# Eiropas Savienības C 341/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 341 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 6. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 341

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 6. septembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 341/01 | Komisijas paziņojums attiecībā uz 9. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 11. panta 1. punktu Komisijas Īstenošanas regulā, ar ko nosaka tehniskās sistēmas apliecinājumu automatizētai pārrobežu apmaiņai tehniskās un darbības specifikācijas un vienreizējas iesniegšanas principa piemērošanu | 1 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 341/01

Komisijas paziņojums attiecībā uz 9. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 11. panta 1. punktu Komisijas Īstenošanas regulā, ar ko nosaka tehniskās sistēmas apliecinājumu automatizētai pārrobežu apmaiņai tehniskās un darbības specifikācijas un vienreizējas iesniegšanas principa piemērošanu

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 341/02 | Euro maiņas kurss — 2022. gada 5. septembris | 2 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 341/02

Euro maiņas kurss — 2022. gada 5. septembris

2

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 341/03 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10864 — AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 341/04 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 5 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 341/05 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 7 |
| 2022/C 341/06 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 12 |
| 2022/C 341/07 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 22 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2022/C 341/03

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10864 — AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

AGC GLASS EUROPE

INTERPANE

1

3

2022/C 341/04

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

BC PARTNERS

BAIN CAPITAL

FEDRIGONI

1

5

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2022/C 341/05

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

7

2022/C 341/06

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

12

2022/C 341/07

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 6.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

attiecībā uz 9. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 11. panta 1. punktu Komisijas Īstenošanas regulā, ar ko nosaka tehniskās sistēmas apliecinājumu automatizētai pārrobežu apmaiņai tehniskās un darbības specifikācijas un vienreizējas iesniegšanas principa piemērošanu

(2022/C 341/01)

9. panta 1. punkta c) apakšpunkta un 11. panta 1. punkta atsauces uz turpmākajiem pārstāvības pilnvaru un pilnvaru risinājumiem (kad un ciktāl ir rasti pārstāvības risinājumi saskaņā ar Regulu (ES) 910/2014 un jebkādiem uz tās pamata pieņemtiem īstenošanas aktiem) jo īpaši attiecas uz risinājumiem, kas pārsniedz pašreizējās pārstāvja un pārstāvētās personas minimālās datu kopas un aptver papildu semantiku saistībā ar pārstāvības darbības jomu vai konkrētiem pilnvaru ierobežojumiem. Nepieciešamība izstrādāt šādus risinājumus tika pausta jau 2016. gada 20. jūnijā notikušās Sadarbības tīkla diskusijas secinājumos, kas izklāstīti 2.8. iedaļā. FIZISKAS VAI JURIDISKAS PERSONAS PĀRSTĀVIS no eIDAS SAML Atribūtu profils V1.2., 2019. gada 31. augusts (1).

---

(1)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/download/attachments/82773108/eIDAS%20SAML%20Attribute%20Profile%20v1.2%20Final.pdf?version=2&modificationDate=1571068651772&api=v2

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 6.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 5. septembris

(2022/C 341/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 0,9920 |
| JPY | Japānas jena | 139,47 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4364 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86358 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,7290 |
| CHF | Šveices franks | 0,9747 |
| ISK | Islandes krona | 142,70 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,9188 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,622 |
| HUF | Ungārijas forints | 403,90 |
| PLN | Polijas zlots | 4,7360 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8198 |
| TRY | Turcijas lira | 18,0792 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4616 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3043 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 7,7867 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6289 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,3932 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 359,98 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,0880 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 6,8768 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5173 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 782,83 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,4563 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,477 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,263 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,1407 |
| MXN | Meksikas peso | 19,8192 |
| INR | Indijas rūpija | 79,2332 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

0,9920

JPY

Japānas jena

139,47

DKK

Dānijas krona

7,4364

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86358

SEK

Zviedrijas krona

10,7290

CHF

Šveices franks

0,9747

ISK

Islandes krona

142,70

NOK

Norvēģijas krona

9,9188

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,622

HUF

Ungārijas forints

403,90

PLN

Polijas zlots

4,7360

RON

Rumānijas leja

4,8198

TRY

Turcijas lira

18,0792

AUD

Austrālijas dolārs

1,4616

CAD

Kanādas dolārs

1,3043

HKD

Hongkongas dolārs

7,7867

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6289

SGD

Singapūras dolārs

1,3932

KRW

Dienvidkorejas vona

1 359,98

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,0880

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

6,8768

HRK

Horvātijas kuna

7,5173

IDR

Indonēzijas rūpija

14 782,83

MYR

Malaizijas ringits

4,4563

PHP

Filipīnu peso

56,477

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,263

BRL

Brazīlijas reāls

5,1407

MXN

Meksikas peso

19,8192

INR

Indijas rūpija

79,2332

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 6.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/3

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10864 — AGC GLASS EUROPE / INTERPANE)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 341/03)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | AGC Glass Europe SA (“AGC Glass Europe”, Beļģija), |
| --- | --- |

—

AGC Glass Europe SA (“AGC Glass Europe”, Beļģija),

| — | Interpane International Glas GmbH un Interpane Glass Holding AG Interpane (kopā “Interpane”, Vācija). |
| --- | --- |

—

Interpane International Glas GmbH un Interpane Glass Holding AG Interpane (kopā “Interpane”, Vācija).

AGC Glass Europe Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē vienpersoniski iegūs pilnīgu kontroli pār Interpane.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | AGC Glass Europe ir daļa no AGC Group, un to pilnībā kontrolē AGC Inc. AGC Glass Europe, izmantojot stikla ražošanas un pārstrādes uzņēmumu tīklu visā Eiropā, ražo un apstrādā plakanu stiklu būvniecības nozarei, autobūves nozarei, saules enerģijas nozarei un specializētajām nozarēm; |
| --- | --- |

—

AGC Glass Europe ir daļa no AGC Group, un to pilnībā kontrolē AGC Inc. AGC Glass Europe, izmantojot stikla ražošanas un pārstrādes uzņēmumu tīklu visā Eiropā, ražo un apstrādā plakanu stiklu būvniecības nozarei, autobūves nozarei, saules enerģijas nozarei un specializētajām nozarēm;

| — | Interpane ir ģimenei piederošs uzņēmums, kas nodarbojas ar Eiropas arhitektūras stikla ražošanu un apstrādi. |
| --- | --- |

—

Interpane ir ģimenei piederošs uzņēmums, kas nodarbojas ar Eiropas arhitektūras stikla ražošanu un apstrādi.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10864 — AGC GLASS EUROPE / INTERPANE

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 6.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/5

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 341/04)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | BC Partners LLP (“BC Partners”, Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- |

—

BC Partners LLP (“BC Partners”, Apvienotā Karaliste),

| — | Bain Capital Investors, L.L.C. (“Bain Capital”, Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- |

—

Bain Capital Investors, L.L.C. (“Bain Capital”, Apvienotā Karaliste),

| — | Fedrigoni S.p.A. (“Fredigoni”, Itālija), ko pilnībā kontrolē Bain Capital. |
| --- | --- |

—

Fedrigoni S.p.A. (“Fredigoni”, Itālija), ko pilnībā kontrolē Bain Capital.

Uzņēmumi BC Partners un Bain Capital Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē plāno iegūt kopīgu kontroli pār uzņēmumu Fredigoni.

Koncentrācija tiktu veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | BC Partners: ir starptautisks privātkapitāla uzņēmums, kura vienīgā darbības joma ir konsultāciju pakalpojumu sniegšana; BC Partners konsultētie fondi, tostarp BC Partners Management XI Limited,ir BC Partners fonds, kas veica ieguldījumu Fredigoni, ir tikai finanšu ieguldītāji, savukārt tā portfeļuzņēmumi darbojas finanšu pakalpojumu, veselības aprūpes, izglītības, patērētāju un mazumtirdzniecības jomā Eiropā un Ziemeļamerikā; |
| --- | --- |

—

BC Partners: ir starptautisks privātkapitāla uzņēmums, kura vienīgā darbības joma ir konsultāciju pakalpojumu sniegšana; BC Partners konsultētie fondi, tostarp BC Partners Management XI Limited,ir BC Partners fonds, kas veica ieguldījumu Fredigoni, ir tikai finanšu ieguldītāji, savukārt tā portfeļuzņēmumi darbojas finanšu pakalpojumu, veselības aprūpes, izglītības, patērētāju un mazumtirdzniecības jomā Eiropā un Ziemeļamerikā;

| — | Bain Capital: privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas ar savu fondu kopuma starpniecību veic ieguldījumus uzņēmumos vairākās valstīs un nozarēs, tostarp informācijas tehnoloģiju, veselības aprūpes, mazumtirdzniecības un patēriņa produktu, komunikāciju, finanšu pakalpojumu un rūpniecības/ražošanas nozarēs; |
| --- | --- |

—

Bain Capital: privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas ar savu fondu kopuma starpniecību veic ieguldījumus uzņēmumos vairākās valstīs un nozarēs, tostarp informācijas tehnoloģiju, veselības aprūpes, mazumtirdzniecības un patēriņa produktu, komunikāciju, finanšu pakalpojumu un rūpniecības/ražošanas nozarēs;

| — | Fredigoni: īpašu papīra izstrādājumu un pašlīmējošu materiālu ražošana un piegāde radošam un luksusa iepakojumam, kā arī kancelejas preces visā pasaulē. |
| --- | --- |

—

Fredigoni: īpašu papīra izstrādājumu un pašlīmējošu materiālu ražošana un piegāde radošam un luksusa iepakojumam, kā arī kancelejas preces visā pasaulē.

4.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

5.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 6.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/7

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 341/05)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Dalmatinska janjetina”

ES Nr.: PDO-HR-02799 – 17.8.2021.

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Dalmatinska janjetina”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts “Dalmatinska janjetina” ir gaļa, ko iegūst no Horvātijas vietējās aitu šķirnes “Dalmatian Pramenka” jēriem, kuri dzimuši, audzēti un nokauti vienīgi 4. punktā minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Lai iegūtu produktu “Dalmatinska janjetina”, jērus nokauj, kad tie ir 70–130 dienas veci un kad to ķermeņa svars ir 15–28 kg.

Šķirnes “Dalmatian Pramenka” jēru liemeņu raksturīgās iezīmes ir vidēji laba līdz ļoti laba uzbūve un nelielais vai mērenais pārklājums ar taukaudiem (2. vai 3. pakāpe). Liemeņi ar galvu sver 8–14 kg un ir līdz 80 cm gari, un silta liemeņa iznākums ir vismaz 45 %. Muskuļaudi ir gaiši rozā līdz rozā krāsā, muguras garākā muskuļa (longissimus dorsi) gaļā ir mazāk nekā 4 % tauku, un tā satur vismaz piecus dažādus terpēnu grupas gaistošos organiskos ķīmiskos savienojumus.

longissimus dorsi

Produktu “Dalmatinska janjetina” laiž tirgū visu gadu, turklāt tikai svaigā un atdzesētā veidā, kā veselu liemeni ar galvu, nierēm un nieru taukiem (kas paliek piestiprināti liemenim) un vai nu ar subproduktiem (aknām, plaušām ar traheju un sirdi), vai bez tiem, un sēkliniekiem, ja tādi ir, kuri uzskatāmi par liemeņa daļu, vai kā pusliemeni, kas iegūts, liemeni gareniski un simetriski sadalot pa līniju, kas iet caur galvas centru, kakla, muguras, jostas un krusta kaula skriemeļu centru un caur krūšu kaula un sēžas kaula, un kaunuma kaula simfīzes centru.

Produktu “Dalmatinska janjetina” vienmēr ēd termiski apstrādātu. Gaļa ir sulīga un maiga un mutē kūst, un tai nav izteikta aitas gaļas smaržas vai garšas.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādes produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādes produktiem)

Produkta “Dalmatinska janjetina” ražošanā izmantotie jēri līdz nokaušanai barojas tikai ar mātes pienu un ganību zāli.

Ganības ir svarīgākais aitu barības avots un nodrošina līdz 80 % no to uztura vajadzībām, bet atlikušos 20 % veido pļavas siens un/vai retāk — lucernas siens (galvenokārt ziemā). Vismaz 80 % barības iegūst 4. punktā noteiktajā produkta “Dalmatinska janjetina” ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā. Sienu visbiežāk iegūst tuvējās pļavās, kas atrodas auglīgākos apgabalos Dalmācijas iekšzemē, proti, Dalmācijas kalnainajos apgabalos, bet lielas vajadzības un sausuma gadījumos to iegūst arī ārpus produkta “Dalmatinska janjetina” noteiktā ražošanas apgabala, jo īpaši Lika un Gorski Kotar pļavās, bet tikai šādās teritorijās: Zadaras [Zadar] županija (Gračac pilsētas apgabals), Likas-Seņas [Lika-Senj] županija (visa županija), Karlovacas [Karlovac] županija (tikai Ogulin pilsētas teritorija un Josipdol, Plaški un Saborsko pašvaldību teritorija) un Piejūras-Kalnu [Primorje-Gorski Kotar] županija (tikai Vrbovsko, Delnice un Čabar pilsētu teritorija un Lokve, Fužine, Mrkopalj, Ravna Gora, Skrad un Brod Moravice pašvaldību teritorija). Sienu no iepriekš uzskaitītajiem apgabaliem var izmantot kā papildbarību aitām (bet ne jēriem) ziemā, kad aitas ir grūsnas, jo šajā periodā tas neietekmē jēra gaļas kvalitāti un ķīmisko sastāvu.

Lika

Gorski Kotar

Zadar

Gračac

Lika-Senj

Karlovac

Ogulin

Josipdol

Plaški

Saborsko

Primorje-Gorski Kotar

Vrbovsko

Delnice

Čabar

Lokve

Fužine

Mrkopalj

Ravna Gora

Skrad

Brod Moravice

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi produkta “Dalmatinska janjetina” ražošanas posmi jāveic 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Produkta “Dalmatinska janjetina” ražošanas process ietver šķirnes “Dalmatian Pramenka” aitu audzēšanu, pārošanu un atnešanos, kā arī jēru audzēšanu un nokaušanu.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Pirms “Dalmatian Pramenka” jēru liemeņu un pusliemeņu laišanas tirgū, tiem jābūt marķētiem ar tās apstiprinātās kautuves zīmogu, kurā jēri nokauti, un iesaiņotiem caurspīdīgā, pašlīmējošā plastmasas plēvē.

Iepakošana, t. i., sagatavotu un atdzesētu “Dalmatian Pramenka” jēru liemeņu iesaiņošana plastmasas plēvē pirms produkta laišanas tirgū notiek kautuvēs, kas atrodas 4. punktā minētajā apgabalā, galvenokārt tādēļ, lai aizsargātu gaļas higiēnu (lai novērstu liemeņu nonākšanu saskarē ar mikrobioloģiskā piesārņojuma avotiem apstrādes un transportēšanas laikā), svaigumu un kvalitāti (lai novērstu liemeņu nonākšanu saskarē ar gaisu un tādējādi kavētu ķīmiskos procesus, kuros gaļā sadalās tauki un olbaltumvielas).

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Produktu “Dalmatinska janjetina” ražo šādu županiju administratīvajā teritorijā: Likas-Seņas županijā (tikai Novalja pilsētas teritorijā un Velebit kalnu grēdas piekrastes nogāzēs Karlobag pašvaldības teritorijā) un Zadaras županijā (tikai Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag un Zadar pilsētu teritorijā un Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi un Zemunik Donji pašvaldību teritorijā), kā arī visā Šibenikas-Kninas [Šibenik-Knin] županijas, Splitas-Dalmācijas [Split-Dalmatia] županijas un Dubrovnikas-Neretvas [Dubrovnik-Neretva] županijas teritorijā.

Novalja

Velebit

Karlobag

Benkovac

Biograd

Nin

Obrovac

Pag

Zadar

Bibinje

Galovac

Jasenice

Kali

Kolan

Kukljica

Lišane Ostrovičke

Novigrad

Pakoštane

Pašman

Polača

Poličnik

Posedarje

Povljana

Preko

Privlaka

Ražanac

Sali

Stankovci

Starigrad

Sukošan

Sveti Filip i Jakov

Škabrnja

Tkon

Vir

Vrsi

Zemunik Donji

Šibenik-Knin

Split-Dalmatia

Dubrovnik-Neretva

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dabas faktori

Dalmācijas ģeogrāfiskais apgabals aptver trīs dažādas ģeomorfoloģiskās un klimatiskās zonas (piekrastes un salu zonu ar Vidusjūras klimatu, Dalmācijas iekšzemi ar submediteriāno klimatu un kalnu zonu ar kontinentālu klimatu), kas kopā ar cilvēku ietekmi gadsimtu gaitā ir tieši veidojušas šā apgabala augu segu. Vietās, kuras spēcīgi ietekmē bora vai kurās ir degradētākās, akmeņainākās augsnes (piemēram, Velebit kalnu grēdas pakājē), galvenokārt ir ganības ar ārstniecisko salviju un kaviļu (Ass. Stipo-Salvietum officinalis) un lielu skaitu Illīrijas un Illīrijas-Adrijas jūras endēmisko sugu, kuru vidū dominē sugas, kas pielāgojušās sausumam un spēcīgajam boras vējam, jo īpaši aromātisko augu un ārstniecības augu sugas. Dalmācija ir viens no Eiropas reģioniem ar bagātāko floru, jo tajā ir aptuveni 3 500 dažādu augu sugu, no kurām vairāk nekā 7 % ir endēmiskas, kā arī lielāks skaits stenoendēmisku sugu (Ozimec et al., 2009, Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijske sorte i pasmine Dalmacije, 430. lpp.). Ganības Dalmācijas iekšzemē galvenokārt sastāv no Illīrijas auzenes un kelērijas (Ass. Festuco-Koelerietum officinalis), un floras sastāvā dominē daudzas zemas, pārsvarā pa zemi ložņājošas zālaugu sugas, kas, iespējams, ieviesušās aitu ganībās tūkstošiem gadu gaitā veiktā atlases procesa rezultātā. Šīs ganības uzskata par tipiskām aitu ganībām (Rogošić, 2000: Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima, 112. lpp.). Tas sniedz skaidrus pierādījumus ne tikai tam, ka vietējā šķirne “Dalmatian Pramenka” ir pielāgojusies dabas apstākļiem, kuros ir maz barības vielu, bet arī tam, ka tā ir ietekmējusi ganību botānisko sastāvu un īpašības. Papildus dažādu augu sugu pārpilnībai Dalmācijas ganību īpatnības piekrastes un salu apgabalā, kā arī Dalmācijas iekšzemē ir mazais ganību daudzums, jo īpaši gada sausajos periodos, un ievērojamā daļa tādu augu sugu, kuriem ir zema uzturvērtība, bet kuri satur daudz aromātisko un antioksidatīvo ķīmisko savienojumu (divdīgļlapju) (6.4. pielikums. Krvavica et al., 2015, Isparljivi sastojci arome dalmatinske janjetine, Meso 1, 58. lpp.). Šo iezīmju dēļ Dalmācijas ganības ir patiesi unikālas un ievērojami atšķiras no ganībām kontinentālajās teritorijās, savukārt kalnu zonās, kur augu augšana vasarā netiek kavēta (un kur nav sausuma, atšķirībā no Dalmācijas iekšzemes zemākajām teritorijām, piekrasti un salām), ganības ir ne tikai bagātas ar augu sugām, bet to ir arī liels daudzums, un tās tradicionāli izmanto kā pļavas kvalitatīva siena ražošanai vai ganīšanai gada sausajā periodā.

Velebit

Ass. Stipo-Salvietum officinalis

Ozimec et al.

Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijske sorte i pasmine Dalmacije

Ass. Festuco-Koelerietum officinalis

Rogošić

Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima

Krvavica et al

Isparljivi sastojci arome dalmatinske janjetine

Meso

Cilvēkfaktori

Nosaukums “Dalmācija” ir cieši saistīts ar aitkopības tradīciju šajā apgabalā. Jau 4. gadsimtā pirms mūsu ēras mūsdienu Dalmācijas teritorijā apmetās illīriešu cilts “Dalmatae” jeb “Delmatae”. Šīs cilts nosaukums ir cēlies no illīriešu vārda, ar ko apzīmē aitas, proti, “dalma” vai “delma”, un Romas province Dalmācija tika nosaukta šīs cilts vārdā (Ozimec et al., 2009, Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije; Tradicijsko poljoprivredno bilje i domaće životinje, 203. un 204. lpp.). Pirmie rakstveida ieraksti par aitkopību Dalmācijā ir datēti ar 17. gadsimta beigām un 19. gadsimta sākumu, savukārt 1808. gada avotā minēta gandrīz divu miljonu aitu un kazu audzēšana (Defilippis, 2001, Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti, 83. lpp.; skat. Kraljski Dalmatin, 1808, 218. un 222. lpp.). Pastāv vēsturiskas liecības par to, ka Dalmācijas aitkopji piekopa klejotāju dzīvesveidu; vasaras mēnešos (jūnijā–augustā) tie aizdzina aitas un kazas līdz tuvākajiem kalniem, kur kopā ar tām arī dzīvoja, un šī ieraža šajā reģionā (Velbita, Dinarides, Svilaja, Kamešnica, Mosor un Biokovo kalnu grēdās) pastāv joprojām. Aitkopji to dara galvenokārt tāpēc, ka vasarā zemieņu apgabalos veģetācija pārstāj augt, citiem vārdiem sakot, trūkst ganību un ūdens.

Ozimec et al.

Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije

Tradicijsko poljoprivredno bilje i domaće životinje

Defilippis

Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti

Kraljski Dalmatin

Velbita

Dinarides

Svilaja

Kamešnica

Mosor

Biokovo

Tradicionālais “Dalmatinska janjetina” pagatavošanas veids — vesela jēra liemeņa ar galvu cepšana (Brusić, 8000 godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu, 416., 427., 428., 431. lpp.) —, ir būtiski ietekmējis īpašības, kas piemīt šķirnes “Dalmatian Pramenka” jēru liemeņiem (jēru vecumu un svaru), kuri minētā iemesla dēļ vienmēr tiek tirgoti ar galvu.

Brusić

godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu

Produkta specifika

Produkta specifika

Patērētāji produktu “Dalmatinska janjetina” vērtē augstu, un, ņemot vērā tā īpašo kvalitāti, to uzskata par dalmāciešu kulinārijas produktu. Pamatojoties uz svaru, šķirnes “Dalmatian Pramenka” jēru liemeņi pieder pie vieglo jēru liemeņu kategorijas. Salīdzinot ar jēriem, kas audzēti kontinentālajos apgabalos vai intensīvi audzēti kūtīs, no šķirnes “Dalmatian Pramenka” jēriem iegūto liemeņu iznākums kautuvē ir lielāks, un muskuļaudi ir nedaudz tumšāki un satur mazāk tauku. Muguras garākā muskuļa gaļā ir mazāk nekā 4 % tauku (Vnučec, 2011, Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja, doktora disertācija, 61. lpp.), tā satur vairāk dažādu gaistošo aromātisko savienojumu, jo īpaši terpēnu (Krvavica et al., 2015, op. cit., 62. lpp.), un tai ir īpašs taukskābju sastāvs. Visu minēto īpašību kombinācija rada specifiskas organoleptiskās īpašības, kuras patērētāji īpaši atzīst un novērtē. Jēru vecums un ķermeņa svars kaušanas laikā, kā arī veids, kādā liemeņi tiek sagatavoti kautuvē, galvenokārt izriet no aitu audzēšanas tradīcijas, produkta paredzētā izmantošanas veida un patērētāju ieradumiem; līdz ar to šķirnes “Dalmatian Pramenka” jēru liemeņi, t. i., produkts “Dalmatinska janjetina”, vienmēr tiek laists tirgū ar galvu, nierēm un nieru taukiem un vai nu ar subproduktiem un sēkliniekiem, vai bez tiem.

Vnučec

Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja

Krvavica et al.

op. cit.

Nosaukums “Dalmatinska janjetina” tradicionāli tiek lietots sarunvalodā, ir sastopams daudzu Dalmācijas restorānu un kontinentālās Horvātijas restorānu ēdienkartēs, un tāds pats nosaukums tiek izmantots arī zinātniskajā un profesionālajā literatūrā.

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produktu

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produktu

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produktu “Dalmatinska janjetina” ir balstīta uz šķirnes “Dalmatian Pramenka” jēru gaļas īpašo kvalitāti un tradicionālo audzēšanas metodi konkrētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Produktam “Dalmatinska janjetina” ir tā apgabala nosaukums, kurā audzē šķirni “Dalmatian Pramenka” (Dalmācijas nosaukums), bet pats Dalmācijas nosaukums ir cēlies no illīriešu vārda, ar ko apzīmē aitas, proti, “dalma” vai “delma”. Tāpēc var teikt, ka Dalmācija kopš neatminamiem laikiem ir bijusi aitu un aitkopju zeme.

Šķirnes “Dalmatian Pramenka” dzīvnieku īpašības, piemēram, izturība un veiklība, un jo īpaši to mazā konusveida galva, elastīgais žoklis un lūpas, liecina, ka šī šķirne tūkstošiem gadu gaitā ir pielāgojusies Dalmācijas karsta ainavas skarbajiem apstākļiem, nodrošinot, ka tā var ganīties grūti sasniedzamajās ganībās uz klinšainās Dalmācijas zemes, kuru sedz krūmājs un brikšņi, kā arī izdzīvot pat visgrūtāk sasniedzamajā un mežonīgākajā teritorijā, kas atrodas ļoti stāvās nogāzēs piekrastes reģionā. Turklāt Dalmācijas iekšzemes ganības tiek uzskatītas par tipiskām aitu ganībām, kas, iespējams, izveidojušās veģetācijas atlases rezultātā, tūkstošiem gadu garumā tajās ganot galvenokārt aitas, bet ir skaidri redzams, ka pielāgošanās process ir noticis abos virzienos. Produkta “Dalmatinska janjetina” specifisko smaržu un garšu galvenokārt veido trīs dažādajās veģetācijas zonās atrodamās daudzās augu sugas, arī ievērojamais skaits tādu augu, kuriem ir zema uzturvērtība, bet kuri satur daudz aromātisku un antioksidatīvu ķīmisko savienojumu, kas būtiski ietekmē produkta specifisko ķīmisko sastāvu un jo īpaši tā taukskābju sastāvu (Vnučec, 2011, op. cit., 67. lpp.), kā arī gaistošo aromātisko savienojumu sastāvu. Tā rezultātā produkta “Dalmatinska janjetina” aromātiskajā profilā ir daudz lielāks skaits dažādu gaistošo savienojumu nekā citu veidu jēra gaļā, un jo īpaši tas attiecas uz terpēnu skaitu un kopējo proporciju salīdzinājumā ar kontinentālo jēru gaļu (Krvavica et al., 2016, Isparljivi sastojci mesa janjadi iz različitih zemljopisnih područja, lietas izskatīšana, 162. lpp.). Terpēni ir divdīgļlapju metabolīti, kas ir ievērojami pārstāvēti unikālajā un daudzveidīgajā Dalmācijas ganību floras sastāvā un kas neskarti uzsūcas tieši dzīvnieku audos (Krvavica et al., 2015, op.cit., 58. lpp.), tāpēc literatūrā tie tiek uzskatīti par unikāliem augu izcelsmes marķieriem (Krvavica et al., 2016, op. cit., 162. lpp.). Turklāt, tā kā apgabalā, kurā audzē šķirni “Dalmatian Pramenka”, lielu daļu gada ganības ir trūcīgas, aitas un jēri, meklējot barību, katru dienu mēro lielus attālumus, un tāpēc produkts “Dalmatinska janjetina” satur mazāk tauku un ir nedaudz tumšākā krāsā (gaiši rozā līdz rozā) nekā citu veidu jēru gaļa. Trūcīgās ganības nozīmē arī to, ka jēri aug lēnāk un līdz ar to tiem ir mazāk attīstīta gremošanas sistēma; tādējādi liemeņu iznākums kautuvē ir lielāks nekā kontinentālo jēru liemeņu iznākums (Mioč et al., 2012, “Dalmatinska janjetina”, lietas izskatīšana, 31., 32. un 34. lpp.). Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka produkta “Dalmatinska janjetina” īpašo smaržu un garšu rada ne tikai šķirnes īpašības un aitu un jēru tradicionālā audzēšanas metode, bet arī — un galvenokārt — ģeogrāfiskā apgabala, kurā audzē šķirni “Dalmatinska Pramenka”, specifika.

Vnučec

op. cit.

Krvavica et al.

Isparljivi sastojci mesa janjadi iz različitih zemljopisnih područja

Krvavica et al.

op.cit.

Krvavica et al.

op. cit.

Mioč et al.

Atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju

Atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Specifikacija%20DJ%20-%20izmijenjena_02.2022_%C4%8Distopis.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---

| 6.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/12

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 341/06)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Priorat/Priorato”

PDO-ES-A1560-AM03

Paziņojuma datums: 10.6.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Mazāku ģeogrāfisku vienību pievienošana

APRAKSTS

Ir pievienotas vairākas jaunas mazākas ģeogrāfiskās vienības (atrašanās vietas un vīndārzi).

Ar šo grozījumu maina produkta specifikācijas 4.2. punktu, pievienojot b) un c) apakšpunktu. Grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no veidiem, kas uzskaitīti Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētās regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā.

PAMATOJUMS

Papildus mazākajām ģeogrāfiskajām vienībām, kas pašlaik ir atzītas produkta specifikācijā, ACVN “Priorat” regulatīvā padome ir identificējusi to ACVN apgabalu atrašanās vietu nosaukumus, kas ir iekļauti zemesgrāmatu reģistrā un/vai oficiālajās kartēs, lai saglabātu vietējos vietvārdus un veicinātu to lietošanu.

Šajā sakarā regulatīvā padome izmantoja pašreizējās un vēsturiskās kartes un zemesgrāmatu reģistra dokumentus, lai saskaņā ar Regulas (ES) 2019/33 55. pantu izveidotu un apstiprinātu ACVN “Priorat” apgabalu atrašanās vietu sarakstu, lai tādējādi nodrošinātu, ka vietas ir “skaidri norādītas” kartēs un attiecīgajos kadastrālajos nogabalos un zemes gabalos.

Ir arī pamanīts, mazākā mērogā, ka dažiem vīndārziem tiek doti arī pašiem savi īpašie nosaukumi, kas ļauj tos identificēt. Vīndārzus, kuri zināmi pēc īpaša vietvārda vai tradicionāla nosaukuma, kas oficiāli identificējams pēc šā vārda, regulatīvā padome tā ierakstīja vīnkopju reģistrā. Saskaņā ar minētās regulas 20. panta 2. punktu par ACVN “Priorat” (Katalonijas valdības 2006. gada 18. aprīļa rīkojums ARP 188/2006) reģistrā cita starpā jāiekļauj arī šāda informācija: “(..) vīndārza nosaukums, vieta un pašvaldība, kurā atrodas vīndārza zemes gabals, ražošanas apgabals, nogabala un zemes gabala dati no Katalonijas vīndārzu reģistra [Registro vitivinícola de Cataluña], audzētā(-ās) vīnogu šķirne(-es) un jebkāda cita informācija, kas nepieciešama, lai precīzi klasificētu un atrastu attiecīgo vīndārzu.”

Nosaukumiem, kas apzīmē vietas apgabalā (pašvaldības daļā), ir gan tehniska, gan kultūras funkcija — tehniska funkcija, jo tie identificē vietas ģeogrāfiski, un kultūras funkcija, jo tie sniedz informāciju par to personu kultūru, valodu vai paražām, kas attiecīgās vietas tā nosaukuši. Šajā kontekstā vietvārdi ir kolektīvais mantojums, kas jāaizsargā kā daļa no teritorijas valodas un kultūras mantojuma.

Vietvārdu vērtību kā daļu no nācijas nemateriālā kultūras mantojuma cita starpā ir atzinusi devītā Apvienoto Nāciju Organizācijas konference par ģeogrāfisko nosaukumu standartizāciju (Rezolūcija IX/4, Ņujorka, 2007. gada augusts). Vērtība ir minēta arī Katalonijas valdības 2001. gada 23. janvāra Rīkojuma Nr. 59/2001, ar ko izveido vietvārdu komiteju [Comisión de Toponimia] un ar ko groza Rīkojumu Nr. 78/1991 par vietvārdu izmantošanu, preambulā.

Vīnkopības kontekstā un jo īpaši ACVN “Priorat” aptvertajā apgabalā vīndārzu ilgtermiņa ekonomiskā un kultūras nozīme vietējiem iedzīvotājiem, valodu un etniskajām grupām skaidri parāda to vērtību kā nemateriālu kultūras mantojumu. Iespēja marķēt vīnu ar konkrētas atrašanās vietas vai vīndārza nosaukumu kā “mazāku ģeogrāfisko vienību” ļauj ģeogrāfiski precīzi noteikt vietu, kur vīnogas audzētas. Turklāt tas palīdz saglabāt un popularizēt nosaukumus, ko iepriekšējās vīnkopju paaudzes ACVN “Priorat” apgabalā piešķīra dažādām vietām (dažās pašvaldību daļās), kas veido noteiktu ģeogrāfisko apgabalu.

Šādas rīcības mērķis ir dot iespēju vīnu ražotājiem, kuriem ir atļauts izmantot ACVN, ģeogrāfiski precīzi noteikt vietu, kur tika audzētas vīnogas, kas izmantotas konkrēta vīna ražošanai, tādējādi sniedzot patērētājiem pēc iespējas vairāk informācijas un palīdzot saglabāt dzīvus un popularizēt nosaukumus, pēc kuriem ir zināmas konkrētās atrašanās vietas un vīndārzi saskaņā ar vietējām paražām.

2.   Jauni maksimālie ražošanas apjomi

APRAKSTS

Lai vīnu varētu marķēt ar kādu no tālāk uzskaitītajām norādēm, kas saistītas ar dažādām atzītām ģeogrāfiskām vienībām, vīnogām ir samazināts maksimālais ražas iznākums; attiecīgās norādes ir šādas: “vila” (ciems), “paraje” (atrašanās vieta), “viña clasificada” (klasificēts vīndārzs) un “gran viña clasificada” (liels klasificēts vīndārzs).

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8.3.B punktu un vienotā dokumenta 5.2. punktu.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no veidiem, kas uzskaitīti Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētās regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā.

PAMATOJUMS

Mērķis ir uzlabot kvalitāti un sniegt patērētājam precīzāku informāciju par to, kur vīnogas tiek audzētas.

3.   Prasības jaunu marķējuma norāžu izmantošanai kopā ar mazākām ģeogrāfiskām vienībām

APRAKSTS

Ir mainītas prasības lietot apzīmējumu “vino de vila de” (ciema vīns no), vienlaikus paredzot nosacījumus jauno norāžu “paraje”, “viña clasificada” un “gran viña clasificada” izmantošanai kopā ar mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8.3.B punktu un vienotā dokumenta 9. punktu.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no veidiem, kas uzskaitīti Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētās regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā.

PAMATOJUMS

Priekšlikums paredz, ka 100 % vīnogu jābūt no attiecīgās mazākās ģeogrāfiskās vienības gadījumos, kad iepriekš minētās fakultatīvās norādes izmanto kopā ar mazākām ģeogrāfiskām vienībām. Ir arī ierosināts noteikt ierobežojumus attiecībā uz audzēšanas un vīndarības praksi, lai mazākas ģeogrāfiskās vienības būtu minētas tikai tad, ja ACVN “Priorat” raksturīgās īpašības ir izteiktas pilnībā un lielākā daļa vīnogu ir iegūtas no seniem, mazražīgiem “Garnacha Negra”, “Garnacha Peluda”, “Garnacha Blanca” vai “Cariñena” šķirņu vīnogulājiem, no kuriem visbiežāk ražo ar ACVN “Priorat” apzīmētus vīnus.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Priorat

Priorato

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 3. | Desertvīns |
| --- | --- |

3.

Desertvīns

| 16. | Pārgatavu vīnogu vīns |
| --- | --- |

16.

Pārgatavu vīnogu vīns

4.   Vīnu apraksts

1.   VĪNS — baltvīns un sārtvīns, un vinos de finca baltvīns, un vinos de finca sārtvīns (īpaša kategorija Katalonijas augstas kvalitātes vīniem, kas ražoti vienā vīndārzā)

ĪSS APRAKSTS

Tīrs, dzidrs un košs. Atbilstoša aromātiskā intensitāte un kvalitāte.

Baltvīni: ar raksturu, augļu, ziedu vai pienainu aromātu. Garša līdzsvarota, vienmērīga un svaiga.

Koka traukos izturēti baltvīni: ar augļu un/vai garšvielu aromātu. Līdzsvarota garša ar labu struktūru.

Sārtvīni: ar augļu un/vai ziedu aromātu. Vīni ar augļu garšu un ar patīkamu un ilgu pēcgaršu, kuri rada labu pirmo iespaidu un kuru garša attīstās uz aukslējām.

Turklāt vinos de finca vīnam jābūt tīram un dzidram pēc izskata, ar pareizu aromātisko intensitāti un labu izgaršojamu struktūru.

| * | Gaistošais skābums: līdz 1 gadu veci vīni: 16,5 miliekvivalenti uz litru; vairāk nekā 1 gadu veci vīni: 18 miliekvivalenti uz litru. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ir mazāks par 5 g/l, un 250 mg/l, ja cukuru saturs pārsniedz vai ir vienāds ar 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Ja ierobežojumi nav norādīti, piemēro spēkā esošos tiesību aktus. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 13 |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

13

Minimālais kopējais skābums

3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2.   VĪNS — sarkanvīni un sarkanie vinos de finca

ĪSS APRAKSTS

Tīrs, dzidrs un košs. Augļains un/vai ar ziedu un/vai ar minerālu primārajiem aromātiem. Ar līdzsvarotu sākumgaršu un izgaršojamu tās attīstību, ar struktūru un svaigumu.

Koka traukos izturēts vīns: tīrs un dzidrs pēc izskata. Līdzsvars starp primārajiem, sekundārajiem un terciārajiem aromātiem. Intensīvs un patīkams pirmais iespaids un izgaršojama attīstība, ar patīkamu tanīna struktūru.

Turklāt vinos de finca vīnam jābūt tīram un dzidram pēc izskata, ar pareizu aromātisko intensitāti un labu izgaršojamu struktūru.

| * | Gaistošais skābums: līdz 1 gadu veci vīni: 16,5 miliekvivalenti uz litru; vairāk nekā 1 gadu veci vīni: 20 miliekvivalenti uz litru. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimālais sēra dioksīda saturs: 150 mg/l, ja cukuru saturs ir mazāks par 5 g/l, un 200 mg/l, ja cukuru saturs pārsniedz vai ir vienāds ar 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Ja ierobežojumi nav norādīti, piemēro spēkā esošos tiesību aktus. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 13,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

13,5

Minimālais kopējais skābums

3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3.   DESERTVĪNS (rancio vīns, saldais desertvīns, mistela baltvīns, mistela sarkanvīns, dabiski saldais vīns)

ĪSS APRAKSTS

Rancio vīns: tīrs un dzidrs pēc izskata, krāsa — no rubīnsarkanas līdz brūnai ar terakota toņiem. Terciārie aromāti, kas raksturīgi izturēšanas procesam. Samanāms gaistošais skābums un iespējams žāvētu augļu aromāts. Līdzsvarots skābums un krēmīgs uz aukslējām.

Saldais rancio vīns: tas pats, kas minēts iepriekš attiecībā uz izskatu un aromātu. Runājot par garšu, piesātināts un ar ievērojamu saldumu.

Saldais desertvīns: tīrs un dzidrs pēc izskata. Ar augļu un/vai ziedu, un/vai garšvielu, un/vai žāvētu augļu aromātu. Laba piesātinātība mutē un ievērojams saldums.

Mistela baltvīns: tīrs un dzidrs; salmu dzeltena krāsa, iespējams, ar zeltainu nokrāsu. Ar svaigu vīnogu aromātu, kas raksturīgs ziediem, augļiem un/vai garšvielām. Laba piesātinātība, līdzsvarots skābums un ievērojams saldums.

Mistela sarkanvīns: kā iepriekš, bet sarkanā krāsā, iespējams, ar violetu nokrāsu.

Dabiski saldais vīns: tīrs un dzidrs pēc izskata. Ar augļu un/vai ziedu, un/vai garšvielu, un/vai žāvētu augļu aromātu. Iespējams terciārs aromāts. Laba piesātinātība mutē un ievērojams saldums.

| * | Gaistošais skābums: baltvīni un sārtvīni — maks. 18 miliekvivalenti uz litru; sarkanvīni: maks. 20 miliekvivalenti uz litru; rancio vīni: maks. 40 miliekvivalenti uz litru. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimālais sēra dioksīda saturs: 150 mg/l, ja cukuru saturs ir mazāks par 5 g/l, un 200 mg/l, ja cukuru saturs pārsniedz vai ir vienāds ar 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Ja ierobežojumi nav norādīti, piemēro spēkā esošos tiesību aktus. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 15 |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

15

Minimālais kopējais skābums

3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4.   PĀRGATAVU VĪNOGU VĪNS

ĪSS APRAKSTS

Pārgatavu vīnogu vīns tiek izgatavots, mākslīgi nepalielinot dabisko spirta saturu, un tajā esošais spirts pilnībā iegūts fermentācijas procesā. To dabiskajam spirta saturam ir jāpārsniedz 15 tilp. %, bet minimālajam faktiskajam spirta saturam ir jābūt 13,5 tilp. %.

Šajā vīna kategorijā par vimblanc uzskata vīnu, kas iegūts no “Garnacha Tinta” šķirnes vīnogām, fermentēts tvertnēs, vēlams no ozola, kuru maksimālā ietilpība ir 100 litri.

Tīrs un dzidrs pēc izskata. Jaunajiem vimblanc vīniem ir jābūt purpursarkanā krāsā, kuras intensitāte var mainīties, savukārt veci vimblanc vīni var būt pat rubīnsarkanā krāsā. Žāvētu augļu aromāts. Iespējams terciārs aromāts. Laba piesātinātība mutē un ievērojams saldums.

| * | Gaistošais skābums: līdz 1 gadu veci vīni: maks. 16,5 miliekvivalenti uz litru; baltvīni un sārtvīni, kas vecāki par 1 gadu: maks. 18 miliekvivalenti uz litru; sarkanvīni, kas vecāki par 1 gadu: maks. 20 miliekvivalenti uz litru. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimālais sēra dioksīda saturs: baltvīni un sārtvīni — 200 mg/l; sarkanvīni: 150 mg/l. |
| --- | --- |

*

| * | Ja ierobežojumi nav norādīti, piemēro spēkā esošos tiesību aktus. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 13,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

13,5

Minimālais kopējais skābums

3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

1.   Audzēšanas prakse

| — | Jāievēro tradicionālā audzēšanas pieeja, lai iegūtu vīnogas ar vislabākajām īpašībām.
  Audzējot vīnogas, jānodrošina vides un vīnogulāju fizioloģiskais līdzsvars. Agronomiskās zināšanas ir jāizmanto, lai iegūtu vīnogas optimālā vīna darīšanas stāvoklī. |
| --- | --- |

—

Jāievēro tradicionālā audzēšanas pieeja, lai iegūtu vīnogas ar vislabākajām īpašībām.

Audzējot vīnogas, jānodrošina vides un vīnogulāju fizioloģiskais līdzsvars. Agronomiskās zināšanas ir jāizmanto, lai iegūtu vīnogas optimālā vīna darīšanas stāvoklī.

| — | Vīnogulāji ir jāveido, izmantojot tradicionālo kausveida metodi vai jebkuru citu metodi, kas vīniem nodrošina vislabāko kvalitāti un bagātīgu aromātu. |
| --- | --- |

—

Vīnogulāji ir jāveido, izmantojot tradicionālo kausveida metodi vai jebkuru citu metodi, kas vīniem nodrošina vislabāko kvalitāti un bagātīgu aromātu.

| — | Minimālā un maksimālā stādījumu biezība ir attiecīgi 2 500 un 9 000 vīnogulāju uz hektāru. Jauniem vīndārziem, kas iestādīti pēc 2013. gada 1. janvāra, minimālā un maksimālā stādījumu biezība ir attiecīgi 3 000 un 9 000 vīnogulāju uz vienu hektāru. |
| --- | --- |

—

Minimālā un maksimālā stādījumu biezība ir attiecīgi 2 500 un 9 000 vīnogulāju uz hektāru. Jauniem vīndārziem, kas iestādīti pēc 2013. gada 1. janvāra, minimālā un maksimālā stādījumu biezība ir attiecīgi 3 000 un 9 000 vīnogulāju uz vienu hektāru.

| — | Apūdeņošana jāsaskaņo iepriekš un jāveic tikai tad, ja tā nepieciešama stādījumu izdzīvošanai vai tāpēc, lai nodrošinātu vai uzlabotu vīnogu kvalitāti. |
| --- | --- |

—

Apūdeņošana jāsaskaņo iepriekš un jāveic tikai tad, ja tā nepieciešama stādījumu izdzīvošanai vai tāpēc, lai nodrošinātu vai uzlabotu vīnogu kvalitāti.

| — | Vēlams ražu novākt ar rokām. Aizsargātos vīnus drīkst ražot tikai no vīnogām, kuru minimālais potenciālais spirta saturs ir vismaz 12,5 tilp. % sarkanogu šķirnēm un 12 tilp. % baltogu šķirnēm. |
| --- | --- |

—

Vēlams ražu novākt ar rokām. Aizsargātos vīnus drīkst ražot tikai no vīnogām, kuru minimālais potenciālais spirta saturs ir vismaz 12,5 tilp. % sarkanogu šķirnēm un 12 tilp. % baltogu šķirnēm.

2.   Attiecīgais ierobežojums vīnu gatavošanā

| — | Ražošanā obligāti jāievēro tradicionālās metodes, izmantojot tehnoloģijas, kuru mērķis ir optimizēt vīna kvalitāti. Izspiežot no novāktajām vīnogām misu vai vīnu un atdalot to no miziņām/drabiņām, ir jāizmanto atbilstošs spiediens, lai nodrošinātu, ka izspiešanas apjoms nepārsniedz 65 l vīna no 100 kg vīnogu. |
| --- | --- |

—

Ražošanā obligāti jāievēro tradicionālās metodes, izmantojot tehnoloģijas, kuru mērķis ir optimizēt vīna kvalitāti. Izspiežot no novāktajām vīnogām misu vai vīnu un atdalot to no miziņām/drabiņām, ir jāizmanto atbilstošs spiediens, lai nodrošinātu, ka izspiešanas apjoms nepārsniedz 65 l vīna no 100 kg vīnogu.

| — | Vīniem, uz kuriem ir norāde “vino de finca”, jābūt ražotiem un pilnībā izturētiem atsevišķi no citiem vīna darītavas vīniem, un tiem vienmēr jābūt identificējamiem. Maksimālā atļautā to vīnogu raža, kuras paredzēts izmantot “vino de finca” ražošanai, ir par 15 % mazāka nekā raža, kas noteikta attiecībā uz ACVN vīniem. Metodēm, kuras izmanto vīnogu novākšanai, transportēšanai un apstrādei, spiešanas metodēm, fermentācijas kontrolei, vīndarības procesā izmantotajām vīndarības metodēm un vīna izturēšanas metodēm vajadzētu būt tādām, lai radītu augstākās kvalitātes produktus. |
| --- | --- |

—

Vīniem, uz kuriem ir norāde “vino de finca”, jābūt ražotiem un pilnībā izturētiem atsevišķi no citiem vīna darītavas vīniem, un tiem vienmēr jābūt identificējamiem. Maksimālā atļautā to vīnogu raža, kuras paredzēts izmantot “vino de finca” ražošanai, ir par 15 % mazāka nekā raža, kas noteikta attiecībā uz ACVN vīniem. Metodēm, kuras izmanto vīnogu novākšanai, transportēšanai un apstrādei, spiešanas metodēm, fermentācijas kontrolei, vīndarības procesā izmantotajām vīndarības metodēm un vīna izturēšanas metodēm vajadzētu būt tādām, lai radītu augstākās kvalitātes produktus.

| — | Vīni, kuriem uz tā marķējuma ir tiesības atsaukties uz mazāku ģeogrāfisko vienību, vīna darītavā ir jāražo un jāiztur atsevišķi no citiem vīniem, un tiem vienmēr ir jābūt identificējamiem. |
| --- | --- |

—

Vīni, kuriem uz tā marķējuma ir tiesības atsaukties uz mazāku ģeogrāfisko vienību, vīna darītavā ir jāražo un jāiztur atsevišķi no citiem vīniem, un tiem vienmēr ir jābūt identificējamiem.

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

| 1. | Sarkanogu šķirnes
  6 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

1.

Sarkanogu šķirnes

6 000 kg vīnogu no hektāra

| 2. | 39 hl no hektāra |
| --- | --- |

2.

39 hl no hektāra

| 3. | Baltogu šķirnes
  8 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

3.

Baltogu šķirnes

8 000 kg vīnogu no hektāra

| 4. | 52 hl no hektāra |
| --- | --- |

4.

52 hl no hektāra

| 5. | Sarkanogu šķirnes, kas paredzētas “vino de finca” ražošanai
  5 100 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

5.

Sarkanogu šķirnes, kas paredzētas “vino de finca” ražošanai

5 100 kg vīnogu no hektāra

| 6. | 33,15 hl no hektāra |
| --- | --- |

6.

33,15 hl no hektāra

| 7. | Baltogu šķirnes, kas paredzētas “vino de finca” ražošanai
  6 800 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

7.

Baltogu šķirnes, kas paredzētas “vino de finca” ražošanai

6 800 kg vīnogu no hektāra

| 8. | 44,2 hl no hektāra |
| --- | --- |

8.

44,2 hl no hektāra

| 9. | Sarkanogu šķirnes, kas tiek audzētas zemes gabalos ar augstu stādījumu biezību (no 5 000 līdz 9 000 vīnogulāju uz hektāru). Maksimālajai ražai pievieno 0,5 kg par katru vīnogulāju, kas stādīts kā daļa no ražas, kura pārsniedz 5 000 vīnogulājus uz hektāru.
  6 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

9.

Sarkanogu šķirnes, kas tiek audzētas zemes gabalos ar augstu stādījumu biezību (no 5 000 līdz 9 000 vīnogulāju uz hektāru). Maksimālajai ražai pievieno 0,5 kg par katru vīnogulāju, kas stādīts kā daļa no ražas, kura pārsniedz 5 000 vīnogulājus uz hektāru.

6 000 kg vīnogu no hektāra

| 10. | 39 hl no hektāra |
| --- | --- |

10.

39 hl no hektāra

| 11. | Baltogu šķirnes, kas tiek audzētas zemes gabalos ar augstu stādījumu biezību (no 5 000 līdz 9 000 vīnogulāju uz hektāru). Maksimālajai ražai pievieno 0,5 kg par katru vīnogulāju, kas stādīts kā daļa no ražas, kura pārsniedz 5 000 vīnogulājus uz hektāru.
  8 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

11.

Baltogu šķirnes, kas tiek audzētas zemes gabalos ar augstu stādījumu biezību (no 5 000 līdz 9 000 vīnogulāju uz hektāru). Maksimālajai ražai pievieno 0,5 kg par katru vīnogulāju, kas stādīts kā daļa no ražas, kura pārsniedz 5 000 vīnogulājus uz hektāru.

8 000 kg vīnogu no hektāra

| 12. | 52 hl no hektāra |
| --- | --- |

12.

52 hl no hektāra

| 13. | Sarkanogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “vila”

  5 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

13.

Sarkanogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “vila”

5 000 kg vīnogu no hektāra

| 14. | 32,5 hl no hektāra |
| --- | --- |

14.

32,5 hl no hektāra

| 15. | Baltogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “vila”

  7 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

15.

Baltogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “vila”

7 000 kg vīnogu no hektāra

| 16. | 45,5 hl no hektāra |
| --- | --- |

16.

45,5 hl no hektāra

| 17. | Sarkanogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “paraje” vai ar norādi “viña clasificada”

  4 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

17.

Sarkanogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “paraje” vai ar norādi “viña clasificada”

4 000 kg vīnogu no hektāra

| 18. | 26 hl no hektāra |
| --- | --- |

18.

26 hl no hektāra

| 19. | Baltogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “paraje” vai ar norādi “viña clasificada”

  6 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

19.

Baltogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “paraje” vai ar norādi “viña clasificada”

6 000 kg vīnogu no hektāra

| 20. | 39 hl no hektāra |
| --- | --- |

20.

39 hl no hektāra

| 21. | Sarkanogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “gran viña clasificada”

  3 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

21.

Sarkanogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “gran viña clasificada”

3 000 kg vīnogu no hektāra

| 22. | 19,5 hl no hektāra |
| --- | --- |

22.

19,5 hl no hektāra

| 23. | Baltogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “gran viña clasificada”

  4 000 kg vīnogu no hektāra |
| --- | --- |

23.

Baltogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “gran viña clasificada”

4 000 kg vīnogu no hektāra

| 24. | 26 hl no hektāra |
| --- | --- |

24.

26 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Bellmunt del Priorat; Gratallops; El Lloar; La Morera de Montsant un piegulošais Escaladei ciems; Poboleda; Porrera; Torroja del Priorat; La Vilella Alta; La Vilella Baixa; Falset pašvaldības ziemeļu daļa, kurā ietilpst kadastrālie nogabali Nr. 1, 4, 5, 6, 7, 21 un 25 visā pilnībā, zemes gabali Nr. 38, 39, 40, 71, 92, zemes gabala Nr. 93 rietumu daļa (1,69 ha), zemes gabali Nr. 96, 97, 98, 99, 100, 101, zemes gabala Nr. 102 ziemeļu daļa (0,16 ha), zemes gabali Nr. 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 126, 128, 129, 130, 146, 147, 149 un 150 nogabalā Nr. 2, zemes gabali Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, zemes gabala Nr. 47 ziemeļu daļa (17 ha), zemes gabala Nr. 50 ziemeļu daļa (2,6 ha), zemes gabala Nr. 52 ziemeļu daļa (3 ha), zemes gabala Nr. 53 ziemeļu daļa (14 ha), zemes gabali Nr. 54, 55, 56, 57, 58, 59 un 60 nogabalā Nr. 3, zemes gabali Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, zemes gabala Nr. 28 ziemeļu daļa (1,36 ha), zemes gabala Nr. 29 ziemeļu daļa (3,85 ha), zemes gabali Nr. 63, 69, 72, 73, 74 un 75 nogabalā Nr. 19, zemes gabali Nr. 18, 19, 20, 21, zemes gabala Nr. 27 ziemeļu daļa (1,36 ha), zemes gabala Nr. 28 ziemeļu daļa (2,04 ha), zemes gabali Nr. 31, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, zemes gabala Nr. 65 ziemeļu daļa (0,85 ha), zemes gabali Nr. 67, 69, 70, 71, 75, 76, 77 un 78 nogabalā Nr. 20, zemes gabali Nr. 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39 un 40 nogabalā Nr. 22 un zemes gabali Nr. 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47 un 48 nogabalā Nr. 24; Molar pašvaldības austrumu daļa, kurā ietilpst nogabali Nr. 5, 6 un 7 visā pilnībā, zemes gabala Nr. 8 austrumu daļa (0,45 ha) un zemes gabali Nr. 9, 10, 11, 12, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 37, 39, 40, 44, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 60, 62, 63, 65 un 68 nogabalā Nr. 4, zemes gabali Nr. 29, 30, 31, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 176, 194, 197, 198, 201, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 211 un 212 nogabalā Nr. 8, zemes gabali Nr. 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 33, 34, 38, 39, 40, 44 un 45 nogabalā Nr. 9 un zemes gabali Nr. 8, 13, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65 un 72 nogabalā Nr. 10.

7.   Vīna vīnogu šķirnes

“GARNACHA TINTA”

“MAZUELA - CARIÑENA”

“MAZUELA - SAMSÓ”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Paugurainajā zemē atrodams augsnes materiāls no Paleozoja ēras, galvenokārt — no devona un karbona periodiem. Tas ir vecākais slāneklis, kas atrodams Katalonijā un ir saistīts ar vīnogulāju audzēšanu. Šīs seklās augsnes kārtas, kurās ir maz organisko vielu, galvenokārt veido sadrūpošais slāneklis, ko katalāniešu valodā dēvē par “llicorell” vai “llicorella”. Vīnogulāju saknes stiepjas lejup starp slānekļa gabaliņiem, tiecoties pēc ūdens un barības vielām, kas šiem vīniem piešķir tiem raksturīgās minerālu notis.

Klimata ziņā apgabala relatīvā izolācija un vienlaikus aizsardzība no jūras ietekmes, ko nodrošina Sierra de Montsant kalnu grēda, pasargājot vīnogulājus no aukstajiem ziemeļu vējiem, nodrošina vidējo gada temperatūru robežās no 14 līdz 12 grādiem (reģiona lejasdaļā, kas atrodas Sierra de Montsant kalnu grēdas pakājē). Tomēr pastāv ievērojama dienas un nakts temperatūras atšķirība, jo īpaši vasarā, kad minimālā temperatūra var noslīdēt pat līdz +12 grādiem naktī, bet maksimālā temperatūra var sasniegt +40 grādus pusdienlaikā. Uz akmeņainās augsnes virsmas temperatūra var būt pat augstāka. Temperatūras svārstības veicina vīnogu pakāpenisku nogatavināšanos un vēlamo fenola savienojumu veidošanos tajās.

Ņemot vērā augsnes ģeoloģisko sastāvu un īpašo struktūru, zemo gada nokrišņu daudzumu (no 400 līdz 500 litriem uz kvadrātmetru) un ziemeļrietumu vējus, kas izraisa ātru virsmas mitruma iztvaikošanu, notiek lēna un pilnīga vīnogu nogatavošanās, ļaujot tās novākt, kad tās ir optimāli gatavas. Turpretim cietā augsne un sausais klimats kopumā kavē vīnogulāju augšanu. Tas gan arī nozīmē, ka ir vērojams zems vīnogulāju saslimstības līmenis, un tas nodrošina labas kvalitātes vīnogas.

Minētie dabas faktori un vīndārzu īpašības piešķir “Priorat” vīniem tiem raksturīgo aromātu, sastāvu un struktūru.

Tas nozīmē arī to, ka vīni no pirmās ražas (baltvīni, sārtvīni un sarkanvīni) ir dzidri un koši, tiem ir izteikts augļu aromāts un izteiktas minerālu notis, tie ir svaigi skābuma ziņā un tiem ir viendabīga pēcgarša.

Augstais cukuru saturs konkrētās šķirnes vīnogās, kuras izmanto “Priorat” vīniem, nosaka desertvīnu īpatnības. Jau no senākiem laikiem zināmais lielais cukuru saturs, kas raksturīgs “Priorat” vīnogām, ir veicinājis daudzu tādu vīnu ražošanu, kam ir atlikušais saldums un/vai augsts spirta saturs. Pakāpeniskā vīnogu, piemēram, “Garnacha” vīnogu šķirnes, nogatavināšanās ļauj ražot vīnus, kuriem ir augsts spirta saturs, kas saglabā pamatā esošās šķirnes kompleksumu un svaigumu.

Rancio vīni ir vīni bez atlikumcukuriem un ar augstu minerālu saturu, kas ražoti oksidācijas procesā ozolkoka mucās vai stikla tvertnēs. Oksidācijas laikā vīni iegūst dažus terciāro aromātus, tostarp žāvētu augļu aromātu, kā arī to raksturīgo krāsu — sākot no rubīnsarkanas līdz brūnai ar terakota toņiem.

Saldos desertvīnus ražo vinifikācijas procesā no vīnogām ar augstu cukuru koncentrāciju. Kad ir iegūts dabiskais spirta saturs 8 tilp. %, pievieno vīna spirtu, līdz ir sasniegts spirta saturs 15 tilp. %. Vīniem raksturīgs tīrs izskats, žāvētu augļu aromāts, laba izgaršojama struktūra un ievērojams saldums.

Mistela vīnus ražo no misas, kurai pievieno vīna spirtu, līdz tiek panākts spirta saturs 15 tilp. %. To panāk kāšanas laikā, kas ilgst 7 dienas un kas novērš vīnogās esošo cukuru fermentāciju. Vīnus raksturo ziedu un svaigu augļu aromāti ar izteikti pikantām niansēm.

Dabiski saldos vīnus ražo no vīnogu misas, kurā ir augsts cukura daudzums un kuru daļēji fermentē līdz dabiskajam minimālajam spirta saturam 7 tilp. %, pēc tam pievieno vīna spirtu, līdz tiek panākts spirta saturs vismaz 15 tilp. % apmērā. Vīnus raksturo augļu un pikants aromāts ar žāvētu augļu niansēm.

Vīnogulāju audzēšana šā apgabala nokalnēs un stāvajās nogāzēs ir sarežģīta un dārga, un iegūtās ražas nav lielas. Tomēr tieši šie apstākļi ļauj ražot augstākās kvalitātes koncentrētus vīnus ar augstu spirta saturu, kas tiem piešķir nepārprotami izsmalcinātu un vieglu aromātu. No pārgatavām vīnogām ražotiem vīniem vai nu izmanto žāvētas vīnogas, vai arī nogatavojušos augļus uz vīna atstāj uz ilgu laiku, kas izraisa mitruma iztvaikošanu. Šīs metodes ļauj iegūt vīnogas ar ļoti augstu dabīgo cukuru līmeni tajās, no kurām attiecīgi var ražot šādus vīnus. Vīniem minimālais dabiskais spirta saturs ir 15 tilp. %, kas nav mākslīgi palielināts, un tiem ir raksturīgs terciārais žāvētu augļu aromāts un laba izgaršojama struktūra.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

iepakošana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Pamatojums

| — | Labāka izsekojamība: vīnu pārvietošanas ierobežošana palīdz nodrošināt to identificēšanu. |
| --- | --- |

—

Labāka izsekojamība: vīnu pārvietošanas ierobežošana palīdz nodrošināt to identificēšanu.

| — | Lai nemazinātu kvalitāti. Apgabala pudeļu pildīšanas iekārtas ir pielāgotas vīna kvalitātei un daudzumam. Samazinot transportēšanas laiku, tiek novērsts kaitējums, ko rada siltums un gaisma, kā arī kavējumi. |
| --- | --- |

—

Lai nemazinātu kvalitāti. Apgabala pudeļu pildīšanas iekārtas ir pielāgotas vīna kvalitātei un daudzumam. Samazinot transportēšanas laiku, tiek novērsts kaitējums, ko rada siltums un gaisma, kā arī kavējumi.

| — | Vieta, kur notiek vīna pildīšana pudelēs, parasti ir arī vieta, pēc kuras nosaka izcelsmi. Ja iepildīšana pudelēs notiktu gan apgabalā, gan ārpus tā, varētu tikt iedragāta patērētāju uzticība, kuri uzskata, ka visi ACVN vīna ražošanas posmi tiek veikti aizsardzības nodrošinātāju uzraudzībā. |
| --- | --- |

—

Vieta, kur notiek vīna pildīšana pudelēs, parasti ir arī vieta, pēc kuras nosaka izcelsmi. Ja iepildīšana pudelēs notiktu gan apgabalā, gan ārpus tā, varētu tikt iedragāta patērētāju uzticība, kuri uzskata, ka visi ACVN vīna ražošanas posmi tiek veikti aizsardzības nodrošinātāju uzraudzībā.

Pildīšanu pudelēs ārpus apgabala nevar salīdzināt ar pildīšanu pudelēs tajā pašā apgabalā, taču citā vietā nekā tajā, kur vīns tika ražots, jo:

| — | ir jāatļauj jebkura beztaras vīna nosūtīšana apgabala robežās; |
| --- | --- |

—

ir jāatļauj jebkura beztaras vīna nosūtīšana apgabala robežās;

| — | pildīšana pudelēs jāveic tikai apstiprinātām vīna darītavām, kas atbilst noteiktām tehniskām prasībām; |
| --- | --- |

—

pildīšana pudelēs jāveic tikai apstiprinātām vīna darītavām, kas atbilst noteiktām tehniskām prasībām;

| — | apstiprinātās vīna darītavas drīkst saņemt tikai tādas vīnogas, misu vai vīnus, kā arī ražot un pildīt pudelēs vīnu, uz ko attiecas ACVN; |
| --- | --- |

—

apstiprinātās vīna darītavas drīkst saņemt tikai tādas vīnogas, misu vai vīnus, kā arī ražot un pildīt pudelēs vīnu, uz ko attiecas ACVN;

| — | tā kā noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ir mazs, var garantēt minimālu pārvadāšanas laiku; un |
| --- | --- |

—

tā kā noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ir mazs, var garantēt minimālu pārvadāšanas laiku; un

| — | vīns paliek savā mikroklimatā un netiek pakļauts temperatūras un augstuma izmaiņām, kas varētu izraisīt tā priekšlaicīgu novecošanu. |
| --- | --- |

—

vīns paliek savā mikroklimatā un netiek pakļauts temperatūras un augstuma izmaiņām, kas varētu izraisīt tā priekšlaicīgu novecošanu.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts

Uz visu veidu iepakojuma ir jābūt vienreizējas lietošanas garantijas zīmogam vai numurētam marķējumam, ko izmanto attiecīgā vīna darītava.

Tradicionālajam apzīmējumam un nosaukumam “Denominación de Origen Calificada Priorat” (ACVN “Priorat”) jābūt skaidri redzamam uz pudelēs iepildītā vīna marķējuma tajā pašā redzamības laukā, kur ir norādīta obligātā informācija. Rakstzīmes, ko izmanto, lai apzīmētu “Priorat”, nedrīkst pārsniegt 4 mm augstumu, bet rakstzīmes, ko izmanto uzrakstam “Denominación de Origen Calificada Priorat” (ACVN), nedrīkst pārsniegt 2 mm.

Turklāt marķējumā jānorāda pudeļu pildītājs vai nosūtītāja pašvaldība vai pasta indekss. To rakstzīmju augstums, kuras izmanto, lai norādītu pašvaldības nosaukumu, nedrīkst pārsniegt 3 mm, izņemot gadījumus, kad šī norāde atbilst tādam mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumam un ietver tādu mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, kuru ir tiesības izmantot.

Apzīmējums “vino de finca” vajadzības gadījumā jānorāda marķējumā kopā ar ACVN.

Norādes “vino de vila de...”, “paraje...”, “viña clasificada...” un “gran viña clasificada...”, kam seko mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukums, nedrīkst izmantot to produktu marķējumā, kuri neatbilst šādām prasībām:

| — | visas vīnogas ir audzētas attiecīgajā mazākajā ģeogrāfiskajā vienībā; |
| --- | --- |

—

visas vīnogas ir audzētas attiecīgajā mazākajā ģeogrāfiskajā vienībā;

| — | vīnogu raža no hektāra nepārsniedz noteiktas robežvērtības; |
| --- | --- |

—

vīnogu raža no hektāra nepārsniedz noteiktas robežvērtības;

| — | vīnogulāji ir virs noteikta vecuma; |
| --- | --- |

—

vīnogulāji ir virs noteikta vecuma;

| — | vismaz 60 % vīnogu, ko izmanto vīna ražošanai (90 % vīniem ar norādi “gran viña clasificada”), ir no “Mazuela”, “Garnacha Tinta”, “Garnacha Blanca” vai “Garnacha Peluda” šķirnēm. |
| --- | --- |

—

vismaz 60 % vīnogu, ko izmanto vīna ražošanai (90 % vīniem ar norādi “gran viña clasificada”), ir no “Mazuela”, “Garnacha Tinta”, “Garnacha Blanca” vai “Garnacha Peluda” šķirnēm.

Saite uz produkta specifikāciju

http://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/PC-Priorat-DOQ-nov-21-control-de-canvis.pdf

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 6.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 341/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 341/22

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 341/07)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJA GARANTĒTU TRADICIONĀLO ĪPATNĪBU GADĪJUMĀ

“ЛУКАНКА ТРОЯНСКА / LUKANKA TROYANSKA / ТРОЯНСКА ЛУКАНКА / TROYANSKA LUKANKA”

ES Nr.: TSG-BG-02797 – 16.8.2021

Dalībvalsts vai trešā valsts: Bulgārija

1.   Reģistrējamais nosaukums

“Луканка Троянска / Lukanka Troyanska / Троянска луканка / Troyanska lukanka”

2.   Produkta veids

Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.   Reģistrācijas pamatojums

Reģistrācijas pamatojums

3.1.   Produkts:

Produkts:

| ☒ | iegūts ar minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu; |
| --- | --- |

☒

iegūts ar minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu;

| ☐ | ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām.
  Produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” ražošana ir saistīta ar tradicionālo ražošanas metodi, kuru izmantojot gaļas sastāvdaļās notiekošo mikrobioloģisko, fizikālķīmisko un bioķīmisko procesu laikā veidojas galaprodukta stabilā krāsa, labā struktūra, patīkamais aromāts un garša. Produkta kvalitātē būtiska nozīme ir mikrobioloģiskās nogatavināšanas procesam, kas sākas, kad desa (lukanka) tiek žāvēta un turpinās visā ražošanas ciklā un jo īpaši sākotnējos cietēšanas posmos.
  Produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” specifiskās organoleptiskās īpašības, t. i., garšas buķete un konsistence, galvenokārt ir saistītas ar minētajiem mikrobioloģiskajiem, bioķīmiskiem un fizikālajiem procesiem, kas notiek nogatavināšanas laikā.
  Īpašo garšu un aromātu zināmā mērā nosaka arī aukstās kūpināšanas process. |
| --- | --- |

☐

ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām.

Produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” ražošana ir saistīta ar tradicionālo ražošanas metodi, kuru izmantojot gaļas sastāvdaļās notiekošo mikrobioloģisko, fizikālķīmisko un bioķīmisko procesu laikā veidojas galaprodukta stabilā krāsa, labā struktūra, patīkamais aromāts un garša. Produkta kvalitātē būtiska nozīme ir mikrobioloģiskās nogatavināšanas procesam, kas sākas, kad desa (lukanka) tiek žāvēta un turpinās visā ražošanas ciklā un jo īpaši sākotnējos cietēšanas posmos.

lukanka

Produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” specifiskās organoleptiskās īpašības, t. i., garšas buķete un konsistence, galvenokārt ir saistītas ar minētajiem mikrobioloģiskajiem, bioķīmiskiem un fizikālajiem procesiem, kas notiek nogatavināšanas laikā.

Īpašo garšu un aromātu zināmā mērā nosaka arī aukstās kūpināšanas process.

3.2.   Nosaukums:

Nosaukums:

| ☒ | ir tradicionāli lietots attiecībā uz īpašo produktu; |
| --- | --- |

☒

ir tradicionāli lietots attiecībā uz īpašo produktu;

| ☐ | identificē produkta tradicionālo raksturu vai specifiskās iezīmes.
  Produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” popularitātes dēļ tā nosaukums ir plaši izplatījies visos valsts reģionos, un ražošana ir kļuvusi rūpnieciska, lai gan tās laikā tiek ievērota recepte un ražošanas paņēmiens. Žāvēšana sākusi notikt kondicionēta gaisa žāvēšanas kamerās, kas nodrošina, ka ražošana iespējama visa gada garumā un ka tā nav atkarīga no gadalaikiem vai reģioniem. Tāpēc nosaukums “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” tiek plaši lietots, ģeogrāfiskajam apgabalam neietekmējot produkta kvalitāti un īpašības.
  Pats nosaukums “Troyanska” ir cēlies no Trojanas [Troyan] pilsētas nosaukuma; tā ir vieta, kur šo produktu pirmo reizi pagatavoja un popularizēja Ilia Taslakov. Viņš bija viens no pirmajiem desu ražotājiem Bulgārijā. 1883. gadā viņš Bulgārijā ieveda pirmās gaļas maļamās mašīnas. (Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva un Magdalena Mladenova. No 21. gadsimta smailes: gaļas pārstrādes nozares pagātne, tagadne un nākotne Bulgārijā. Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, 65. lpp.). |
| --- | --- |

☐

identificē produkta tradicionālo raksturu vai specifiskās iezīmes.

Produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” popularitātes dēļ tā nosaukums ir plaši izplatījies visos valsts reģionos, un ražošana ir kļuvusi rūpnieciska, lai gan tās laikā tiek ievērota recepte un ražošanas paņēmiens. Žāvēšana sākusi notikt kondicionēta gaisa žāvēšanas kamerās, kas nodrošina, ka ražošana iespējama visa gada garumā un ka tā nav atkarīga no gadalaikiem vai reģioniem. Tāpēc nosaukums “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” tiek plaši lietots, ģeogrāfiskajam apgabalam neietekmējot produkta kvalitāti un īpašības.

Pats nosaukums “Troyanska” ir cēlies no Trojanas [Troyan] pilsētas nosaukuma; tā ir vieta, kur šo produktu pirmo reizi pagatavoja un popularizēja Ilia Taslakov. Viņš bija viens no pirmajiem desu ražotājiem Bulgārijā. 1883. gadā viņš Bulgārijā ieveda pirmās gaļas maļamās mašīnas. (Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva un Magdalena Mladenova. No 21. gadsimta smailes: gaļas pārstrādes nozares pagātne, tagadne un nākotne Bulgārijā. Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, 65. lpp.).

Troyan

Ilia Taslakov

(Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva un Magdalena Mladenova. No 21. gadsimta smailes: gaļas pārstrādes nozares pagātne, tagadne un nākotne Bulgārijā. Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, 65. lpp.)

4.   Apraksts

Apraksts

4.1.   Ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta apraksts, tostarp tā galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības, kas ir produkta specifikas pamatā (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta apraksts, tostarp tā galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības, kas ir produkta specifikas pamatā (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

“Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” ir presēts, jēlā veidā cietināts un jēlā veidā kūpināts gaļas produkts, kas gatavots no maltas liellopu vai bifeļu gaļas (atdzesētas vai saldētas) un cūkgaļas (atdzesētas vai saldētas), palīgsastāvdaļām un dabīgām garšvielām un kas iepildīts dabīgos vai mākslīgos apvalkos, kuri cieši piekļaujas pildījumam. Pēc apvalka noņemšanas produkts ir piemērots tiešam patēriņam.

Fizikālās īpašības — forma un izmēri

Taisni vai nedaudz izliekti, presēti gabali, kuru diametrs (φ) ir 50–80 mm; abos galos aizdarīti ar auklu vai aizspiedni; garums — 20 līdz 60 cm vai līdz 90 cm, ja produktu paredzēts griezt šķēlēs.

Ķīmiskās īpašības

| — | Ūdens saturs: ≤ 40 % no kopējā svara. |
| --- | --- |

—

Ūdens saturs: ≤ 40 % no kopējā svara.

| — | Kopējais proteīnu saturs: ≥ 16,8 %. |
| --- | --- |

—

Kopējais proteīnu saturs: ≥ 16,8 %.

| — | Sāls: ≤ 5 %. |
| --- | --- |

—

Sāls: ≤ 5 %.

| — | pH: ne mazāk kā 5,2. |
| --- | --- |

—

pH: ne mazāk kā 5,2.

Organoleptiskās īpašības

Ārējais izskats un krāsa:

| — | apvalks: tīrs, gluds, bez bojājumiem, defektiem vai pārmērīgiem nelīdzenumiem, bez tauku kārtiņas vai iespiedumiem un bez tukšumiem zem tā; tumši sarkanā līdz brūngani sarkanā krāsā, ar sausu baltu pelējuma kārtiņu, kas nesniedzas produkta iekšienē; apvalks cieši piekļaujas pildījumam. |
| --- | --- |

—

apvalks: tīrs, gluds, bez bojājumiem, defektiem vai pārmērīgiem nelīdzenumiem, bez tauku kārtiņas vai iespiedumiem un bez tukšumiem zem tā; tumši sarkanā līdz brūngani sarkanā krāsā, ar sausu baltu pelējuma kārtiņu, kas nesniedzas produkta iekšienē; apvalks cieši piekļaujas pildījumam.

Griezuma virsma: šķērsgriezuma iekšpusē vienmērīgi strukturēta un viendabīga.

Konsistence: blīva un elastīga.

Garša un smarža: savdabīga, patīkama, mēreni sāļa; izteikts izmantoto garšvielu aromāts un raksturīgs dūmu aromāts, garša un smarža neatšķiras no izmantoto garšvielu garšas un smaržas.

Produktu “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” var pārdot veselu, sagrieztu, vakuumiepakojumā, celofāna iepakojumā vai aizsargatmosfēras iepakojumā.

4.2.   Apraksts (vajadzības gadījumā ar norādījumiem par izmantoto izejvielu vai sastāvdaļu raksturu un īpašībām) par ražošanas metodi, kas jāievēro ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta ražotājiem, un par produkta sagatavošanas metodi (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Apraksts (vajadzības gadījumā ar norādījumiem par izmantoto izejvielu vai sastāvdaļu raksturu un īpašībām) par ražošanas metodi, kas jāievēro ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta ražotājiem, un par produkta sagatavošanas metodi (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” ražošanā izmanto šādas izejvielas un palīgsastāvdaļas:

gaļa uz 100 kilogramiem izejvielas (desu pildījuma):

| — | liellopu/bifeļu gaļa (atdzesēta vai saldēta), kuras tauku saturs nepārsniedz 15 %: 60 kg, |
| --- | --- |

—

liellopu/bifeļu gaļa (atdzesēta vai saldēta), kuras tauku saturs nepārsniedz 15 %: 60 kg,

| — | cūkgaļa (atdzesēta vai saldēta), kuras tauku saturs nepārsniedz 10 %: 20 kg, |
| --- | --- |

—

cūkgaļa (atdzesēta vai saldēta), kuras tauku saturs nepārsniedz 10 %: 20 kg,

| — | cūkgaļa (atdzesēta vai saldēta), kuras tauku saturs nepārsniedz 50 %: 20 kg. |
| --- | --- |

—

cūkgaļa (atdzesēta vai saldēta), kuras tauku saturs nepārsniedz 50 %: 20 kg.

Liellopu/bifeļa gaļu un cūkgaļu, t. i., nesajauktu gaļu, ņem no visa liemeņa, izņemot muguras gabalu un fileju.

Garšvielas (uz 100 kg gaļas):

| — | dabīgi melnie vai baltie pipari: 300 g, |
| --- | --- |

—

dabīgi melnie vai baltie pipari: 300 g,

| — | cukurs: 300 g. |
| --- | --- |

—

cukurs: 300 g.

Citas sastāvdaļas:

| — | sāls: 2,3 kg, |
| --- | --- |

—

sāls: 2,3 kg,

| — | kālija nitrāts (E252): 100 g vai nātrija nitrāts (E251): 85 g, |
| --- | --- |

—

kālija nitrāts (E252): 100 g vai nātrija nitrāts (E251): 85 g,

| — | antioksidants — askorbīnskābe (E300): 50 g. |
| --- | --- |

—

antioksidants — askorbīnskābe (E300): 50 g.

Ieraugu var izmantot proporcijā no 20 līdz 50 g uz 100 kg desu gaļas.

Ierauga kultūras ir atsevišķu atlasīto Lactobacillus un Micrococcus baktēriju celmu un Staphylococcus un Pediococcus nepatogēno koagulāzes negatīvo celmu optimāla kombinācija dažādās proporcijās. Ieraugs ietekmē nogatavināšanas un žāvēšanas procesus, jo tas ir svarīgs paskābināšanā, kā arī krāsas, garšas un aromāta veidošanā. Tās arī novērš nevēlamas mikrofloras veidošanos.

Lactobacillus

Micrococcus

Staphylococcus

Pediococcus

Apvalks: dabīgs (gatavots no sālītas liellopu resnās zarnas, aitu aklās zarnas) vai mākslīgs, diametrs (φ): 50–80 mm.

Atļauts izmantot pārtikas produktiem piemērotas auklas vai aizspiedņus un piekares āķus.

Ražošanas metode

Kā minēts iepriekš, produktu “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” ražo no liellopu (bifeļu) gaļas un cūkgaļas. Atkaulotu, atcīpslotu un sašķirotu gaļu sagriež gabalos ar rokām vai mehanizēti. Sagriezto gaļu nosver saskaņā ar recepti, un pēc tam gatavo desu pildījumu kādā no šādiem trim veidiem:

| — | sasmalcina ar gaļas maļamo mašīnu un samaisa ar griezējmašīnu, |
| --- | --- |

—

sasmalcina ar gaļas maļamo mašīnu un samaisa ar griezējmašīnu,

| — | sasmalcina ar gaļas maļamo mašīnu un samaisa ar mikseri, |
| --- | --- |

—

sasmalcina ar gaļas maļamo mašīnu un samaisa ar mikseri,

| — | sasmalcina un samaisa ar griezējmašīnu. |
| --- | --- |

—

sasmalcina un samaisa ar griezējmašīnu.

Malšanas un maisīšanas procesā pievieno visas garšvielas, sālīšanas sastāvdaļas un ieraugu receptē noteiktajos daudzumos. Iegūto pildījumu mehanizēti pilda liellopu resnās zarnas apvalkā, aitu aklās zarnas apvalkā vai mākslīgā apvalkā. Apvalku abos galos aizdara ar auklu vai aizspiedni. Pēc sapildīšanas produktu “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” sakarina uz koka vai metāla rāmjiem (stieņiem), kas izvietoti desu ratiņos. Divas vai trīs dienas desas žāvē un notecina vidē, kur gaisa temperatūra ir no 8 °C (ja nav izmantots ieraugs) līdz 24 °C (ja ir izmantots ieraugs) un relatīvais mitrums — 65–90 %, un pēc tam pārvieto uz žāvēšanas telpu.

Kad desas “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” ir izžāvētas un notecinātas, tās auksti kūpina. Šo tehnisko darbību veic specializētās aukstās kūpināšanas kamerās, kurās dūmu un gaisa temperatūra ir 14 līdz 25 °С, un tā ilgst 2–24 stundas atkarībā no rūpnīcā esošajām kūpināšanas kamerām, un pēc šīs darbības desas tiek žāvētas. Tās žāvē dabiskās vai kondicionēta gaisa žāvēšanas kamerās, kur gaisa temperatūra nepārsniedz 17 °C un relatīvais mitrums nepārsniedz 85 %. Žāvēšanas un nogatavināšanas laikā desas divas vai trīs reizes presē, izmantojot plakanas koka, plastmasas vai metāla preses. Produkta gatavību presēšanai vizuāli pārbauda tehnologs. Pirmo presēšanu veic, kad aptaustot konstatē, ka apakšējā puse un virsma ir sausa un tauku gabali zem apvalka nedaudz izvirzījušies uz āru. Turpmāko presēšanu veic pēc tehnologa vērtējuma. Katrā presēšanas reizē desas atstāj presē 12–24 stundas. Presēšanai izmanto dažādu veidu mehāniskās vai hidrauliskās preses. Dažādo veidu prešu radītais spiediens ir atkarīgs no sausuma pakāpes, ko novērtējis tehnologs. Žāvēšanas procesa sākumā spiediens ir mazāks, bet žāvēšanas procesa beigās to palielina. Presēšanas procesā radītais mehāniskais spiediens nedaudz paaugstina produkta temperatūru. Apvienojumā ar kondensēto mitrumu tas ļauj veidoties baltai dižciltīgā pelējuma kārtai uz virsas.

Produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” ražošanas process ilgst vismaz 20 dienas, un tas ir pabeigts, kad produkts ir ieguvis tam raksturīgo struktūru un konsistenci.

4.3.   Apraksts par galvenajiem elementiem, kas nosaka produkta tradicionālās īpašības (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Apraksts par galvenajiem elementiem, kas nosaka produkta tradicionālās īpašības (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Produktu “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” ražo, izmantojot tradicionālos ražošanas paņēmienus, un tas ir saistīts ar Bulgārijas tautas vēsturi un identitāti. Tas ir daļa no to dažādo jēlā veidā cietināto un kūpināto gaļas produktu klāsta, kas gadu desmitiem ir ražoti Bulgārijā.

Produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” amatnieciskās ražošanas metode tika izmantota 19. gadsimtā un 20. gadsimta sākumā. Ražošana tradicionāli notika sezonāli dabiskās žāvēšanas kamerās kalnu reģionos, kur bija tai piemēroti laikapstākļi, piemēram, Trojanā.

Tieši tradicionālā ražošanas metode, kam raksturīgs žāvēšanas un kūpināšanas process, ir padarījusi šo produktu par Bulgārijai unikālu. Žāvēšanas procesā tiek kontrolēti daži parametri (temperatūra un mitrums). Saistībā ar produkta popularitāti un to, ka parādījās kondicionēta gaisa žāvēšanas kameras, kuras uztur dabiskās žāvēšanas vides parametrus, produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” ražošana izplatījās visos valsts reģionos, un to sāka ražot rūpnieciski, ievērojot produkta kvalitātes īpašības un recepti, kas saglabājušās nemainīgas līdz pat šodienai. Senā prakse ir parādījusi, ka, izmantojot tradicionālo metodi, kas ietver labi izveidotu recepti un paņēmienu, iegūst jēlā veidā cietinātu un kūpinātu gaļas produktu “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka”, kuram ir īpaša forma un oriģināla garša.

Produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” ražošana aizsākās 19. gadsimta vidū. Pirmais ražošanas meistars bija Ilia Taslakov (1846–1942) no Trojanas.

Ilia Taslakov

Vēlāk — saskaņā ar 1909. gadā publicēto Starptautiskās tirdzniecības un rūpniecības gadagrāmatu — Bulgārijā oficiāli bija reģistrēti 58 pastarma un sujuk desu ražotāji un 56 lukanka, tai skaitā “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka”, desu ražotāji. (Tsachev, H. et al. No 20. gadsimta smailes: gaļas pārstrādes nozares pagātne, tagadne un nākotne Bulgārijā. 66. lpp.).

pastarma

sujuk

lukanka

(Tsachev, H. et al. No 20. gadsimta smailes: gaļas pārstrādes nozares pagātne, tagadne un nākotne Bulgārijā. 66. lpp.).

Prasības attiecībā uz produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” sastāvu un kvalitāti pirmoreiz oficiāli tika standartizētas 1958. gadā Bulgārijas Valsts standartā Nr. 2589-58 par lukanka desām. Ir izveidoti šā kvalitatīvā produkta ražošanas paņēmiena principi un standarti.

lukanka

Produkta “Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka” ražošanas paņēmiens ir aprakstīts arī 1963. gada publikācijā “Proizvodstvo i plasment na mesni produkti” [“Gaļas produktu ražošana un izplatīšana”] un 1980. gada dokumentā “Sbornik tehnologichni instruktsii za proizvodstvo ma mesni proizvedeniya” [“Gaļas produktu ražošanas norādījumi”], kā arī tehniskajā standartā Nr. 34-83 “Lukanka Troyanska” (Valsts Agrorūpniecības savienība (NAPS), Sofija, 1983), ar kuru sastāvā tika ieviestas nelielas izmaiņas, kas neietekmē produkta organoleptiskās īpašības. Gatavošanas metode laika gaitā nav mainījusies.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---