мрежа, както и създаването и модернизирането на морски връзки на къси разстояния. Комитетът отбелязва по-специално, че задачите, които имат за цел да гарантират безпрепятствено взаимодействие между морския, вътрешноводния и сухопътния транспорт, са много полезни. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Европейското морско пространство заменя морските магистрали, които се считат за твърде сложни. ЕИСК обръща внимание на „морските мостове“, т.е. редовните и чести връзки, осъществявани от ро-ро фериботи, които изпълняват на практика ролята на мостове. ЕИСК си задава въпроса дали подобни „морски мостове“ не следва да се разглеждат като връзки, подобни на инфраструктурен елемент, и следователно да са допустими за съфинансиране като проект от общ интерес. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК изразява съжаление, че не е посочен фиксиран срок за предоставяне на информация от държавите членки относно напредъка на изпълнението на проекти извън европейските коридори. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Независимо от това ЕИСК одобрява механизма за проследяване и санкции, предвиден в случай на забавяне на изпълнението на проекти без задоволително обяснение. ЕИСК изразява съжаление, че единствената ясно формулирана санкция е прекратяването на съфинансирането и приканва Комисията да представи предложения, например за дневна глоба, която да се налага за времето на забавянето поради небрежност. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК напълно подкрепя акцента върху адекватните консултации със заинтересованите страни, както с органите на различни равнища, така и с гражданското общество, и обменът на информация относно най-добрите практики в това отношение да бъде гарантиран от Комисията. В този контекст ЕИСК припомня своето становище от 2012 г. „Бяла книга за транспорта: към участие и ангажираност на гражданското общество“ и проекта на насоките за участие на гражданите и гражданското общество в транспортните политики и проекти на ЕС, обсъдени на конференция, организирана от постоянната проучвателна група на ЕИСК „Транспорт“ в Милано на 24—25 октомври 2016 г. Също така ЕИСК отбелязва това в гореспоменатата си оценка от 2020 г. ЕИСК настоява, че е необходимо да се започнат обширни консултации на възможно най-ранен етап, със специален акцент върху организираното гражданско общество и като надлежно се отчита получената обратна информация. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК оценява допълнителните предпоставки за инфраструктурата, предвидени за насърчаване на постигането на целта на Зеления пакт за намаляване на емисиите на CO2 с 90 % преди 2050 г., както и поставения върху екологичните аспекти акцент, включително външните разходи, при формулиране на даден проект. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК отбелязва общите приоритети за всички мрежи, посочени в член 12, в които се предвижда премахване на административните, техническите и оперативните ограничения и оптимизиране на използването на инфраструктурата (член 12, параграф 2, букви в) и г). Това е в съответствие и с като цяло благоприятното отношение към ефективността на ресурсите и иновациите, посочени в член 43 относно устойчивите услуги за товарен транспорт. В този контекст ЕИСК подчертава значението на подобряването на устойчивостта на мрежата на бедствия, което следва да се разгледа още на етапа на планиране. При решаването на проблеми, дължащи се на натиск върху устойчивостта на мрежата, следва да се предпочитат устойчиви решения. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Поради това ЕИСК счита, че целта следва да бъде повсеместна повишена ефективност, като се има предвид, че подобрената ефективност при всички видове транспорт ще допринесе за по-добри екологични показатели, както се установи в неотдавнашно проучване на Агенцията за защита на околната среда на Швеция (2). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК оценява, че както по отношение на широкообхватната, така и на основната мрежа, държавите членки трябва да гарантират, че железопътната инфраструктура дава възможност за дължина на влак от 740 метра без специално разрешение, и че следва да се обърне внимание на разработването на инфраструктура за влакове с дължина над 740 метра и до 1 500 метра и с 25,0 тона осово натоварване, предмет на социално-икономически анализи на разходите и ползите. Разпоредба относно влакове с дължина от 740 метра на частни странични коловози се прилага и по отношение на мултимодалната транспортна инфраструктура. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК призовава за улесняване на мерките за повишаване на ефективността, които да се предприемат повсеместно, за да се насърчи принципът на мултимодалност, който предполага възможно най-доброто използване на предимствата на всички видове транспорт за постигане на възможно най-добри резултати, като в същото време се подобрява безопасността и се намалява екологичното бреме. ЕИСК обръща специално внимание на значението на взаимодействието между сухопътния транспорт и другите видове транспорт, което позволява на транспорта по вътрешните водни пътища, морския транспорт на къси разстояния и въздухоплаването да допринасят пълноценно за мултимодалната верига. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Като се има предвид разпоредбата, посочена в предходния параграф, учудващо е, че максималното време за престой на влаковете на граничните пунктове, предвидено относно европейските транспортни коридори, не се прилага за основните и широкообхватните мрежи. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | ЕИСК приветства вниманието, което се обръща на ИКТ системите за транспорт за улесняване, наред с другото, на управлението на транспорта и обмена на информация между видовете транспорт, за улесняване на развитието на мултимодалния транспорт, което е един от посочените приоритети за развитието на устойчив товарен транспорт. ЕИСК счита, че огромният потенциал на цифровизацията за подобряване на ефективността, съгласуваността и устойчивостта на транспорта следва да се развие възможно най-скоро. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ЕИСК одобрява и включването на градските възли и мултимодалните терминали като специфични елементи на TEN-T. И двете са от съществено значение за безпроблемното функциониране на транспорта, първите, защото са от съществено значение за началото и края на пътуването, а вторите поради ключовата им роля в добре функциониращия мултимодален транспорт. ЕИСК отбелязва, че предложените критерии относно местоположението на терминалите дават възможност един терминал да обслужва няколко градски възела. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | В този контекст ЕИСК посочва своето становище относно мултимодалния транспорт и интермодалната логистика, с което се подчертава значението на цифровизацията и мултимодалните терминали за развитието на мултимодалността (3). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | ЕИСК приветства факта, че се отделя повече внимание на връзките със съседни държави, включително държавите партньори като държавите членки на ЕИП и Швейцария, както и държавите в процес на присъединяване, по-специално държавите от Западните Балкани, както се доразвива в съобщението на Комисията относно разширяването на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T) до съседни трети държави. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | В този контекст ЕИСК обръща внимание и на значението на прилагането на стратегията за свързаност „Глобален портал“ (JOIN (2021) 30) за насърчаване на инвестициите в световен мащаб в устойчив, интелигентен, стабилен и безопасен транспорт във всички видове транспорт и за обединяване на всички видове транспорт в мултимодална система. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Освен това ЕИСК приветства вниманието, отделено на участието на субекти от трети държави в проектите TEN-T и задължението на държавите членки да уведомяват Комисията за това участие, за да може тя да оцени въздействието му върху сигурността или обществения ред в Съюза във всички случаи, които не попадат в обхвата на Регламент (ЕС) 2019/452 за създаване на рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции в Съюза. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | ЕИСК държи да отбележи, че оценява възможността за корекция чрез делегирани актове на инфраструктурните елементи и конфигурацията на коридорите. Транспортните потоци се променят и с тази възможност за корекция се улеснява гарантирането, че мрежовата инфраструктура и конфигурацията на коридора съответстват на реалностите на транспортните потоци. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | И накрая, ЕИСК би искал да изрази своето задоволство, че въпросът за поддържането на TEN-T като задължение на държавите членки вече е включен в предложението, както предлага ЕИСК в горепосочения си доклад за оценка. |
| --- | --- |

3.23.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК отбелязва необходимостта от осигуряване на подходящи инфраструктурни съоръжения за почивка на персонала в железопътните гари. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | В духа на общата забележка относно цифровизацията ЕИСК отбелязва, че тя би могла да се използва за наблюдение на спазването на социалното законодателство, например в железопътния сектор. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | По отношение на автомобилния транспорт ЕИСК счита, че следва да се определят минимални критерии не само за сигурните зони за паркиране (член 29, параграф 2, буква в), но и за местата за почивка (член 29, параграф 2, буква б). |
| --- | --- |

4.3.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Оценка на трансевропейската транспортна мрежа — насоки за периода 2013—2020 г. — TEN/701.

1

(2)  „Modal shift for an environmental lift“ (Преминаване към друг вид транспорт за екологичен подем) — Доклад 7003, август 2021 г., с резюме на английски език.

2

(3)  ОВ C 374, 16.9.2021 г, стр. 1.

3

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/126

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2010/40/ЕС относно рамката за внедряване на интелигентните транспортни системи в областта на автомобилния транспорт и за интерфейси с останалите видове транспорт

[COM(2021) 813 final — 2021/0419 (COD)]

(2022/C 290/20)

| Докладчик: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Докладчик:

Stefan BACK

| Искания за консултация | Европейски парламент, 27.1.2022 г.
  Съвет, 28.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 91 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 10.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 225/1/5 |

Искания за консултация

Европейски парламент, 27.1.2022 г.

Съвет, 28.1.2022 г.

Правно основание

Член 91 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

10.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

225/1/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията, което напълно съответства на препоръките, отправени в предходното становище на ЕИСК относно съвместните интелигентни транспортни системи, и вижда значителна добавена стойност в предложението по отношение на подобренията, сигурността, безопасността и ефективността. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Освен това ЕИСК приветства факта, че ще се предоставя по-всеобхватна информация, както и задължението за сътрудничество от страна на държавите членки. По-конкретно може да се обърне внимание на разширения обмен на информация относно товарните превози, както и на съвместната, свързана и автоматизирана мобилност, включително комуникацията между отделните превозни средства, която също значително подобрява пътната безопасност. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК отбелязва, че подобрената ефективност ще бъде от значение както за пътническите, така и за товарните превози, тъй като например ще даде възможност за проследяване на дадена пратка. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | При все че оценява необходимостта от стандартизиране на обмена на информация, ЕИСК все пак подчертава, че е необходимо да се остави разумна възможност за решения на местно равнище и на равнището на отделните дружества, когато това е надлежно обосновано и пропорционално и като се вземе предвид какво въздействие биха имали тези решения върху вътрешния пазар. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава, че внедряването на ИТС трябва да се извърши в широк обществен контекст, като се отчитат съображения отвъд рамките на чисто техническите аспекти, а също и че неспособността за това може да има неблагоприятни последици за аспектите, свързани както с устойчивостта, така и с ефективността на ресурсите. В този контекст ЕИСК подчертава колко е важно да се отделят достатъчно внимание и ресурси за нуждите на селските райони, включително в областта на обществените услуги и алтернативните начини за придвижване като ходенето пеша и колоезденето. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК също така повдига въпроса за споделянето на ресурси за мобилност и с тази цел насочва вниманието към евентуалната нужда от делегиран акт относно подкрепата за ИТС, в който да се разглеждат например наличието на транспортни ресурси и капацитет и обединяването на нуждите от транспорт и да се определят възможностите за постигане на съответствие с цел да се оптимизира използването на капацитета. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | При увеличения брой превозни средства с нулеви емисии оптимизирането на начина, по който се използват наличните ресурси, ще подобри устойчивостта. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК разглежда предложението като важна стъпка към изграждането на общо европейско пространство на данни за мобилността, което ще донесе добавена стойност посредством подобрената ефективност и ще създаде предпоставки за по-добри условия на труд в транспортния сектор, например за улесняване на спазването на законодателството относно времето за труд и почивка, както и за локализирането на места за почивка и достъп до тях. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК насочва вниманието към значението на изграждането на доверие, за да може една система, основана на споделянето на ресурси и информация, да бъде приета от обществеността и да функционира правилно. Това означава, че, наред с другото, неприкосновеността на личния живот и защитата на данните, както и опазването на търговската тайна трябва да бъдат задоволителни. Поради това ЕИСК има големи очаквания за рамката за управление, обявена от Комисията в нейното съобщение относно европейска стратегия за данните. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Що се отнася до интегрираните в превозните средства данни, ЕИСК също така посочва, че е необходимо да се гарантира както защита на потребителите, така и лоялна конкуренция, както се пояснява по-подробно в параграф 3.18. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК призовава за спешно специфично за сектора регулиране по отношение на достъпа до интегрираните в превозните средства данни, функции и ресурси. Досега Комисията не е представила предложение по този въпрос. Особено потърпевши от подобно забавяне са потребителите. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Освен това ЕИСК посочва, че е необходимо да се подобри приобщаването на хора с намалена мобилност, и призовава изискванията за достъпност съгласно Директива (ЕС) 2019/882 да бъдат включени в изискванията за ИТС по възможност под формата на делегиран акт. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | И накрая, ЕИСК отново отправя предложението си, направено в горепосоченото становище относно съвместните интелигентни транспортни системи, да съдейства на Комисията при изпълнението на нейните дейности, като служи за връзка с гражданското общество. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | Предложението на Комисията е част от изпълнението на нейната стратегия от 2020 г. за устойчива и интелигентна мобилност („стратегията“) и трансформацията на европейската транспортна система. В него се посочва къде цифровизацията играе ключова роля за това цялата транспортна система да функционира безпроблемно и по-ефикасно. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Интелигентните транспортни системи (ИТС) играят ключова роля за създаването на свързана и автоматизирана система за мултимодална мобилност, която ще подобри ефективността, безопасността и устойчивостта на транспорта. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В съответствие със своето съобщение относно европейска стратегия за данните (COM(2020) 66) Комисията представи настоящото предложение, за да допринесе за изпълнението на целите на Зеления пакт и да подготви Европа за цифровата ера. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Директивата относно ИТС (2010/40/ЕС) се нуждае от актуализация, за да отговори на предизвикателствата във връзка с техническото развитие при ИТС, и по-конкретно, за да се подобри сътрудничеството между заинтересованите страни, както и наличието на услуги на ИТС. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Предложението за актуализация на Директивата относно ИТС е част от законодателен пакет, който е съсредоточен върху целите за намаляване на емисиите на CO2, цифровизация и по-добра устойчивост на транспортната инфраструктура. Например както предложението за преглед на Регламента за TEN-T (1), така и съобщението относно новата рамка за градска мобилност (2) включват разпоредби относно внедряването на услуги на ИТС, като предоставянето на информация, свързана с безопасността, и развитието на градската мобилност. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Директивата относно ИТС ще бъде важен елемент при въвеждането на общото европейско пространство на данни за мобилността, което е едно от пространствата на данни, планирани за стратегически сектори съгласно европейската стратегия за данните. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | С предложението се изменя Директивата относно ИТС, като към нейния обхват се добавят наличността на данни и внедряването на услуги на ИТС. Приоритетните области за действие са преструктурирани така, че да съответстват по-добре на различните видове услуги на ИТС.






  — | Във всяка държава членка се създава национална точка за достъп с цел обмен на данни. Обменът или предоставянето на данни придобиват задължителен характер в редица области, като данни ще се изпращат до голяма степен и на заинтересованите страни. |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

Във всяка държава членка се създава национална точка за достъп с цел обмен на данни. Обменът или предоставянето на данни придобиват задължителен характер в редица области, като данни ще се изпращат до голяма степен и на заинтересованите страни.

| — | Държавите членки следва също да си сътрудничат, когато е необходимо, със съответните заинтересовани страни по оперативните аспекти на прилагането. |
| --- | --- |

—

Държавите членки следва също да си сътрудничат, когато е необходимо, със съответните заинтересовани страни по оперативните аспекти на прилагането.

| — | Приложение I включва нов раздел относно приоритетните области, който съдържа разпоредби относно ролята на данните за локализиране и проследяване на товари, а също и нов раздел относно съвместните, свързани и автоматизирани услуги за мобилност. |
| --- | --- |

—

Приложение I включва нов раздел относно приоритетните области, който съдържа разпоредби относно ролята на данните за локализиране и проследяване на товари, а също и нов раздел относно съвместните, свързани и автоматизирани услуги за мобилност.

| — | Има и разпоредби относно защитата и цялостността на данните. |
| --- | --- |

—

Има и разпоредби относно защитата и цялостността на данните.

| — | Важно е, че на Комисията следва да се предостави правомощието да приема делегирани актове за актуализиране на някои изисквания по отношение на информацията. |
| --- | --- |

—

Важно е, че на Комисията следва да се предостави правомощието да приема делегирани актове за актуализиране на някои изисквания по отношение на информацията.

| — | Държавите членки следва да докладват редовно на Комисията за изпълнението на директивата. |
| --- | --- |

—

Държавите членки следва да докладват редовно на Комисията за изпълнението на директивата.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията, което напълно съответства на препоръките, отправени от ЕИСК в предишното му становище относно съвместните интелигентни транспортни системи (3). В актуализираната система на ИТС, която Комисията понастоящем предлага, Комитетът вижда значителна добавена стойност по отношение както на подобрената сигурност и безопасност, така и на подобрената ефективност не само във връзка с подобрените и по-безопасни транспортни потоци, но и като помощна функция за ефикасна логистика. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ето защо ЕИСК приветства и по-широкия набор от информация, която ще се предоставя, както и факта, че държавите членки ще имат задължението да си сътрудничат. Комитетът оценява по-специално разширения обхват на разпоредбите относно обмена на информация по отношение на товарите и включването на по-обширна информация, която да обхваща съвместните, свързани и автоматизирани услуги за мобилност. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК приема, че предложената информационна система обхваща и комуникацията между отделните превозни средства в съответствие с неговите искания в становището относно Европейската стратегия за съвместни интелигентни транспортни системи. ЕИСК припомня за големия принос, който има комуникацията между отделните превозни средства за предотвратяването на пътни инциденти. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК предполага, че понастоящем предлаганата актуализирана система за обмен на информация ще има добавена стойност, която ще се изразява в подобрена ефективност както при пътническия, така и при товарния транспорт, а също и в това, че местоположението на дадена пратка например вече лесно ще се проследява от съответните лица, тъй като информацията за това ще се изпраща и на съответните заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Той отбелязва, че информацията, която ще се обменя на този етап, до голяма степен е стандартизирана, поради което отново изразява становището си, че е важно да се остави разумна възможност за решения на местно равнище и на равнището на отделните дружества, когато това е надлежно обосновано и пропорционално и като се вземе предвид какво въздействие биха имали тези решения върху вътрешния пазар. ЕИСК предполага, че това не представлява проблем, стига информацията, която се подава в предложената система, да отговаря на определените стандарти. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК отбелязва, че внедряването на интелигентните транспортни системи (ИТС) трябва да се извърши в широк обществен контекст и не води автоматично до благоприятна за климата транспортна система. Сама по себе си цифровизацията на видовете транспорт (напр. автоматизираната мобилност с автомобил) може дори да има обратен ефект по отношение на политиката в областта на околната среда Интелигентните транспортни системи следва да се разработват, насърчават и използват по такъв начин, че да допринесат с благоприятна за климата добавена стойност. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Наличието на ефикасна система за обществен транспорт като част от услугите от общ (икономически) интерес, допълнена от колоезденето и ходенето пеша, е от основно значение за устойчивата мобилност. ЕИСК се застъпва за насърчаването на интелигентните транспортни системи с цел подсилване и допълване на обществения транспорт. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК посочва, че една чисто технологична гледна точка към развитието на интелигентните транспортни системи може да доведе до неспособност да се допринесе за постигането на заложените цели и резултати — пример за това са системите за споделено ползване на автомобили в градските агломерации, които вече разполагат с добре развити системи за обществен транспорт. Автоматизираното управление на автомобили също може да не е далновидно решение за градовете, особено на места със задръствания и ограничено обществено пространство. Ето защо ЕИСК твърди, че основните иновации в областта на мобилността, свързани с електрификация, автоматизация и споделяне, ще осигурят най-добрата добавена стойност, ако са проектирани и изградени след надлежно отчитане на нуждите на обществото, като например аспектите, свързани с достъпност, ефективност и обществени услуги. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Консултациите със заинтересованите страни показаха множество притеснения относно териториалния обхват. ЕИСК изразява съжаление, че развитието на интелигентните транспортни системи в предложението не се разглежда като отделен въпрос във връзка с нуждите на селските райони, различен от тяхното развитие в градските райони. ЕИСК препоръчва Комисията да обърне специално внимание на разширяването на системите на ИТС и в селските райони, тъй като животът в такива райони зависи до голяма степен от наличието на качествени обществени услуги и инфраструктура. В отделно съобщение на Комисията, озаглавено „Дългосрочна визия за селските райони на ЕС“ (4), също се посочва, че основните услуги и свързаната с тях инфраструктура в тези райони са ключови за гарантирането на социално и икономическо приобщаване. Ето защо на въпроса относно селските райони и тяхната възможност да се възползват от предоставяните от ИТС решения следва да се отдаде внимание на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Това може да представлява особен интерес при ефикасното използване на транспортния капацитет в селските райони. Вредите от транспорта не се изразяват само в емисии, но и в използването на транспортните ресурси. ЕИСК отправя препоръка към Комисията да помисли за приемането на делегирани актове, където е целесъобразно, насочени към споделянето на подкрепени от ИТС ресурси. Това следва да включва интелигентно, подкрепено от цифрови технологии обединяване на нуждите от пътуване и споделянето на свободен капацитет (вж. споделено пътуване), което би било особено необходимо в селските райони, където наличният транспортен капацитет е все по-ограничен, а поради разстоянията изграждането на нов капацитет става все по-трудно. Подобни интелигентни системи следва да дават възможност за споделяне на информация за използване на превозното средство и за превоз на допълнителни пътници или стоки в рамките на съществуващата система. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК приветства факта, че освен за разпространението на превозни средства с нулеви емисии, предложението ще допринесе и за постигането на по-устойчив транспорт чрез услуги за споделена мобилност, което ще доведе до постигане на целта за нулеви нетни емисии до 2050 г. Чрез облекчаването на движението по пътищата и намаляването на задръстванията благоприятстваме по редица начини постигането на целите в областта на околната среда. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК оценява факта, че укрепването на ИТС, което понастоящем се предлага, може да се разглежда като първа стъпка към създаването на общо европейско пространство на данни за мобилността. Това би донесло значителна добавена стойност по отношение на подобрената ефективност. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Създаването на такова пространство несъмнено ще улесни предоставянето на мобилността като услуга по отношение както на пътниците, така и на товарите, а може и да подобри условията на труд в транспортния сектор. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК приветства ИТС за безопасно паркиране за професионални шофьори по трансевропейската мрежа от магистрали. Телематичните приложения за безопасно паркиране могат да улеснят спазването на правните разпоредби за време за шофиране и почивка. ЕИСК обаче посочва, че основният проблем както за дружествата, така и за професионалните шофьори е неподходящата инфраструктура на зоните за почивка на магистралите, която води до прекомерно паркиране през нощта. Развитието на инфраструктурата трябва да бъде придружено от основани на ИТС услуги (напр. резервирани паркоместа). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | В този контекст ЕИСК отново подчертава значението на изграждането на доверие, както и факта, че нито едно задължение за предоставяне на информация не бива да засяга търговската тайна, неприкосновеността на личния живот или защитата на данни. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | По отношение на правото на Комисията да приема делегирани актове за актуализиране на специфични задължения за предоставяне на информация ЕИСК отбелязва необходимостта от равнопоставеност и доверие към всички участващи в „споделянето на данни“. ЕИСК подкрепя разширяването на обхвата на Директивата относно ИТС и свързаната с него добавена стойност. Освен това ЕИСК отбелязва съществуването на проблеми с доверието по отношение на споделянето на данни и необходимостта от създаване на рамка за управление на европейските пространства на данни, особено в стратегически области като мобилността, както се посочва в съобщението на Комисията относно европейска стратегия за данните (5). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Тук ЕИСК също подчертава, че е важно информацията в системата да се използва само за целите на ИТС, а не за други цели. ЕИСК отново подчертава значението на ефективната неприкосновеност на личния живот и на защитата на данните в контекста на внедряването на интелигентните транспортни системи. В Общия регламент за защита на данните обаче не се предоставя достатъчно защита, когато при анонимизирането на данни се използват технологии (напр. модели за мобилност на данните за превозните средства, лицево разпознаване и т.н.), които позволяват съставянето на заключения за отделни лица или дори дискриминация чрез алгоритми. Когато става въпрос за използването на лични данни на работното място, е необходимо работниците, техните представители и синдикалните организации да имат право на мнение и на вето. ЕИСК подчертава, че член 10 от предложението (разпоредбите относно защитата на данните и неприкосновеността на личния живот) трябва да изключи този потенциален риск. Това е особено важно, за да се подсили доверието в системата и приемането в обществото като цяло. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | ЕИСК отбелязва, че потребителите трябва да запазят контрола си върху споделяните данни — върху своите лични данни при резервиране на услуги или билети, както и върху данните, които техните автомобили споделят с доставчиците на услуги или с инфраструктурата. При всички обстоятелства основният акцент трябва да се поставя върху потребителите, а техните данни трябва да бъдат защитени в пълно съответствие с Общия регламент относно защитата на данните. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Достъпът до интегрираните в автомобилите данни трябва най-накрая да се регулира в полза на защитата на данните и потребителите, както и на лоялната конкуренция. Ако тези данни бъдат оставени на производителите на автомобили, това води до монопол и господстващо положение на пазара, както и до риск от злоупотреби. Към Комисията отдавна се отправят призиви да представи регулаторно предложение. При все че се наблюдават положителни сигнали в тази посока, например горепосочената стратегия за данните, до момента Комисията не е предприела никакви стъпки за представяне на предложение. Това забавяне е в особен ущърб на интересите на потребителите и на техните възможности да контролират данните и да правят алтернативен, информиран избор. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Цифровизацията може да подобри приобщаването, чиято недостатъчност оказва въздействие върху ежедневието на хората с намалена мобилност. В този смисъл категоричните изисквания по отношение на достъпността съгласно Директива (ЕС) 2019/882 следва да залегнат като програма в настоящата директива за всички сектори на ИТС. Твърде недостатъчно е тази тема да се спомене само в съображение, в което се предлага възможността за разработване на функции в полза на достъпността на хора с намалена мобилност в цифрови мултимодални услуги. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Трябва да се приветстват планираният в приложение III обмен и наличието на данни за пътищата и магистралите (забрани за шофиране, ограничения на скоростта, данни в реално време за затваряне на пътища, строителни дейности и т.н.). В този контекст ЕИСК би насърчил разработването на интелигентни системи за управление на движението, които могат да уравновесят движението на автомобилния (транзитен) транспорт по магистралите във времево отношение и по този начин да гарантират безопасността и облекчаването на движението. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | В тази връзка ЕИСК отбелязва, че в своята работа по актуализацията на списъка със задължителна информация Комисията възнамерява да използва приноса на европейската консултативна група за ИТС. Тук ЕИСК отново отправя предложението си, направено в горепосоченото становище, да съдейства на Комисията, като служи за връзка с гражданското общество. |
| --- | --- |

3.22.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Регламент (ЕС) No 1315/2013.

1

(2)  COM(2021) 1811.

2

(3)  ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 85 и COM(2016) 766.

3

(4)  „Дългосрочна визия за селските райони на ЕС — към по-силни, свързани, устойчиви и проспериращи селски райони до 2040 г.“, COM(2021) 345.

4

„Дългосрочна визия за селските райони на ЕС — към по-силни, свързани, устойчиви и проспериращи селски райони до 2040 г.“

(5)  COM(2020) 66.

5

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/131 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/131

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия на ЕС за почвите за 2030 г. — Извличане на ползите от здравите почви за хората, храните, природата и климата

[COM(2021) 699 final]

(2022/C 290/21)

| Докладчик: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Докладчик:

Arnaud SCHWARTZ

| Сезиране на Комитета | Европейска комисия, 20.12.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 8.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 169/0/5 |

Сезиране на Комитета

Европейска комисия, 20.12.2021 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

8.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

169/0/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Комитетът приветства съобщението на Европейската комисия относно Стратегията за почвите за 2030 г. и желае да бъде редовно информиран и активно да допринася за изготвянето на предложението за опазване на почвите. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Почвите са стратегически и застрашен икономически и екологичен актив, който заслужава цели, програми и нормативна уредба. Комитетът настоятелно призовава Комисията да насърчи изготвянето на европейска законодателна рамка, която ефективно да предотвратява увреждането на почвите, да подкрепя програмите за възстановяване и да коригира пътната карта за постигането на добро здравословно състояние на почвите. Освен това Комитетът призовава за отпускането на необходимите ресурси от европейския бюджет за изпълнението на стратегията за почвите. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | За прилагането на стратегията Комисията предвижда приемането на закон за здравето на почвите. ЕИСК обаче препоръчва да се извърши планираната оценка на въздействието и след това да се вземат решения относно най-подходящите инструменти. За да се гарантира равнопоставеност за всички заинтересовани страни, извършващи дейност в икономически сектори, свързани с почвата и нейното използване, ЕИСК препоръчва също така рамката да се основава на следните принципи:






  — | предоставяне на ясно определение за „здрави почви“, показатели и прагови стойности, разработени на научно обоснована основа; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

предоставяне на ясно определение за „здрави почви“, показатели и прагови стойности, разработени на научно обоснована основа;

| — | определяне на ясни цели за 2030 г. въз основа на определението за „здрави почви“; |
| --- | --- |

—

определяне на ясни цели за 2030 г. въз основа на определението за „здрави почви“;

| — | гарантиране на адекватно равнище на опазване на околната среда и действия в областта на климата; |
| --- | --- |

—

гарантиране на адекватно равнище на опазване на околната среда и действия в областта на климата;

| — | пълно зачитане на принципа на субсидиарност, като се има предвид разнородността на почвите, различните видове използване и търсене на земя за използване, различните геоложки, климатични и ландшафтни условия, както и различните опасности и вече съществуващите национални правила; |
| --- | --- |

—

пълно зачитане на принципа на субсидиарност, като се има предвид разнородността на почвите, различните видове използване и търсене на земя за използване, различните геоложки, климатични и ландшафтни условия, както и различните опасности и вече съществуващите национални правила;

| — | приоритизиране на мерките за образование, консултации, трансфер на знания и стимули за опазване на почвите пред допълнителните правни задължения; |
| --- | --- |

—

приоритизиране на мерките за образование, консултации, трансфер на знания и стимули за опазване на почвите пред допълнителните правни задължения;

| — | поддържане на административната тежест за всички участници на разумно равнище, като същевременно се гарантира нейната финансова достъпност. |
| --- | --- |

—

поддържане на административната тежест за всички участници на разумно равнище, като същевременно се гарантира нейната финансова достъпност.

| 1.4. | Комитетът препоръчва да се проведе възможно най-широка дискусия — с икономическите и социалните участници, както и с организациите на гражданското общество — относно съдържанието на законодателната инициатива. Поради тази причина Комитетът призовава Комисията да представи възможно най-скоро предложение, за да има време за обсъждане преди гласуването на текста в рамките на настоящия законодателен мандат. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът подчертава необходимостта от разглеждане на всички аспекти на увреждането на почвите, като се обърне специално внимание на темите, свързани със замърсяването на почвите, усвояването на земя от градоустройството и инфраструктурата, както и с изчерпването на органичните вещества в селскостопанските почви, тъй като тези явления оказват особено дълбоко и потенциално необратимо въздействие върху здравето на почвите и върху тяхната способност да предоставят екосистемни услуги. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | В Европа има голямо разнообразие от почви, което отразява различията в климата, геологията и земеползването; заплахите, на които са изложени почвите, също се различават по вид и интензивност, поради което политиките, разработени с цел предотвратяване на деградацията на почвите, изискват адаптиране към различни географски и културни условия. Законодателството за опазване на почвите в държавите членки е разнородно и разпокъсано и много заплахи за почвите не са обхванати от политиките и законодателните уредби на няколко държави членки. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Комитетът посочва също решаващата и неотложна необходимост да се обърне внимание на причинените от човека въздействия върху почвите, дължащи се на изменението на климата. Поради това Комитетът настоятелно призовава в новата стратегия на ЕС за почвите да се включат действия срещу ерозията и опустиняването, дължащи се на силни наводнения, суши и пожари. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Комитетът изразява дълбока загриженост относно усвояването на земя, причинено от процеси на урбанизация, които в по-голямата част от случаите засягат плодородни почви в равнините и крайбрежните райони. Целта за „нулево нетно усвояване на земя“, която трябва да бъде постигната до 2050 г., трябва да бъде придружена от стимули за насърчаване на повторното използване на изоставени терени и възстановяването на неизползвани непропускливи повърхности. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Комитетът счита запазването на екологичната производителност на европейските почви, с което ще се намали отпечатъкът на търсенето в ЕС към трети държави, за приоритет в съответствие с предизвикателството за създаване на кръгова и ефективна от гледна точка на ресурсите икономика. Той счита за абсолютен приоритет финализирането на инициативите за въвеждане на гаранции, че международната търговия не е свързана с обезлесяване. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | На 20 май 2020 г. Комисията публикува своето предложение за стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. В това съобщение се подчертава, че „почвата е изключително важен невъзобновяем ресурс, който е от съществено значение за здравето на хората, състоянието на икономиката и производството на храни и нови лекарства“ (1), и се изтъква необходимостта от справяне с усвояването на земя и възстановяване на почвените екосистеми. В него се обявява ангажиментът на Комисията да актуализира през 2021 г. Тематичната стратегия на ЕС за опазване на почвите и да създаде мисия на „Хоризонт Европа“ в областта на здравето на почвите и храните, за да разработи решения за възстановяване на здравето и функциите на почвите. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | На 28 април 2021 г. Европейският парламент прие резолюция относно защитата на почвите, в която се подчертава необходимостта европейските почви да се опазват, да се управляват по устойчив начин и да се възстановяват, да се запази тяхната многофункционална роля и способността им да подкрепят производството на здравословни храни и суровини и да предоставят на обществото множество екосистемни услуги. В резолюцията се подчертава, че здравите почви са от съществено значение за постигането на целите на Европейския зелен пакт, включително неутралността по отношение на климата и възстановяването на биологичното разнообразие. В нея също така се изразява недоволство от липсата на равнопоставеност между държавите членки по отношение на техните различни режими за защита на почвата и се призовава Комисията „да разработи, при пълно зачитане на принципа на субсидиарност, обща за целия ЕС нормативна уредба за опазването и устойчивото използване на почвата“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | На 9 юни 2021 г. Европейският парламент приветства предложената стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г., като одобри резолюция, в която, наред с почти 200 препоръки, се поставя силен акцент върху централната роля на биологичното разнообразие на почвите. Европейският парламент отново настоятелно призовава Комисията да представи законодателно предложение за създаването на обща рамка за защита на почвите и „за ефективното внедряване на тази защита във всички съответни политики на ЕС“. В резолюцията си Европейският парламент посочва също, че „ЕС е поел ангажимент да постигне неутралност по отношение на деградацията на земите до 2030 г., но че тази цел вероятно няма да бъде постигната“, каквото е и заключението в специалния доклад на Европейската сметна палата (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | На 17 ноември 2021 г. като част от стратегията на ЕС за биологичното разнообразие Комисията публикува предложението си за стратегия на ЕС за почвите с подзаглавие „Извличане на ползите от здравите почви за хората, храните, природата и климата“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | С предложението на Комисията предишната стратегия за почвите се модернизира в съответствие със стратегическата мисия на Европейския зелен пакт за справяне с кризите с климата и биологичното разнообразие и за подкрепа на амбицията на ЕС за действия в световен мащаб в областта на почвите. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Целта на стратегията е да допринесе решително за постигането на много от целите на Зеления пакт, сред които са: борба с опустиняването и възстановяване на увредените земи и почви и стремеж към преустановяване на влошаването на качеството на земите в световен мащаб до 2030 г. (цел за устойчиво развитие (ЦУР) 15.3); принос за поглъщането на парникови газове; постигане на добро екологично и химично състояние на повърхностните и подземните води до 2027 г.; намаляване на загубите на хранителни вещества с поне 50 % и на общата употреба на химически пестициди и свързания с тях риск с 50 % до 2030 г.; намаляване на замърсяването на почвата до нива, които вече не се считат за вредни за здравето и за природните екосистеми, като по този начин се създава нетоксична околна среда до 2050 г.; и слагане на край на нетното усвояване на земя до 2050 г. (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В стратегията „здравата почва“ се определя като почва, която се намира в добро химично, биологично и физическо състояние, и следователно може трайно да осигурява възможно най-много от очакваните от нея екосистемни услуги, като осигуряване на храни и биомаса, съхраняване и филтриране на води, кръговрат на минерални хранителни вещества, подпомагане на живота и биологичното разнообразие, съхранение на въглерод и подпомагане на човешката дейност, ландшафта и културното наследство. Това определение съответства на определението на организациите на Обединените нации (4). Според очертаната в стратегията визия добро състояние на почвите следва да бъде постигнато до 2050 г. чрез ангажименти за устойчиво земеползване и усилия за възстановяване: според оценките на ЕК понастоящем между 60 % и 70 % от почвите в ЕС са „нездрави като пряк резултат от настоящите практики на управление“ (5) с големи различия между отделните държави; въпреки това „целта от 75 % здрава почва до 2030 г. чрез радикална промяна в настоящите практики за управление на земята е както осъществима, така и необходима“ (6). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Целта на стратегията е да се гарантира същото ниво на защита на почвите, както за водата и въздуха, като се преодолее липсата на законодателство в областта на почвите на равнището на ЕС. Поради това в нея се обявява, че до 2023 г. ще бъде изготвен закон за здравето на почвите, след извършването на оценка на въздействието, проверка за спазване на субсидиарността и консултация със заинтересованите страни и държавите членки. В новия закон за здравето на почвите следва да бъде разгледано трансграничното въздействие на увреждането на почвите и да се гарантира съгласуваност на политиката на равнището на ЕС и на национално равнище, за да се преследват целите на стратегията. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Стратегията включва комбинация от нови доброволни и правно обвързващи мерки, които следва да бъдат разработени при пълно зачитане на субсидиарността и като се използват за основа действащите национални политики в областта на почвите, чиято цел е:






  — | да се подсили опазването на органичните почви и торфищата; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

да се подсили опазването на органичните почви и торфищата;

| — | да се подкрепи инициативата на Комисията за устойчиви въглеродни цикли, включително възнаграждаване на практиките за улавяне на въглерод в селскостопанските почви; |
| --- | --- |

—

да се подкрепи инициативата на Комисията за устойчиви въглеродни цикли, включително възнаграждаване на практиките за улавяне на въглерод в селскостопанските почви;

| — | да се подкрепи повторното използване на изкопаните почви, включително въвеждането на „паспорт“ с цел да се гарантира, че те се транспортират, третират или използват повторно по безопасен начин; |
| --- | --- |

—

да се подкрепи повторното използване на изкопаните почви, включително въвеждането на „паспорт“ с цел да се гарантира, че те се транспортират, третират или използват повторно по безопасен начин;

| — | да се изиска от държавите членки да определят до 2023 г. национални цели за намаляване на усвоената от нови селища и инфраструктура земя в съответствие с целта за „нетно нулево усвояване на земя“ до 2050 г. и въвеждане на йерархия за по-доброто използване на градските почви, като се даде приоритет на повторното използване на застроената среда и прекратяването на местните данъчни облекчения за градската трансформация на земеделска земя; |
| --- | --- |

—

да се изиска от държавите членки да определят до 2023 г. национални цели за намаляване на усвоената от нови селища и инфраструктура земя в съответствие с целта за „нетно нулево усвояване на земя“ до 2050 г. и въвеждане на йерархия за по-доброто използване на градските почви, като се даде приоритет на повторното използване на застроената среда и прекратяването на местните данъчни облекчения за градската трансформация на земеделска земя;

| — | да се насърчава рециклирането на органични вещества, като например компост, дигестат, утайки от отпадъчни води, преработен оборски тор и други селскостопански остатъци, по безопасен и устойчив начин; |
| --- | --- |

—

да се насърчава рециклирането на органични вещества, като например компост, дигестат, утайки от отпадъчни води, преработен оборски тор и други селскостопански остатъци, по безопасен и устойчив начин;

| — | да се оценява, опазва и възстановява биологичното разнообразие на почвите; |
| --- | --- |

—

да се оценява, опазва и възстановява биологичното разнообразие на почвите;

| — | да се интегрира и координира управлението на почвите и водите и да се насърчи приемането на природосъобразни решения за управление на повърхностните и дъждовните води; |
| --- | --- |

—

да се интегрира и координира управлението на почвите и водите и да се насърчи приемането на природосъобразни решения за управление на повърхностните и дъждовните води;

| — | да се подкрепи устойчивото управление на почвите в селското стопанство; |
| --- | --- |

—

да се подкрепи устойчивото управление на почвите в селското стопанство;

| — | да се следят тенденциите на опустиняване и да се приемат мерки за намаляване и предотвратяване на увреждането на почвите; |
| --- | --- |

—

да се следят тенденциите на опустиняване и да се приемат мерки за намаляване и предотвратяване на увреждането на почвите;

| — | да се предотврати замърсяването на почвите чрез регулиране и ограничаване на употребата и отделянето на пластмасови микрочастици, полифлуороалкилирани вещества (PFAS) и други токсични химикали в почвата; |
| --- | --- |

—

да се предотврати замърсяването на почвите чрез регулиране и ограничаване на употребата и отделянето на пластмасови микрочастици, полифлуороалкилирани вещества (PFAS) и други токсични химикали в почвата;

| — | сътрудничество с държавите членки за установяването на замърсени терени и тяхното възстановяване; |
| --- | --- |

—

сътрудничество с държавите членки за установяването на замърсени терени и тяхното възстановяване;

| — | да се извърши оценка дали е осъществимо въвеждането на сертификат за здравето на почвите; |
| --- | --- |

—

да се извърши оценка дали е осъществимо въвеждането на сертификат за здравето на почвите;

| — | да се подобрят дейностите във връзка с мониторинга на почвите и приемането на цифрови инструменти за управление на хранителните вещества; |
| --- | --- |

—

да се подобрят дейностите във връзка с мониторинга на почвите и приемането на цифрови инструменти за управление на хранителните вещества;

| — | да се предостави значително финансиране за научноизследователска дейност в областта на биологичното разнообразие на почвите и за решения за намаляване на увреждането и замърсяването на почвите; |
| --- | --- |

—

да се предостави значително финансиране за научноизследователска дейност в областта на биологичното разнообразие на почвите и за решения за намаляване на увреждането и замърсяването на почвите;

| — | да се осигурят комуникация, образование и ангажираност на гражданите за насърчаване на здравето на почвите. |
| --- | --- |

—

да се осигурят комуникация, образование и ангажираност на гражданите за насърчаване на здравето на почвите.

| 2.10. | В становището си от 2017 г. NAT/713, озаглавено „Земеползване за устойчиво производство на храни и екосистемни услуги“, ЕИСК изрази съгласие с решаващото значение на една актуализирана рамка на политиката на ЕС за устойчивото използване и опазване на почвите, по-специално земеделските почви, включително определение за добро състояние на почвите и уеднаквена терминология и хармонизирани критерии за наблюдение, и призова за включване на принципите на устойчиво управление на почвите в мерките на политиката на ЕС. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Комитетът приветства предложението на Комисията за европейска Стратегия за почвите за 2030 г., стъпила здраво върху рамката на Зеления пакт, и визията му да превърне заплахите, свързани с изменението на климата, загубата на биологично разнообразие и увреждането на околната среда, във възможност за трансформиране на ЕС в съвременна, ефективна от гледна точка на ресурсите и конкурентоспособна икономика. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Комитетът признава стратегическата роля на здравите почви, които в своята цялост и многообразие представляват един от най-важните природни активи, на който гражданите могат да разчитат за своето благосъстояние и сигурност. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Комитетът осъзнава, че почвите са уникален и ограничен ресурс, върху който натиск оказват множество фактори. Увреждането на почвите и свързаната с него загуба на плодородие може да допринесат за европейския отпечатък върху почвите в световен мащаб, което води до по-голяма зависимост от внос на храни и нехранителни суровини от трети държави, в които нарастването на неподходящото обработване поражда процеси на увреждане на почвите, свързани с обезлесяване и емисии на парникови газове. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Комитетът подчертава абсолютното изискване и необходимост да се доведат до край инициативите за въвеждане на гаранции, че търговията с трети държави не е свързана с обезлесяване, и счита намаляването на въздействието на вътрешното търсене чрез запазване и възстановяване на дългосрочната екологична производителност на европейските почви за приоритет в съответствие с предизвикателството за създаване на кръгова и ефективна от гледна точка на ресурсите икономика. Едно по-устойчиво използване на почвите въз основа на принципите на агроекологията може да окаже голямо въздействие както в европейски, така и в световен мащаб за постигането на целите на Европейския зелен пакт и ЦУР на Програмата на ООН до 2030 г. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Необходимо е да се преодолее опростеното схващане за почвата единствено като платформа за населени места и развиване на дейност — тъй като почвата е сложна биотична система, от която зависи предоставянето на екосистемни услуги и основни стоки, нейното управление изисква подходящо стопанисване, включително добра грижа от собственика и стопанина, отговорност от страна на администраторите на местно равнище и ролята на националните правителства. Необходимо е европейско лидерство, тъй като предизвикателствата във връзка с продоволствената сигурност, съхранението на водата, опазването на биологичното разнообразие и ответните действия във връзка с изменението на климата са тясно свързани с доброто управление на почвите. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Комитетът подчертава необходимостта стратегията за почвите да използва справедливи методи и инструменти, в съответствие с принципите на субсидиарността, за устойчиво управление на почвите: на всяко равнище на управление трябва да бъдат възложени съответните задачи и отговорности, както и подходящи ресурси при отпускането на средствата, като се обърне специално внимание на подкрепата за малките селски общности. Комитетът призовава също за по-голямо участие на гражданите, организациите на гражданското общество, синдикалните организации и предприятията, както и за споделяне на отговорностите и ресурсите за постигането на целта за борба с увреждането на почвите. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | За прилагането на стратегията Европейската комисия предвижда приемането на закон за здравето на почвите. ЕИСК обаче препоръчва да се извърши планираната оценка на въздействието и след това да се вземат решения относно най-подходящите инструменти. За да се гарантира равнопоставеност за всички заинтересовани страни, извършващи дейност в икономически сектори, свързани с почвата и нейното използване, ЕИСК препоръчва също така рамката да се основава на следните принципи:






  — | предоставяне на ясно определение за „здрави почви“, показатели и прагови стойности, разработени на научно обоснована основа; |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

предоставяне на ясно определение за „здрави почви“, показатели и прагови стойности, разработени на научно обоснована основа;

| — | определяне на ясни цели за 2030 г. въз основа на определението за „здрави почви“; |
| --- | --- |

—

определяне на ясни цели за 2030 г. въз основа на определението за „здрави почви“;

| — | гарантиране на адекватно равнище на опазване на околната среда и действия в областта на климата; |
| --- | --- |

—

гарантиране на адекватно равнище на опазване на околната среда и действия в областта на климата;

| — | пълно зачитане на принципа на субсидиарност, като се има предвид разнородността на почвите, различните видове използване и търсене на земя за използване, различните геоложки, климатични и ландшафтни условия, както и различните опасности и вече съществуващите национални правила; |
| --- | --- |

—

пълно зачитане на принципа на субсидиарност, като се има предвид разнородността на почвите, различните видове използване и търсене на земя за използване, различните геоложки, климатични и ландшафтни условия, както и различните опасности и вече съществуващите национални правила;

| — | приоритизиране на мерките за образование, консултации, трансфер на знания и стимули за опазване на почвите пред допълнителните правни задължения; |
| --- | --- |

—

приоритизиране на мерките за образование, консултации, трансфер на знания и стимули за опазване на почвите пред допълнителните правни задължения;

| — | поддържане на административната тежест за всички участници на разумно равнище, като същевременно се гарантира нейната финансова достъпност. |
| --- | --- |

—

поддържане на административната тежест за всички участници на разумно равнище, като същевременно се гарантира нейната финансова достъпност.

| 3.8. | Новото предложение за опазване на почвите трябва да създаде полезни взаимодействия със законодателството в областта на климата, водите, въздуха и биологичното разнообразие, както и с общата селскостопанска политика. Комитетът призовава Комисията да избърза с представянето на рамката на предложението, за да даде възможност за по-широко обсъждане на неговото съдържание с различните заинтересовани страни преди представянето му за окончателно одобрение в рамките на настоящия законодателен мандат. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Една от най-сериозните и трудни за противодействие форми на увреждане на почвите със сигурност е усвояването на земя, свързано с процесите на урбанизация: в периода 2012—2018 г. темпът на усвояване на земята в ЕС-28 е бил 539 км2/годишно, като 78 % от усвоената земя е била за сметка на селскостопански площи, а едва 13 % от градоустройството се е развивало върху рециклирана земя (7). Комитетът счита, че целта за „нетно нулево усвояване на земя“ до 2050 г. трябва да бъде придружена от по-краткосрочни междинни и реалистични цели, подкрепени от стимули за насърчаване на повторното използване на изоставени населени места и възстановяването на неизползвана запечатана повърхност. Целите за намаляване на усвояването на земя за градоустройство и инфраструктура могат и следва да отчитат различните демографски развития в държавите членки и регионите. Следва да се обърне специално внимание на опазването и възстановяването на крайбрежната територия, по-специално Средиземноморския бряг, която е преминала през обширни процеси на урбанизация, което поражда значителни вреди за биологичното разнообразие по крайбрежието и за туризма. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Непокътнатите почви на природните екосистеми са основен източник на подкрепа за биологичното разнообразие и естествен въглероден резервоар, чието състояние трябва да се опазва. Поради тази причина Комитетът счита, че в стратегията за почвите трябва да се даде приоритет на опазването на такива почви и тяхната растителност, като се запази тяхната цялост и се подпомага тяхното управление чрез подходящо стопанисване или обработване. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Следва да се предостави специфична подкрепа за поддържането на постоянно затревени площи и пасища, тъй като правилното им управление чрез устойчиво стопанисване може да спомогне за запазването на богатите на въглерод почви. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Органичните вещества в почвата са основен компонент за регулиране на нейната способност да поддържа голямо биологично разнообразие и да предоставя екосистемни услуги, свързани с нейното плодородие, както и да складира отделения от атмосферата въглерод. Намаляването на органичните вещества в европейските почви е сериозна причина за притеснение основно поради загубата на плодородие и рисковете от опустиняване, с които е свързано това, но и поради произтичащите емисии на парникови газове: изчислено е, че те възлизат на над 170 метрични тона CO2 годишно (8), или над 4 % от световните емисии на парникови газове на ЕС-27, свързани основно с промяна в земеползването на органични и торфени почви. Новата стратегия за почвите следва да гарантира опазването на торфищата и влажните зони и да помогне адекватно на земеделските стопани, чрез нови форми на приходи, да възприемат практиките, основани на агроекологични концепции, които благоприятстват поддържането и увеличаването на органичните вещества в почвите. Следва да се даде приоритет на разпространението на знания, свързани с добрите практики и устойчивото управление на земеделските почви, и то да бъде насочено по-специално към дребните земеделски стопани. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК подчертава, освен значението на органичните вещества в почвата, необходимостта да се избягва изчерпването или загубата на минерални хранителни вещества в нея. Използването на торове трябва да се дозира в съответствие с нуждите на културите, като се избягва свръхприлагането и се цели намаляване с 50 % на изтичането на азот и фосфор от почвите до 2030 г. в съответствие с целите на стратегията „От фермата до трапезата“. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Почви, които са претърпели промишлено замърсяване в миналото или наскоро, продължават да представляват заплаха за общественото здраве и за химичното състояние на водните ресурси; 2,8 милиона обекта в ЕС потенциално са със замърсена почва, от които около 390 000 се нуждаят от възстановяване (9). Решенията за това как да бъдат възстановени следва да бъдат взети съгласно критерии за устойчиво възстановяване и въз основа на специфични за обектите анализи на риска. Комитетът очаква, че въз основа на най-напредналия национален опит в стратегията ще бъдат осигурени еднакви методи и критерии за провеждане на тези процедури, за да се избегнат значителните несъответствия, установени между различните национални уредби. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Като оценява факта, че стратегията акцентира върху ключовото понятие за „здрава почва“ (10), Комитетът подчертава, че е необходимо да се разработи система от ефективни показатели за недвусмислено определяне на състоянието на почвите в рамките на индекс за здравето на почвите, общите цели, които трябва да бъдат постигнати, и тяхното открояване в многообразието от европейски почвено-климатични условия. За да се наблюдава постигането на тези цели, трябва да са налице надеждни инструменти за еднозначно оценяване на индекса за здравето на почвите на равнище отделен парцел. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Комитетът подчертава, че е необходимо да се повишат осведомеността и познанията за почвата, за нейната екология и функции. За тази цел е необходимо да се подкрепи въвеждането на информационни програми за гражданите и образователни програми за училищата, както и на обучение за земеделски стопани и, като цяло, за професионалисти, работещи със земята и почвата, в традиционни или нововъзникващи области на биоикономиката и кръговата икономика, както и за лицата, вземащи решения на местно и регионално равнище, от които зависи изборът, определящ промените в земеползването. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Достъпът до здрава почва е от жизненоважно значение за различните икономически сектори; работните места и конкурентоспособността не трябва да бъдат засегнати от икономическите и социалните последици на стратегията. По-специално е необходимо да се запазят доходите в селските общности и семействата, които зависят от почвата за своя поминък. Стратегията следва да гарантира справедливо разпределение на разходите и ползите между заинтересованите страни: уязвимите групи и региони следва да бъдат защитени, хората, занимаващи се със земеделие за препитание, следва да бъдат подпомагани, и средствата следва да се разпределят на нуждаещите се общности. |
| --- | --- |

4.9.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Европейска комисия, 2020 г., Стратегия за биологичното разнообразие за 2030 г., https://ec.europa.eu/environment/strategy/biodiversity-strategy-2030_bg

1

(2)  Специален доклад No 33/2018 на ЕСП — „Борба с опустиняването в ЕС — нарастваща заплаха, която изисква повече действия“.

2

(3)  Стратегията определя почвата като сложна и биологично активна система (педосфера), която подпомага растителността на земята, разположена е между литосферата и атмосферата и си взаимодейства с хидросферата. Тя не включва морския и езерния утаечен слой. Според съобщенията на ФАО почвата е основата на 95 % от производството на храни в света.

3

(4)  Здравите почви са основата за здравословно производство на храни, ФАО 2015 г., https://www.fao.org/documents/card/en/c/645883cd-ba28-4b16-a7b8-34babbb3c505/

4

(5)  Европейска комисия, 2020 г., Caring for soil is caring for Life, Report of the Mission Board for Soil Health and Food („Грижата за почвите е грижа за живота“, доклад на Комитета за мисиите за здраве на почвите и храните), https://op.europa.eu/en/web/eu-law-and-publications/publication-detail/-/publication/32d5d312-b689-11ea-bb7a-01aa75ed71a1

5

(6)  Пак там.

6

(7)  ЕАОС (2020 г.), Усвояването на земя в Европа — Оценка на показателите https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-3/assessment

7

(8)  JRC—ЕК (2015 г.), „Заплахи за почвите в Европа — състояние, методи, фактори и последици за екосистемните услуги“, технически доклад https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf

8

(9)  JRC—ЕК 2018 г., „Състояние на замърсяването на местната почва в Европа“ https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC107508

9

(10)  „Визия и цели: постигане на добро здраве на почвите до 2050 г.“, Европейска комисия, 2021 г., Стратегия на ЕС за почвите за 2030 г., https://ec.europa.eu/environment/publications/eu-soil-strategy-2030_en

10

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/137 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/137

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет: „Дългосрочна визия за селските райони на ЕС“

[COM(2021) 345 final]

(2022/C 290/22)

| Докладчик: | Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Piroska KÁLLAY |

Докладчик:

Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

Съдокладчик:

Piroska KÁLLAY

| Консултация | Европейска комисия, 10.8.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 9.2.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 222/1/5 |

Консултация

Европейска комисия, 10.8.2021 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

9.2.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

222/1/5

1.   Заключения и препоръки

Заключения

| 1.1. | ЕИСК приветства като цяло дългосрочната визия на Европейската комисия за селските райони. Приветстват се и предложенията за план за действие, включващ пакт за селските райони с цел ангажиране на участници на европейско, национално, регионално и местно равнище в подкрепа на визията, както и предложенията за създаване на Обсерватория за селските райони и механизъм за проверка на въздействието върху селските райони. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Не е ясно обаче какви въздействия върху дългосрочната визия ще окажат структурата и съдържанието на новата обща селскостопанска политика (ОСП) на Комисията и стратегическите планове по ОСП за всяка държава членка и как Комисията следва да гарантира последователност и добавена стойност между ОСП и другите политики. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК одобрява приоритетите в плана за действие да станем „по-силни, свързани, устойчиви и проспериращи“. ЕИСК счита, че просперитетът, определян като социално и екологично устойчив начин на живот, трябва да бъде цел за всички граждани, независимо къде живеят. Ако планът за действие бъде осъществен, ще има реални основания за оптимистично, сигурно бъдеще за селските райони на Европа. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комисията се ангажира да постигне резултати чрез пакта за селските райони и плана за действие за селските райони, но това до голяма степен зависи от ангажираността на всички държави членки, региони и местни общности. ЕИСК счита, че за постигането на визията трябва да играят роля Съветът на министрите, всяко едно председателство на Съвета, Европейският парламент, Комитетът на регионите (КР) и самият ЕИСК, както и организациите и мрежите на гражданското общество. Ключът към осъществяването на визията е наличието на напълно финансиран план за действие с ясни цели и дати за прозрачно измерване. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК също така приветства засилената политика за проверка на въздействието върху селските райони и създаването на прозрачна обсерватория за наблюдение на напредъка (1). Обменът на информация и диалогът със социалните партньори и партньорите от гражданското общество е от основно значение. ЕИСК е готов да предостави подкрепа за тази дейност, например чрез принос към работата на новата Тематична група на Европейската мрежа за развитие на селските райони (ЕМРСР) за проверка на въздействието върху селските райони. |
| --- | --- |

1.5.

Препоръки

| 1.6. | ЕИСК счита, че за да бъде визията напълно разбрана и приобщаваща, е необходима по-голяма постоянна ангажираност и овластяване на местните организации с участието на селските и градските райони и организациите на гражданското общество. Европейският селски парламент и другите съществуващи мрежи, както и настоящата Конференция за бъдещето на Европа следва да играят важна роля в предоставянето на възгледите на местните общности. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че мрежата на селските райони на Комисията и групите за граждански диалог, ръководени от различните генерални дирекции, трябва да насърчават двустранните и прозрачни процедури за докладване. ЕИСК счита също така, че макар да оценява ангажиментите за проверка на въздействието върху селските райони в рамките на програмата за научни изследвания „Хоризонт“, повече звена на Комисията следва да демонстрират своя цялостен ангажимент към визията. В частност проверката на въздействието върху селските райони следва да бъде разширена, така че да включва програмата „Творческа Европа“ и програмата „Еразъм +“. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че пактът за селските райони изисква от Комисията да създаде модел на управление, който да включва местните органи на управление и местните предприятия, както частните, така и тези с нестопанска цел, като работи с местните демократични структури и структурите на социалните партньори, за да се гарантира, че местните гласове се чуват и че дългосрочната визия може да бъде приложена успешно. Този пакт следва да се поучи от опита с най-добрите практики на LEADER и CLLD, и всяко председателство на Съвета на ЕС следва да популяризира концепцията за пакта в целия ЕС. Комисията и държавите членки следва да играят активна роля за улесняване и финансиране на пилотните проекти. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Общите приоритети следва да бъдат разработени чрез използване на основани на данни методи „от долу нагоре“. Следва да се извърши преоценка на въздействието на пандемията върху плана за действие, като се разгледат въздействието на повишеното търсене върху жилищата в селските райони, новите бизнес пространства в селата, по-добрите обществени услуги, адаптирането на повече пътувания към селските райони и по-голямото търсене на туризъм за отдих, здравен, екологичен и културен туризъм. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Разработването на харта на правата и отговорностите в селските/градските райони може допълнително да помогне на гражданите да разберат как могат да бъдат реализирани техните амбиции за благоденствие и да ги вдъхновява да действат, докато стълбът на социалните права трябва да служи като ръководство за всички действия. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Обща информация

| 2.1. | В селските райони на ЕС живеят около 136 милиона души, което представлява почти 30 % от населението на ЕС, и поради множество причини, изтъкнати в предходни становища на ЕИСК (2), има все по-голяма разлика между икономическото и социалното благосъстояние на гражданите в градските и селските райони. Въпреки че селските райони играят решаваща роля за икономическото и социалното сближаване, включително за устойчивото производство на храни, те са изправени пред предизвикателството на обезлюдяването, като това се отнася най-вече за младите хора. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В исторически план подкрепата за селските райони се предоставя от различни служби и финансови инструменти на европейско, национално, регионално и местно равнище по донякъде разпокъсан, несъгласуван и обезкуражаващо бюрократичен начин. Публичната намеса — особено в по-отдалечените селски и островни райони — само отчасти успява да не изостава от намаляващата икономическа дейност, незадоволителната цифрова достъпност, напускането на младите хора и загубата на основни обществени услуги, на умения в областта на селските занаяти, на биологично разнообразие и културно наследство. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ето защо ЕИСК вярва в един много по-интегриран, но справедлив, ориентиран към местните условия подход към преодоляването на тези дисбаланси. Както беше подчертано в становище NAT/820 „Към цялостна стратегия за устойчиво развитие на селските/градските райони“ (3), необходим е цялостен, междуведомствен и рационализиран подход, при който нито един регион или гражданин няма да бъде „пренебрегнат“. Препоръчва се партньорство на всички граждани въз основа на взаимно разбирателство и зачитане на активите както на селските, така и на градските райони. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Отчитайки широкия кръг от предизвикателства, пред които са изправени селските райони, през юни 2021 г. Европейската комисия публикува съобщение, в което се определя дългосрочна визия за селските райони на ЕС до 2040 г. (4). Това съобщение включва предложения за пакт за селските райони за ангажиране на участници на европейско, национално, регионално и местно равнище в подкрепа на визията, както и план за действие в подкрепа на по-силните, свързани, устойчиви и проспериращи селски райони. В него се предвижда и създаването на обсерватория за селските райони с цел подобряване на събирането на данни и анализа на състоянието на селските райони, както и на механизъм за проверка на въздействието върху селските райони за оценка на очакваното въздействие на основните законодателни инициативи на ЕС върху селските райони. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Общи бележки

| 3.1. | В очакване на посочения по-горе общ контекст, който може да се доразвие в Конференцията за бъдещето на Европа, ЕИСК като цяло приветства дългосрочната визия на Европейската комисия за селските райони на ЕС и подкрепя инициативата и ангажираността на председателството на Комисията. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК счита, че една визия трябва да бъде приобщаваща, добре разбрана, вдъхновяваща и постижима. Освен това ЕИСК приветства специалната насоченост към отдалечените и по-слабо развитите селски региони, включително островите. Не е ясно обаче какви въздействия върху дългосрочната визия ще окажат структурата и съдържанието на новата обща селскостопанска политика (ОСП) на Комисията и стратегическите планове по ОСП за всяка държава членка и как Комисията следва да гарантира последователност и добавена стойност между ОСП и другите политики. ОСП трябва да може да съчетава политиките в областта на селското стопанство и храните с териториалното развитие. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Европейската комисия проведе широка консултация с гражданите на селските и градските райони и се ангажира по-силно с организациите на заинтересованите страни чрез платформи като Европейската мрежа за развитие на селските райони (ЕМРСР) и целеви консултации (5). Ангажираността беше подпомогната и от научноизследователски сценарии на Съвместния изследователски център (6), а в рамките на Комисията беше извършена междуведомствена работа по визията. ЕИСК подкрепя такъв подход. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК счита, че за да бъде визията напълно разбрана и приобщаваща, е необходима по-голяма постоянна ангажираност и овластяване на местните организации с участието на селските и градските райони и организациите на гражданското общество. Наскоро създаденият от Комисията Център за експертни познания в областта на демокрацията на участието и съвещателната демокрация може да бъде форум за разработване на най-добри практики и за осигуряване на връзки между местните и по-широките политически структури. Във визията специално се посочва работата на Европейския селски парламент като пример за изразяване на възгледите на местните общности и за създаване на платформа от приоритети за сътрудничество със създателите на политики на ръководни длъжности. Работата и приносът на другите съществуващи мрежи са също толкова важни. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Лицата на местно равнище, с които са проведени консултации, трябва да видят доказателства, че мнението им е чуто и че споделят отговорността за развитието. Поради това ЕИСК счита, че мрежата на селските райони на Комисията (която ще се превърне в бъдещата мрежа по ОСП) и групите за граждански диалог, ръководени от различните генерални дирекции, трябва да насърчават двустранните и прозрачни процедури за докладване. ЕМРСР ще допринесе с две нови тематични групи — насочени към съживяване на селските райони и към проверка на въздействието върху селските райони, особено на национално и регионално равнище. ЕИСК очаква с нетърпение да научи резултатите от тяхната работа през следващите месеци. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК също така счита, че повече служби на Комисията следва да демонстрират своята цялостна ангажираност с визията, включително тези, които отговарят за културата, научните изследвания и иновациите, образованието и обучението, мобилността и транспорта, младежта, заетостта, социалните въпроси и приобщаването, действията по климата, енергетиката, околната среда и други съответни области. Решенията относно периода на финансиране 2021—2027 г. обаче бяха взети преди нейното публикуване. През този период отговорността за включване на потребностите на селските райони в съответните програми се носи основно от националните, регионалните и местните органи на управление. Все още има риск от объркване и липса на разбиране, ако политиката и финансирането на всички равнища не бъдат рационализирани и координирани. Европейските институции трябва да гарантират също, че многогодишната финансова рамка (МФР) и Механизмът за възстановяване и устойчивост (МВУ) са в съответствие с Европейския зелен пакт и неговите законодателни инструменти и могат да финансират изпълнението на визията за селските райони. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Посочени са дати за началото на плана за действие и някои дати за средносрочния преглед, но не и дати за завършване на отделните програми. Възможни са някои отклонения от датите, тъй като новата ОСП и нейният принос към визията, няма да бъде готова до 2023 г. Възможно е и объркване, ако не бъдат посочени датите за глобалните цели в областта на климата и други области. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | За да бъде вдъхновяваща — както се препоръчва в становище NAT/820 — визията трябва да се основава на харта за правата и отговорностите на селските и градските райони, която да бъде широко разпространена и разяснена, за да може всички граждани да разберат как могат да осъществят амбициите си за благосъстояние. ЕИСК счита, че вдъхновението за действие и промяна зависи от пълното разбиране на предизвикателствата и от усещането за споделена отговорност и доверие. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Комисията се ангажира да постигне резултати чрез пакта и плана за действие, но това до голяма степен зависи от ангажираността на всички държави членки, региони и местни общности. Определянето на цели, които да бъдат постигнати на равнището на Комисията, представлява предизвикателство, но определянето на цели и тяхното постигане на държавно, регионално и местно равнище е много по-трудно. ЕИСК счита, че за постигането на тази визия трябва да играят роля Съветът на министрите, Европейският парламент, КР и самият ЕИСК, както и организациите и мрежите на гражданското общество. В противен случай непоследователното изпълнение може да доведе до допълнителни дисбаланси, като някои населени места се възползват от плана за действие, а други — не. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК също така счита, че Комисията може да се поучи и да сподели знания и с държавите и регионите извън ЕС, тъй като различните области на света са изправени пред сходни предизвикателства и възможности в селските и градските райони. ЕИСК приветства факта, че Комисията представи съобщението относно визията за селските райони пред нашите партньори от Западните Балкани и Турция. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК счита, че пактът за селските райони изисква от Комисията да създаде модел на управление, който да включва местните органи на управление, и местните предприятия, както частните, така и с тези с нестопанска цел, като работи с местните демократични структури и структури на социалните партньори, за да се гарантира, че местните гласове се чуват и че дългосрочната визия може да бъде приложена успешно. По-голямото използване на хибридни инструменти за взаимодействие може да увеличи участието, докато приносът на местните общности ще трябва да бъде ясно доказан. Комисията и държавите членки следва да играят активна роля за улесняване и финансиране на пилотните проекти. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Тези пактове следва да се поучат от опита на най-добрите с LEADER и CLLD, и всяко председателство на Съвета на ЕС следва да популяризира концепцията за пакта по време на своите председателства. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК счита, че развитието на селските райони следва да бъде неразделна част от политиката за регионално развитие. LEADER/CLLD следва да бъде важен компонент на териториалното развитие. ЕИСК признава, че политиката на сближаване след 2020 г. въвежда нова хоризонтална цел на политиката за интегрирано и устойчиво териториално и местно развитие с цел нито едно населено място и нито един човек да не бъдат пренебрегвани. Тя предоставя също гъвкава рамка, чрез която държавите членки да подкрепят селските райони, като се справят със специфичните предизвикателства, пред които са изправени. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ключът към осъществяването на визията е наличието на напълно финансиран план за действие с ясни цели и дати за прозрачно измерване за всички институции и държави — членки на ЕС. ЕИСК очаква с нетърпение до средата на 2023 г. да види резултата от работата на Комисията, която ще анализира какви действия се планират за селските райони — по линия на ОСП и средствата по политиката на сближаване — за програмния период 2021—2027 г. С това следва ясно да се определят всички пропуски, които трябва да се преодолеят. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК също така очаква с нетърпение да види публичния доклад на Комисията до първото тримесечие на 2024 г. въз основа на изпълнението на плана за действие на ЕС за селските райони, който следва да съдържа съображения относно възможните нови насоки за подобряване на действията за подкрепа и финансирането за селските райони, което ще подпомогне подготовката за периода 2028—2034 г. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК одобрява приоритетите на плана за действие да станем „по-силни, свързани, устойчиви и проспериращи“, както и акцента върху конкретните действия по всеки приоритет. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | По отношение на приоритета „по-силни“, Комисията подчертава рамките за вземане на решения в общността, с пълноценни възможности за половете и други социално приобщаващи възможности за новаторски решения. Координираните мнения на младите хора в селските райони трябва да бъдат чути и включени във вземането на решения на всички равнища на управление. В рамките на програмата „Еразъм +“ следва да има конкретни възможности за развиване на лидерски умения и по-голямо разбирателство между младите хора от селските и градските райони. Следва да се обърне специално внимание и на жените, като се увеличават предложенията за заетост и обучение и като се стимулират мерки за равновесие между професионалния и личния живот. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК счита, че подкрепата за предприятията не следва да бъде насочена само към селскостопанската, но и към по-широкообхватна, устойчива дейност в селските райони въз основа на местната добавена стойност, кръговата икономика и потенциала за постигане на глобалните цели в областта на възобновяемата енергия, здравеопазването и културния туризъм. Конкретни примери са подчертаването на ролята на справедливите схеми за качество на храните (напр. географските указания, избягването на нелоялни търговски практики, програмите за насърчаване на сертифицирани продукти) и финансирането на алтернативни решения за отопление. Създаването на достойни работни места, в частност на качествена заетост, е от съществено значение за устойчивото развитие на селските райони. Може да бъдат необходими специални мерки за подобряване на условията на живот и труд на сезонните работници. Необходими са и допълнителни иновативни мерки, включително данъчни стимули (7), за да се даде възможност на младите хора да се завърнат в селските райони. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Оптимизираната финансова подкрепа, включително чрез адаптирано данъчно облагане, по-специално за МСП, от Механизма за възстановяване и устойчивост, InvestEU и Европейската инвестиционна банка, наред с други източници, всички от които следва да бъдат съобразени с въздействието върху селските райони, следва да бъде леснодостъпна. Следва да се насърчава приносът на доброволческа дейност, съответстващ на финансирането на социалните предприятия. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | По отношение на приоритета „свързани“, ЕИСК настоятелно препоръчва инициативата на Комисията „Цифрово десетилетие“ да бъде ускорена и да стане универсална, за да може всички селски общности да бъдат иновативни, да развиват делови връзки и да се справят със здравните, образователните и социалните лишения. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | За едно приобщаващо общество са необходими устойчиви транспортни системи, а необходимостта от преминаване от система, основана на въглеродни горива, към такава с възобновяеми енергийни източници, ще създаде както проблеми, така и възможности за отдалечените селски райони. В този контекст леснодостъпните физически и финансово системи за обществен транспорт са ключови фактори за справяне с демографските промени и спиране на обезлюдяването. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | По отношение на приоритета „устойчивост“, в Европейския зелен пакт Комисията признава огромния принос, който устойчивото селско и горско стопанство и другите земни и водни ресурси могат да имат за справянето с изменението на климата в световен мащаб, и предлага предоставянето на екосистемни услуги, опазването и възстановяването на биологичното разнообразие, по-екологичното земеделие и популяризирането на културните пейзажи като възможности за изграждане на икономическа устойчивост и благоденствие в селските райони. Инициативата „Soil Deal for Europe“ ще подобри докладването в отделните държави членки. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК одобрява този подход, но счита, че устойчивостта е свързана и със сближаването на общностите, отношенията между поколенията, обучението, образованието и трансфера на умения. ЕИСК посочва, че акцентът върху социалната устойчивост следва да се подчертае по-силно, като се възприеме по-широк подход. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Стълбът на социалните права следва да се спазва, като се търси подкрепа за качествена заетост в селските райони, достоен труд и достойни условия на труд. Социалните партньори трябва да бъдат официално ангажирани във формулирането на икономическите и социалните политики чрез социален диалог на местно и регионално равнище. Европейският зелен пакт следва да бъде и приобщаващ социален пакт. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | По отношение на приоритета „проспериращи“, Комисията признава необходимостта от диверсификация в селските райони, която да се основава на „устойчиви местни икономически стратегии“. ЕИСК подкрепя този призив, като същевременно признава, че е възможно крайградските и отдалечените райони да имат различни очаквания. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | ЕИСК признава, че пандемията ускори различните дейности, свързани с устойчивото производство на храни, заетостта, новите работни места, дистанционната работа и новите форми на труд, както и необходимостта от нов подход за осигуряване на по-добро качество на живот в селските райони, за да може хората в селските райони да продължат да работят при достойни условия. С по-нататъшната цифровизация на трудовия живот леснодостъпните съвместни работни пространства могат да се насърчават като обществена услуга, ако е необходимо, с цел използване на незаетите селски и местни центрове. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | В отдалечените и по-слабо развитите селски райони по-ниското качество на живот се дължи на липсата на лесен достъп до обществени услуги и като цяло на по-незадоволителното качество на тези услуги. Необходимо е като цяло да се подобри предоставянето на образователни, здравни и социални услуги за всички възрасти и да се осигурят повече и по-добри социални жилища. Както ЕИСК вече подчерта в своето становище SOC/628 (8) относно „Демографските предизвикателства в ЕС с оглед на неравенствата по отношение на икономиката и развитието“, за борба с обезлюдяването на селските райони и малките и средноголемите градове една от основните мерки би било запазването на жизнения стандарт на семействата, включително насърчаването на образователните услуги за деца. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Общите приоритети следва да бъдат разработени чрез използване на основани на данни методи „от долу нагоре“. Следва да се извърши преоценка на въздействието на пандемията върху плана за действие, като се разгледа въздействието на повишеното търсене върху жилищата в селските райони, новите бизнес пространства в селата, по-големия брой обществени услуги, адаптирането на повече пътувания към селските райони и по-голямото търсене на туризъм за отдих, здравен, екологичен и културен туризъм. ЕИСК счита, че повишената миграция от градовете към крайградските и може би селските райони като цяло може да създаде напрежение между традиционната стопанска дейност в селските райони и очакванията за спокоен отдих, което изисква някои дейности по медиация. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Комисията трябва да ускори разглеждането и да интегрира много от ценните поуки, извлечени от нейните научноизследователски проекти по програма „Хоризонт 2020“. Програмата Life (9), Robust (10), Rubizmo (11), Sherpa (12), „Интелигентни селища“ (13), Farmwell (14) и много други предоставиха необходимите насоки, които да подпомогнат осъществяването на визията. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | ЕИСК счита, че просперитетът, определян като социално и екологично устойчив начин на живот, трябва да бъде цел за всички граждани, независимо къде живеят. Просперитетът не следва да се възприема единствено от икономическа гледна точка, а трябва да бъде допълнен с основани на общността подходи, насочени към социалната и екологичната устойчивост. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | ЕИСК приветства предложените в плана за действие водещи инициативи, тъй като те дават приоритет на отговорите от консултациите. ЕИСК счита, че предизвикателството е свързано с това комбинираните ресурси на Комисията, в партньорство с държавите членки и регионите, да бъдат съгласувани безпроблемно и с достатъчно финансиране, за да се създаде положително въздействие за местните общности от хора и места. Предложената концепция за „обслужване на едно гише“ по отношение на подпомагането и наборът от инструменти за финансиране, когато бъде наличен, следва да бъдат подкрепени, но е необходим ясен график. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Новият европейски „Баухаус“, имащ за цел подпомагане на реализирането на Зеления пакт показва склонността на Комисията към по-приобщаващо и обединено създаване и осъществяване на политики. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | ЕИСК също така приветства засилената политика за проверка на въздействието върху селските райони и създаването на прозрачна Обсерватория за наблюдение на напредъка. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Въпреки че концепцията за проверка на въздействието върху селските райони не е нова (вж. Декларацията от Корк 2.0 (15)), ЕИСК все още не е убеден, че в Комисията като цяло, както и в държавите членки и регионите, е налице достатъчна решителност, която да доведе тя до трайни резултати. Концепцията има недостатъци, тъй като много бюджетни средства се разпределят на база на глава от населението, което е в ущърб на слабо населените общности. Опитът показва, че създаването на политики въз основа на нуждите на градските райони и последващите опити те да бъдат пригодени, за да отговорят на нуждите на селските райони, е проблем с пригодността и навременността, докато създаването на бърз и прозрачен процес на отчитане и гарантирането, че всички съответни служби са съгласни да осъществяват проверка на въздействието върху селските райони, е трудно. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | ЕИСК обаче признава усилията на Комисията за постигане на по-добра проверка на въздействието върху селските райони и се надява, че цялостното разработване на политики за селските и градските райони и разпределянето на средства могат да спомогнат за осъществяването на визията. ЕИСК насърчава Комисията да публикува годишен доклад, в който подробно да се описва кои служби, кои политики и кои държави членки и региони са осъществили проверка на въздействието върху селските райони и по какъв начин. Добрите примери за проверка на въздействието върху селските райони следва да се открояват. ЕИСК подкрепя интегрирането на проверката на въздействието върху селските райони в програмата за по-добро регулиране и също така призовава държавите членки да разгледат прилагането на принципа за проверка на въздействието върху селските райони на национално, регионално и местно равнище. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | ЕИСК приветства намерението за създаване на обсерватория в рамките на Комисията с цел подобряване на събирането и анализа на данни, като същевременно се подкрепя цялостното изпълнение на плана за действие, но препоръчва прозрачност, ясни срокове за работата, бюджет и цели, и външен контрол от страна на представителите на гражданското общество по отношение на нейното функциониране. |
| --- | --- |

4.26.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Информационен доклад на ЕИСК относно Оценка на въздействието на ОСП върху териториалното развитие на селските райони.

1

Оценка на въздействието на ОСП върху териториалното развитие на селските райони

(2)  Становище на ЕИСК по собствена инициатива Към цялостна стратегия за устойчиво развитие на селските/градските райони (ОВ C 105, 4.3.2022 г., стр. 49); Информационен доклад на ЕИСК относно „Оценка на въздействието на ОСП върху териториалното развитие на селските райони“; становище на ЕИСК по собствена инициатива относно „Интегриран подход към селските райони на ЕС със специален акцент върху уязвимите региони“ (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 60).

2

Към цялостна стратегия за устойчиво развитие на селските/градските райони

Информационен доклад на ЕИСК относно „Оценка на въздействието на ОСП върху териториалното развитие на селските райони“

(3)  Информационен доклад на ЕИСК относно Оценка на въздействието на ОСП върху териториалното развитие на селските райони.

3

Оценка на въздействието на ОСП върху териториалното развитие на селските райони

(4)  https://europa.eu/!TH39QH.

4

(5)  Работен документ на службите на Комисията, Консултация със заинтересованите страни — обзорен доклад, SWD/2021/167 final/2.

5

(6)  Хранилище за публикациите на Съвместния изследователски център — Сценарии за селските райони на ЕС до 2040 г.

6

(7)  Примери за такива данъчни стимули съществуват в няколко държави членки (напр. в регион Кастилия-Ла Манча в Испания (jccm.es), https://bit.ly/3Llp0hb).

7

регион Кастилия-Ла Манча в Испания (jccm.es)

https://bit.ly/3Llp0hb

(8)  Становище на ЕИСК относно „Демографските предизвикателства в ЕС с оглед на неравенствата по отношение на икономиката и развитието“ (ОВ C 232, 14.7.2020 г., стр. 1).

8

Демографските предизвикателства в ЕС с оглед на неравенствата по отношение на икономиката и развитието

(9)  https://ec.europa.eu/growth/industry/strategy/hydrogen/funding-guide/eu-programmes-funds/life-programme_en.

9

(10)  https://rural-urban.eu/.

10

(11)  https://rubizmo.eu/.

11

(12)  https://rural-interfaces.eu/what-is-sherpa/.

12

(13)  https://enrd.ec.europa.eu/smart-and-competitive-rural-areas/smart-villages/smart-villages-portal_en.

13

(14)  https://farmwell-h2020.eu/.

14

(15)  Становище на ЕИСК относно „От Декларацията от Корк 2.0 към конкретни действия“ (ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 37).

15

От Декларацията от Корк 2.0 към конкретни действия

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/143 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/143

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на околната среда чрез наказателното право и за замяна на Директива 2008/99/ЕО

[COM(2021) 851 final — 2021/0422 (COD)]

(2022/C 290/23)

| Докладчик: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Ozlem YILDIRIM |

Докладчик:

Arnaud SCHWARTZ

Съдокладчик:

Ozlem YILDIRIM

| Консултация | Европейска комисия, 2.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 83, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 8.3.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 215/3/6 |

Консултация

Европейска комисия, 2.5.2022 г.

Правно основание

Член 83, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

8.3.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

215/3/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за преразглеждане на Директивата относно защитата на околната среда чрез наказателно право и за замяна на Директива 2008/99/ЕО (ДПОС), тъй като с него се преодоляват основните недостатъци на действащата директива и то има за цел да се справи с увеличаването на престъпленията срещу околната среда в Европа. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК посочва, че в предложението чрез списък с престъпления се запазва предишният ѝ обхват и в него липсва определение за автономен общ състав на престъплението „увреждане или застрашаване на околната среда“. ЕИСК счита, че списъкът с престъпления следва да бъде разширен, така че да включва възможно най-много видове престъпления, за да не се налага повторно преразглеждане на ДПОС скоро след влизането ѝ в сила и за да не допусне определена престъпна дейност в областта на околната среда да остане ненаказана. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК отчита спешната необходимост от подобряване на прилагането на наказателното право в областта на околната среда в Европа и признава, че една ДПОС с по-ясни разпоредби ще допринесе за по-доброто прилагане. ЕИСК счита, че предложените елементи, които трябва да се вземат предвид при оценката на това дали вредата е значителна, са незадоволителни, че може да бъдат необходими допълнителни насоки и че едно самостоятелно определение за „значителна вреда“ би било по-ясно. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства упоменаването на „екоцид“ в съображенията. ЕИСК обаче счита, че би било целесъобразно този термин да се включи в оперативната част на директивата. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК одобрява включването на минимални стандарти за определянето на максимални граници за санкциите за физически лица и максимални граници за санкциите за юридически лица. ЕИСК обаче счита, че за да бъдат санкциите наистина ефективни, пропорционални и възпиращи, техните граници следва да се увеличат значително. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК насърчава Комисията да оцени възможността за разширяване на юрисдикцията на Европейската прокуратура, така че да включи в нея престъпления срещу околната среда, като по този начин се създаде „Зелена“ европейска прокуратура, която ще може да подкрепи борбата с престъпленията срещу околната среда, за които е известно, че са свързани с организираната престъпност. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава необходимостта от укрепване на веригата на правоприлагане и прилагането на европейското наказателно право в областта на околната среда. Той отново отправя препоръката си от информационен доклад NAT/767 относно Оценка на Директивата относно престъпленията срещу околната среда (1) държавите — членки на ЕС, да създадат специализирани полицейски сили, прокурори, съдии и съдилища в областта на престъпленията срещу околната среда. ЕИСК счита, че ДПОС може да бъде ефективна само ако бъде съчетана с подходящи ресурси и обучение на равнището на държавите членки. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Обща информация

| 2.1. | Престъпленията срещу околната среда са четвъртата най-печеливша категория престъпления в световен мащаб и от Евроюст отчитат, че те се увеличават в Европейския съюз (2). Няма съществено увеличение на трансграничните присъди за престъпления срещу околната среда не са се увеличили съществено, не броят на извършените престъпления в Европа се е увеличил. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | На 15 декември 2021 г. Европейската комисия публикува предложение за преразглеждане на Директивата относно защитата на околната среда чрез наказателното право и за замяна на Директива 2008/99/ЕО. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Целта на директивата е да се установят общи минимални правила за криминализирането на престъпленията срещу околната среда, като се преодолеят недостатъците на действащата Директива 2008/99/ЕО. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Комисията публикува оценка на Директива 2008/99/ЕО през 2020 г. (3) В тази оценка бяха установени значителни недостатъци, свързани с правоприлагането по места, с ограничаването на обхвата, определянето на престъпленията, равнищата на санкциите, липсата на яснота на правната терминология, липсата на трансгранично сътрудничество, системата за отговорност на юридическите лица и други области на директивата. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Предложената директива има за цел подобряване на ефективността на разследванията и на наказателните преследвания чрез актуализиране на обхвата на директивата и чрез премахване на неясните термини, използвани в определенията за престъпленията срещу околната среда, гарантиране на ефективни, възпиращи и пропорционални видове и равнища на санкции за престъпления срещу околната среда, по-бързо трансгранично разследване и наказателно преследване, подобряване на вземането на информирани решения относно престъпленията срещу околната среда чрез по-добро събиране и разпространение на статистически данни и подобряване на оперативната ефективност на националните вериги на правоприлагане с цел насърчаване на разследванията, наказателните преследвания и санкционирането. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Предложението се основава на член 83, параграф 2 от ДФЕС, който, за разлика от предишното правно основание преди влизането в сила на Договора от Лисабон, се основава в по-голяма степен на трансграничния характер на престъпленията против околната среда и предоставя на ЕС компетентността за установяване на минимални правила относно определянето на престъпленията и на санкции. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Следователно целта на това предложение е да се хармонизира използването на наказателното право като крайна мярка за прилагане на всички достижения на правото на ЕС в областта на околната среда, включително Зеления пакт, като същевременно се зачитат целите на ЕС за устойчиво развитие, по-добро качество на околната среда и принципът „замърсителят плаща“. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за преразглеждане на Директивата относно защитата на околната среда чрез наказателното право и за замяна на Директива 2008/99/ЕО, тъй като с него се преодоляват основните недостатъци на действащата директива и то има за цел да се справи с увеличаването на престъпленията срещу околната среда в Европа. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК подчертава водещата роля на ЕС на международно равнище в борбата с изменението на климата в световен мащаб и защитата на околната среда. ЕИСК счита, че борбата на европейско равнище с престъпленията срещу околната среда и организираната престъпност срещу околната среда е много важен елемент от тази водеща роля, и подчертава необходимостта от увеличаване на сътрудничеството със съседните на ЕС държави и други трети държави. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК счита, че преразглеждането е положителна стъпка към справяне с увеличаването на престъпленията срещу околната среда и организираната престъпност срещу околната среда в Европа. Комитетът оценява решението за цялостна замяна на нефункционалната стара Директива относно престъпленията срещу околната среда, а не за нейното изменение. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК отчита спешната необходимост от подобряване на прилагането на наказателното право в областта на околната среда в Европа и признава, че една ДПОС с по-ясни разпоредби ще допринесе за по-доброто прилагане. Освен това ЕИСК решително подкрепя конкретните задължения за изпълнение на националните стратегии, за задължения за докладване и за минимални изисквания за ресурсите, обучението и способите за разследване. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК приветства предложеното разширяване на обхвата на ДПОС. Комитетът отбелязва, че с предложеното преразгледано определение за „незаконно“ се премахва една основна причина за неяснота, а предложеното значително разширяване на списъка с престъпления дава възможност за много по-добра защита на достиженията на правото на ЕС в областта на околната среда. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК посочва, че в предложението липсва определение за автономен общ състав на престъплението „увреждане или застрашаване на околната среда“. Въпреки че значително разширява обхвата на ДПОС, предложението все пак обвързва обхвата с този на редица други клонове на правото и на вторичното законодателство на ЕС, поради което я прави зависима, наред с другото, от административното право и не ѝ позволява да бъде ориентирана към бъдещето. ЕИСК отбелязва, че актуализирането на предложения изчерпателен списък с престъпления може да наложи бъдещи законодателни процедури. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК приветства споменаването на екоцид в съображенията. ЕИСК обаче счита, че би било целесъобразно екоцидът да бъде включен в оперативната част на директивата. Освен това ЕИСК подчертава, че всяко споменаване на екоцида трябва да е съобразено с предложената формулировка от независимата експертна група за правно определение за екоцид от юни 2021 г. (4) ЕИСК препоръчва екоцидът да се отнася до незаконни или безотговорни действия, извършени с ясното съзнание, че има значителна вероятност тези действия да причинят сериозни и широкообхватни или дългосрочни вреди на околната среда. ЕИСК би приветствал упоменаване на въоръжените конфликти в съображенията и отбелязва, че на практика те винаги са екоцид по дефиниция. ЕИСК изразява съжаление, че предложените мерки и решения не са били и не са приложими в тези случаи. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Комитетът отправи своите препоръки за преразглеждането на директивата в своя информационен доклад NAT/767 относно Оценка на Директивата относно защитата на околната среда чрез наказателно право. С оглед на публикуваното предложение ЕИСК отново отправя предишните си препоръки преразглеждането на ДПОС да се използва за определяне на общ състав на престъплението „застрашаване на околната среда“, за установяване на постоянен диалог между публичните органи и организациите на гражданското общество и за разширяване на обхвата на наказателното право в областта на околната среда, така че да включва екологичните киберпрестъпления. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Няколко разследвания показаха, че престъпления срещу околната среда все по-често се използват като средство на корупционно поведение, или са свързани с него, или като предикатно престъпление за изпиране на пари. Тъй като повече ресурси от бюджета на ЕС се отпускат за екологичния преход, очакваме също така да се наблюдава повишен риск от подобно престъпно поведение, свързано с усвояването на такива средства. Макар да е вярно, че управлението на отпадъците е един от високорисковите сектори, много други области, които оказват въздействие върху опазването на околната среда, могат да бъдат засегнати от корупция, изпиране на пари или измами. ЕИСК приветства включването на тези рискове в съображенията, но обръща внимание на необходимостта от отделяне на повече ресурси за идентифицирането и разследването на такива престъпления, както и за обучението на правоприлагащите органи или достъпа на гражданското общество и журналистите до информация, която може да направи видимо разкриването на такова поведение. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | В своя информационен доклад NAT/824 относно Опазването на околната среда като предпоставка за зачитането на основните права“ (5) Комитетът подчерта спешната необходимост ЕС да представи предложение за директива за устойчиво корпоративно управление, както и законодателство на ЕС за борба срещу ССПСУО (стратегически съдебни производства, насочени срещу участието на обществеността) за защита на защитници на околната среда, журналисти и лица, сигнализиращи за нередности. ЕИСК отново отправя тези препоръки и приветства включването на разпоредба относно защитата на лицата, които подават сигнали за престъпления срещу околната среда или подпомагат разследването. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК приветства хармонизирането на минималните стандарти за наказанията и санкциите, както и разширяването на престъпното поведение, така че да включва престъпления, извършени при груба небрежност и престъпления, свързани със застрашаване, включването на отегчаващи и смекчаващи обстоятелства и посочването на допълнителни наказания и санкции. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК подкрепя призива на Парламента в доклад 2020/2027(INI) относно отговорността на дружествата за екологични щети и насърчава Комисията да оцени възможността за разширяване на юрисдикцията на Европейската прокуратура, така че да включи в нея престъпленията срещу околната среда, като по този начин се създаде „Зелена“ европейска прокуратура, която ще може да подкрепи борбата с престъпленията срещу околната среда, за които е известно, че са свързани с организираната престъпност. ЕИСК също така насърчава Комисията да оцени възможността за разширяване на мандата на Европейската служба за борба с измамите, за да ѝ се даде възможност да провежда административни разследвания на престъпления срещу околната среда. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Наказания и санкции

| 4.1.1. | ЕИСК одобрява включването на минимални стандарти за определянето на максимални граници за санкциите за физически лица и максимални граници за санкциите за юридически лица. Освен това ЕИСК оценява признаването на необходимостта да се даде възможност за едновременно налагане на административни и наказателни глоби, както и от мерки за обезпечаване и конфискация при зачитане на основния принцип наказателно преследване да не се води два пъти за едно и също престъпление. ЕИСК обаче счита, че за да бъдат санкциите наистина ефективни, пропорционални и възпиращи, техните граници следва да се увеличат значително. С определянето на равнища на санкциите за нарушения на законодателството в областта на околната среда, които са по-ниски от тези в други области от правото на ЕС, например законодателството в областта на конкуренцията, се изпраща грешен сигнал относно приоритета на достиженията на правото на ЕС в областта на околната среда, включително Зеления пакт и целите в областта на климата до 2030 г. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Престъпления срещу околната среда

| 4.2.1. | ЕИСК подкрепя призива на Парламента в неговия доклад 2020/2027(INI) относно отговорността на дружествата за екологични щети Комисията да направи оценка на възможността за включване на престъпленията против околната среда сред десетте изчерпателни категории престъпления по член 83, параграф 1 от ДФЕС (6). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК приветства разширяването на списъка с престъпления в предложението за ДПОС. Комитетът приветства по-специално добавянето на нарушенията на Директива 2011/92/ЕС относно оценката на въздействието на някои публични и частни проекти върху околната среда. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | ЕИСК счита, че списъкът с престъпления следва да бъде разширен до възможно най-много видове престъпления, за да не се налага повторно преразглеждане на ДПОС скоро след влизането ѝ в сила, и за да не допусне определена престъпна дейност в областта на околната среда да остане ненаказана. ЕИСК насърчава съзаконодателите да предложат разширяване на списъка до поведение, което съставлява престъпление, когато е незаконно и е извършено умишлено или при груба небрежност. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Определение за значителна вреда

| 4.3.1. | Като се има предвид, че неяснотата на термина „значителна вреда“ в предишната ДПОС беше определена като основна пречка за ефективните разследвания и наказателни преследвания, ЕИСК счита, че предложените елементи, които трябва да се вземат предвид при оценката на това дали вредата е значителна, са незадоволителни, че може да бъдат необходими допълнителни насоки и че едно самостоятелно определение за „значителна вреда“ би било по-ясно. Това би могло значително да допринесе за така необходимото пълно вътрешно хармонизиране на определенията, параметрите и разбиранията в рамките на ДПОС. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Наказателна отговорност за юридически лица

| 4.4.1. | ЕИСК признава, че регулирането на отговорността между дружествата и дружествата майки се различава значително в правните системи на държавите членки, но въпреки това изразява съжаление, че в предложението не се преразглежда първоначалната формулировка на отговорността за юридически лица и не се разглежда въпросът за отговорността на дружеството майка. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | ЕИСК подчертава съображенията на Парламента в неговия доклад 2020/2027(INI) относно отговорността на дружествата за екологични щети, че в съответствие с принципа „замърсителят плаща“ дружествата следва да поемат пълните разходи за екологичните щети, които са причинили пряко, за да ги стимулират да интернализират външните въздействия върху околната среда и да избягват възлагането на външни разходи на външни изпълнители. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | ЕИСК изразява загриженост във връзка с изричното изключване на отговорността на органите на държавното управление и счита, че не следва да има пречки за наказателното преследване на извършителите на престъпления срещу околната среда, особено когато разрешителните и лицензите се получават чрез корупция на публичните органи. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Взаимодействие с обществеността

| 4.5.1. | ЕИСК приветства включването на разпоредба относно защитата на лицата, сигнализиращи за нередности, и тези, които подават сигнали за престъпления срещу околната среда или подпомагат разследването. Комитетът изтъква ролята, която широката общественост и гражданското общество играят при разкриването и докладването на престъпления срещу околната среда, и подчертава, че е необходимо публичните органи да засилят защитата и диалога със защитниците на околната среда. Комитетът подчертава, че предоставяната защита на лицата, които подават сигнали за престъпления срещу околната среда или подпомагат разследването, трябва да се разшири до физическите и юридическите лица. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | ЕИСК одобрява вниманието, което се отдава в предложението на защитата на лицата, които подават сигнали за престъпления срещу околната среда или които подпомагат разследването. През последните години обаче не само лицата, сигнализиращи за нередности, но и активистите в областта на околната среда и разследващите журналисти, които съобщават за престъпления против околната среда, са жертви на сериозен натиск или дори на насилие. Поради това призоваваме Европейската комисия да гарантира, че във всички държави членки е въведена подходяща защита за лицата, сигнализиращи за нередности, както и за тези, които биха могли да им помагат за представянето на техните репортажи пред обществеността, като например активисти или журналисти. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | ЕИСК приветства признаването на правото на представителите на заинтересованата общественост да участват в производството. Комитетът подчертава, че е важно това право да се прилага и тълкува в светлината на член 2, параграф 5 от Конвенцията от Орхус (7). Освен това, тъй като околната среда не може да се защитава или да се представлява сама в съда, ЕИСК изтъква, че е важно да се осигури подходящ достъп на обществеността до правосъдие, както е определено в член 9, параграф 3 от Конвенцията от Орхус. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | ЕИСК насърчава европейските институции и държавите членки да увеличат подкрепата си за защитниците на околната среда също и извън Европейския съюз чрез дипломатически канали и канали на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) и на гражданското общество. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | ЕИСК препоръчва гражданското общество да участва в прилагането на новата ДПОС. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | ЕИСК отново подчертава, че „веригата на правоприлагане“ е само втората половина от цялата „верига на доставки“ на явлението „престъпления срещу околната среда“ и неговото третиране (вж.: извършени-разкрити-докладвани-наказателно преследвани-санкционирани престъпления). Проучванията преди информационния доклад NAT/767 на ЕИСК показаха огромни увеличаващи се пропуски в първата половина от веригата главно поради различната степен на познаване и различните представи на обществото за престъпленията срещу околната среда. Представянето на въпроса пред цялото общество и повишаването на осведомеността за него е от ключово значение за развитието на социална отговорност, чиято липса подкопава ефективността на веригата на правоприлагане. Необходими са обучение и комуникация с обществеността, а приносът на гражданското общество е от основно значение. |
| --- | --- |

4.5.6.

4.6.   Верига на правоприлагане

| 4.6.1. | ЕИСК приветства разпоредбите относно предотвратяването, ресурсите, обучението, способите за разследване, трансграничното сътрудничество и националните стратегии. Комитетът отново отправя препоръката си от информационен доклад NAT/767 държавите — членки на ЕС, да създадат специализирани полицейски сили, прокурори, съдии и съдилища в областта на престъпленията срещу околната среда. Както беше установено по време на оценката на настоящата ДПОС при консултациите със заинтересованите страни и от академичните среди, ниските равнища на експертни познания и ресурси, предоставени в държавите членки за борба с престъпленията срещу околната среда и организираната престъпност срещу околната среда, представляват основни пречки за разкриването, наказателното преследване и правоприлагането. ЕИСК счита, че ДПОС може да бъде ефективна само ако бъде съчетана с подходящи ресурси и обучение на равнището на държавите членки. ЕИСК счита, че предложените в ДПОС национални стратегии са положителна първа стъпка в правилната посока. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Според ЕИСК включването на информация за околната среда, в т.ч. на извършването на престъпления от юридически лица, в тяхната годишна нефинансова част от докладването, може да бъде важен елемент от корпоративната социална отговорност. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Обучение и образование

| 4.7.1. | ЕИСК изтъква необходимостта образованието да включва обучение както на националните длъжностни лица, така и повишаване на осведомеността сред обществеността. ЕИСК приветства съобщението на Комисията относно засилването на борбата с престъпленията срещу околната среда и призовава Комисията да предостави допълнителна подкрепа на държавите членки чрез осигуряване на професионални мрежи, разработване на нови инструменти за разкриване и правоприлагане и преразглеждане на програмите за обучение на съдиите и прокурорите. ЕИСК обаче счита, че схемите за обучение и образование не следва да се отнасят изключително до участието на националните длъжностни лица във веригата на правоприлагане, а следва да бъдат разширени до по-широка аудитория. |
| --- | --- |

4.7.1.

4.8.   Докладване на данни и статистика за престъпленията

| 4.8.1. | ЕИСК приветства предвидените задължения за събиране на данни и докладване. Той обаче изтъква доклада на Евроюст, в който се отбелязва и се доказва, че липсата на общоприето определение за престъпление срещу околната среда поставя предизвикателства пред събирането на значими данни и статистика за престъпленията (8). |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | ЕИСК приветства ангажимента на Комисията да публикува двугодишен доклад относно данните, предавани от държавите членки, и посочва, че годишната национална статистика за престъпленията следва да предоставя информация и да подсилва двугодишния преглед на изпълнението на политиките на ЕС в областта на околната среда. |
| --- | --- |

4.8.2.

5.   Транспониране и финансово изпълнение

| 5.1. | Престъпленията срещу околната преди всичко увреждат околната среда и здравето, но също така нарушават конкуренцията и кръговостта, изчерпват публичните ресурси чрез екстернализиране на разходите за възстановяване и отстраняване и бъркат в джобовете на данъкоплатците, като заобикалят принципа „замърсителят плаща“. Без подходящо правоприлагане и санкциониране на увреждането на околната среда, включително чрез наказателното право, престъпленията срещу околната среда подкопават ефективността на целия Европейски зелен пакт. Ето защо ЕИСК счита, че необходимите ресурси за транспонирането и прилагането на ДПОС ще бъдат компенсирани от нейното положително въздействие върху публичните ресурси на ЕС и държавите членки. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Регионалност и субсидиарност

| 6.1. | ЕИСК отбелязва, че източниците на неспазване на законодателството в областта на околната среда на практика винаги са местни/общински или малки/подрегионални, въпреки че тяхното въздействие може да бъде широкоразпространено, например източниците на замърсяване не са само специфични, интензивни или дисперсни, но и добавъчни и кумулативни. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Етапите на откриване и докладване следва да се укрепят, като също така се следва ориентиран към местните условия подход. Следва да се осигуряват техническо оборудване, човешки ресурси и умения, функционална отговорност, бюджет и финансиране, за да се отрази това регионално предизвикателство. |
| --- | --- |

6.2.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  NAT/767 — „Оценка на Директивата относно престъпленията срещу околната среда“ (информационен доклад)

1

(2)  Доклад относно работата на Евроюст по дела, свързани с престъпления против околната среда — януари 2021 г.

2

(3)  SWD(2020) 259 final от 28 октомври 2020 г.

3

(4)  Фондация „Спрете екоцида“, юни 2021 г., Independent Expert Panel for the Legal Definition of Ecocide, Commentary and Core Text (Независима експертна група за правно определение за екоцид, коментар и основен текст).

4

(5)  NAT/824 — Опазването на околната среда като предпоставка за зачитането на основните права (инфорамационен доклад).

5

(6)  Доклад на Парламента 2020/2027(INI).

6

(7)  Конвенция на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) за достъпа до информация, участието на обществеността в процеса на вземането на решения и достъпа до правосъдие по въпроси на околната среда.

7

(8)  Доклад относно работата на Евроюст по дела, свързани с престъпления против околната среда — януари 2021 г.

8

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/149 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/149

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2019/833 за установяване на мерки за опазване и изпълнение, приложими в регулаторната зона на Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан

[COM(2022) 51 final — 2022/0035 (COD)]

(2022/C 290/24)

| Главен докладчик: | Francisco Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Главен докладчик:

Francisco Javier GARAT PÉREZ

| Консултации | Европейски парламент, 17.2.2022 г.
  Съвет, 28.2.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 24.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 219/0/0 |

Консултации

Европейски парламент, 17.2.2022 г.

Съвет, 28.2.2022 г.

Правно основание

Член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

24.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

219/0/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отново изразява своята позиция относно предложението за регламент, представена в становище 2018/05155 (1) и в становище 2020/02842 (2), чиито заключения и препоръки са изложените подробно по-долу. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът счита, че е необходимо мерките за опазване и контрол, приети от Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO), да бъдат транспонирани в законодателството на Съюза с цел постигане на еднаквото и ефективното им прилагане в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК обаче счита, че в представеното предложение не се предвижда гъвкав механизъм за транспониране на приетите в рамките на NAFO правила и не се разглежда необходимостта от ежегодното им актуализиране. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът се застъпва за въвеждането на по-гъвкав и опростен механизъм и поради това предлага регламент с един-единствен член, който да гласи, че по отношение на своята флота Европейският съюз задължително трябва да прилага приетите от NAFO правила. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава риска от въвеждането на системата от делегирани актове, чрез която на Комисията се дават правомощия да създава закони, без този процес да подлежи на обичайните процедури. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Обобщение на законодателното предложение

| 2.1. | Основната цел на представеното предложение е в правото на Съюза да се въведат мерките за опазване и контрол, приети от Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) на годишното ѝ заседание през септември 2021 г. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Това включва изменения във връзка с изчисляването на квотата „Други“ относно съпътстващите мерки за атлантическата треска в участък 3M, както и за черната писия, във връзка с инспекциите на разтоварения улов. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Включват се и нови разпоредби относно допълнителни процедури, сериозни нарушения във връзка с размера на окото и използването на сита или скари, засилени мерки, свързани с последващи действия при нарушения, както и предаването на документи на NAFO и Европейската агенция за контрол на рибарството. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В предложението се делегират правомощия на Комисията за изменение на Регламент (ЕС) 2019/833 по отношение на разтоварването, инспекцията на черна писия и мерките за контрол на атлантическата треска в участък 3M, в случай че NAFO измени мерките си в бъдеще. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Признава се необходимостта от ускоряване на приемането на тези разпоредби, за да се даде възможност на корабите на Съюза да извършват риболов на равна основа с корабите на другите договарящи страни по NAFO. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК счита, че е необходимо в законодателството на ЕС да се транспонират мерките за опазване и контрол, приети на последното годишно заседание на NAFO, за да се гарантира еднаквото им прилагане в ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Въпреки това Комитетът е на мнение, че на процедурата по транспониране продължава да ѝ липсва гъвкавост, тъй като тези мерки подлежат на промяна всяка година, а бюрократичните процедури в ЕС са много бавни, което води до непрекъснато разминаване между правилата, приети от NAFO, и законодателството на Общността. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК отново изтъква необходимостта от приемане на по-облекчена процедура като предложената от Комитета през 2019 г. и 2020 г., която беше подкрепена и от администрациите на държавите членки и съответните сектори. Става въпрос за изготвянето на опростен регламент с един-единствен член, в който се признава ангажиментът на Европейския съюз задължително да прилага по отношение на своята риболовна флота правилата, приемани ежегодно от NAFO. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Комитетът предупреждава отново, че продължаването на действието на регламента може да доведе до противоречащи си правила или поне до периоди на правна несигурност за администрациите и самите предприятия, които не знаят дали трябва да спазват предишните правила, които са в сила в ЕС, или новите. Също така създава изкривявания при прилагането на мерките по отношение на флотите на държави извън ЕС. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че единственото улеснение от въвеждането на системата от делегирани актове е това, че Комисията ще може да въвежда правила без нуждата от обичайните процедури. |
| --- | --- |

3.5.

Брюксел, 24 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на ЕИСК относно мерките за опазване и контрол, приложими в регулаторната зона на Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан, ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 60.

1

(2)  Становище на ЕИСК относно „Мерки за опазване и изпълнение — NAFO“, ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 279.

2

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/151 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/151

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО по отношение на удължаването на срока на прилагане на незадължителния механизъм за обратно начисляване във връзка с доставките на някои стоки и услуги, при които съществува риск от измами, и на механизма за бързо реагиране срещу измамите с ДДС

[COM(2022) 39 final — 2022/0027 (CNS)]

(2022/C 290/25)

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 28.2.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 113 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 194/1/4 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 28.2.2022 г.

Правно основание

Член 113 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

194/1/4

След като прецени, че съдържанието на предложението за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО по отношение на удължаването на срока на прилагане на незадължителния механизъм за обратно начисляване във връзка с доставките на някои стоки и услуги, при които съществува риск от измами, и на механизма за бързо реагиране срещу измамите с ДДС е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 568-ата си пленарна сесия, проведена на 23 и 24 март 2022 г. (заседание от 23 март), Комитетът реши със 196 гласа „за“, 1 глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председателя на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/152 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/152

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение 2003/17/ЕО на Съвета по отношение на срока на неговото прилагане, както и по отношение на еквивалентността на полските инспекции, провеждани в Боливия върху посеви за производство на семена от зърнени култури и посеви за производство на семената от маслодайни и влакнодайни култури, както и по отношение на еквивалентността на семената от зърнени култури и на семената от маслодайни и влакнодайни култури, произведени в Боливия

[COM(2022) 26 final — 2021/0016 (COD)]

(2022/C 290/26)

| Сезиране на Комитета | Европейския парламент, 14.2.2022 г.
  Съвет, 8.2.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 178/1/7 |

Сезиране на Комитета

Европейския парламент, 14.2.2022 г.

Съвет, 8.2.2022 г.

Правно основание

Член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

178/1/7

Тъй като Комитетът вече е изразил мнението си по съдържанието на въпросното предложение в становището си „Еквивалентност на полските инспекции — семена, произведени в Бразилия и Молдова“ (1), прието на 14 февруари 2018 г. на 568-ата си пленарна сесия, проведена на 23 и 24 март 2022 г. (заседание от 23 март) той взе решение със 178 гласа „за“, 1 глас „против“ и 7 гласа „въздържал се“, да не изготвя ново становище по въпроса, а да се позове на изложената в посочения по-горе документ позиция.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 227, 28.6.2018 г, стр. 76.

1

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/153

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на преходни правила за опаковането и етикетирането на ветеринарни лекарствени продукти, разрешени в съответствие с Директива 2001/82/ЕО и Регламент (ЕО) No 726/2004

[COM(2022) 76 final — 2022/0053 (COD)]

(2022/C 290/27)

| Искане за консултация | Европейски парламент, 7.3.2022 г.
  Съвет, 11.3.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114, член 168, параграф 4, буква б) и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 193/0/4 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 7.3.2022 г.

Съвет, 11.3.2022 г.

Правно основание

Член 114, член 168, параграф 4, буква б) и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г.

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

193/0/4

След като прецени, че съдържанието на предложението е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 568-ата си пленарна сесия, проведена на 23 и 24 март 2022 г. (заседание от 23 март), Комитетът реши със 193 гласа „за“ и 4 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 29.7.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 290/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 290/154

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 и Регламент (ЕС) No 223/2014 по отношение на Действия по линия на сближаването за бежанците в Европа (CARE)

[COM(2022) 109 final — 2022/0075 (COD)]

(2022/C 290/28)

| Искане за консултация | Европейски парламент, 10.3.2022 г.
  Съвет, 10.3.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 175, параграф 3, член 177 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2022 г., сряда |
| Пленарна сесия No | 568 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 199/0/6 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 10.3.2022 г.

Съвет, 10.3.2022 г.

Правно основание

Член 175, параграф 3, член 177 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане на пленарна сесия

23.3.2022 г., сряда

Пленарна сесия No

568

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

199/0/6

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и тъй като вече се е произнесъл по този въпрос в предходни становища, а именно SOC/597 — „Европейски социален фонд +“, прието на 17 октомври 2018 г., ECO/462 — „Регламент за ЕФРР и Кохезионния фонд“, прието на 17 октомври 2018 г., както и в свои документи за изразяване на позиция, SOC/651 — „Фонд за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (FEAD)/ криза с COVID-19“, ECO/517 — „COVID-19: Европейските структурни и инвестиционни фондове — изключителна гъвкавост“ на 568-ата си пленарна сесия, проведена на 23 и 24 март 2022 г. (заседание от 23 март 2022 г.), той реши със 199 гласа „за“, без гласове „против“ и 6 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст и да се позове на позицията, изразена в горепосочените документи.

Брюксел, 23 март 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---