# Euroopa Liidu C 290/29.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 290 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik29. juuli 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 290

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik29. juuli 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 568. istungjärk – Interactio, 23.3.2022-24.3.2022 |
| 2022/C 290/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal Sõda Ukrainas ning selle majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 568. istungjärk – Interactio, 23.3.2022-24.3.2022 |
| 2022/C 290/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi meetmed pärast COVID-19 kriisi: taastumise edendamine spordi kaudu (omaalgatuslik arvamus) | 6 |
| 2022/C 290/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Vabakaubanduslepingute, majanduspartnerluslepingute ja investeerimislepingute uus raamistik, mis tagab kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite tegeliku kaasamise ning üldsuse teadlikkuse (omaalgatuslik arvamus) | 11 |
| 2022/C 290/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tingimused, mida on vaja energiasüsteemi ümberkujundamise ja vähese CO2 heitega majandusele ülemineku sotsiaalse vastuvõetavuse edendamiseks(ettevalmistav arvamus ELi Nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel) | 22 |
| 2022/C 290/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi elanikkonnakaitse tugevdamine: mehhanism suurendamaks ELi suutlikkust reageerida erakorralistele, sh väljaspool ELi toimuvatele sündmustele(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel) | 30 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 568. istungjärk – Interactio, 23.3.2022-24.3.2022

2022/C 290/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal Sõda Ukrainas ning selle majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju

1

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 568. istungjärk – Interactio, 23.3.2022-24.3.2022

2022/C 290/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi meetmed pärast COVID-19 kriisi: taastumise edendamine spordi kaudu (omaalgatuslik arvamus)

6

2022/C 290/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Vabakaubanduslepingute, majanduspartnerluslepingute ja investeerimislepingute uus raamistik, mis tagab kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite tegeliku kaasamise ning üldsuse teadlikkuse (omaalgatuslik arvamus)

11

2022/C 290/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Tingimused, mida on vaja energiasüsteemi ümberkujundamise ja vähese CO2 heitega majandusele ülemineku sotsiaalse vastuvõetavuse edendamiseks(ettevalmistav arvamus ELi Nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel)

2

(ettevalmistav arvamus ELi Nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel)

22

2022/C 290/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi elanikkonnakaitse tugevdamine: mehhanism suurendamaks ELi suutlikkust reageerida erakorralistele, sh väljaspool ELi toimuvatele sündmustele(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel)

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel)

30

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 568. istungjärk – Interactio, 23.3.2022-24.3.2022 |
| 2022/C 290/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2021. aasta aruanne tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta – ELi tegutsemissuutlikkus ja -vabadus(COM(2021) 750 final) | 35 |
| 2022/C 290/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses krediidiriski, krediidiväärtuse korrigeerimise riski, operatsiooniriski, tururiski ja minimaalse väljundmäära nõuetega(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD)) | 40 |
| 2022/C 290/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse õigusnormid variühingute maksustamise eesmärgil väärkasutamise vältimiseks ja muudetakse direktiivi 2011/16/EL(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS)) | 45 |
| 2022/C 290/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv hargmaiste kontsernide ülemaailmse madalaima maksustamistaseme tagamise kohta Euroopa Liidus(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS)) | 52 |
| 2022/C 290/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa ühtne juurdepääsupunkt, mis tagab keskse juurdepääsu finantsteenuste, kapitaliturgude ja kestlikkusega seotud avalikult kättesaadavale teabele(COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)), Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse teatavaid direktiive seoses Euroopa ühtse juurdepääsupunkti loomise ja toimimisega(COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD)) ja Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid määrusi seoses Euroopa ühtse juurdepääsupunkti loomise ja toimimisega(COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD)) | 58 |
| 2022/C 290/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2015/760 seoses kõlblike varade ja investeeringute ulatuse, portfelli koosseisu ja hajutamise nõuete, raha laenamise ja muude fonditingimustega ning seoses Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide tegevuslubade, investeerimispoliitika ja tegevustingimustega(COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD)) | 64 |
| 2022/C 290/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 seoses turuandmete läbipaistvuse suurendamise, kauplemiskoondteabe süsteemi loomisega seotud takistuste kõrvaldamise, kohustusliku kauplemiskoha nõuete optimeerimise ja kliendi korralduste edastamise eest tasu võtmise keelustamisega(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD)) | 68 |
| 2022/C 290/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi strateegia antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks (2021–2030)(COM(2021) 615 final) | 73 |
| 2022/C 290/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/52/EÜ (millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded) kohaldamise kohta(COM(2021) 592 final) | 81 |
| 2022/C 290/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteearvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi uuendatud tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2021– 2025)(COM(2021) 591 final) | 90 |
| 2022/C 290/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Paremad töötingimused tugevama sotsiaalse Euroopa jaoks: digitaliseerimise kõigi hüvede rakendamine tulevikutöö heaks(COM(2021) 761 final) ja teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv platvormitöö tingimuste parandamise kohta(COM(2021) 762 final) | 95 |
| 2022/C 290/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa ülikoolistrateegia kohta(COM(2022) 16 final) ja teemal Ettepanek: nõukogu soovitus, mis käsitleb võimaluste loomist tulemuslikuks Euroopa kõrghariduskoostööks(COM(2022) 17 final) | 109 |
| 2022/C 290/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv hoonete energiatõhususe kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD)) | 114 |
| 2022/C 290/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidu suuniseid üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise kohta ning millega muudetakse määrust (EL) 2021/1153 ja määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1315/2013 (COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD)) | 120 |
| 2022/C 290/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega(COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD)) | 126 |
| 2022/C 290/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi mullastrateegia 2030. aastaks. Heas seisundis muld inimeste, toidu, looduse ja kliima hüvanguks(COM(2021) 699 final) | 131 |
| 2022/C 290/22 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi maapiirkondade arengu pikaajaline visioon(COM(2021) 345 final) | 137 |
| 2022/C 290/23 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja direktiivi 2008/99/EÜ asendamise kohta(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) | 143 |
| 2022/C 290/24 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/833, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD)) | 149 |
| 2022/C 290/25 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses vabatahtliku pöördmaksustamise kohaldamisaja pikendamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes ning käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisaja pikendamisega(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS)) | 151 |
| 2022/C 290/26 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses selle kohaldamisajaga ning Boliivias teravilja- ning õli- ja kiutaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse ning Boliivias toodetud teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne samaväärsusega(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD)) | 152 |
| 2022/C 290/27 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse üleminekueeskirjad direktiivi 2001/82/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel loa saanud veterinaarravimite pakendamise ja märgistamise kohta(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD)) | 153 |
| 2022/C 290/28 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE)(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD)) | 154 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 568. istungjärk – Interactio, 23.3.2022-24.3.2022

2022/C 290/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2021. aasta aruanne tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta – ELi tegutsemissuutlikkus ja -vabadus(COM(2021) 750 final)

(COM(2021) 750 final)

35

2022/C 290/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses krediidiriski, krediidiväärtuse korrigeerimise riski, operatsiooniriski, tururiski ja minimaalse väljundmäära nõuetega(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

40

2022/C 290/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse õigusnormid variühingute maksustamise eesmärgil väärkasutamise vältimiseks ja muudetakse direktiivi 2011/16/EL(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

45

2022/C 290/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv hargmaiste kontsernide ülemaailmse madalaima maksustamistaseme tagamise kohta Euroopa Liidus(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

52

2022/C 290/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa ühtne juurdepääsupunkt, mis tagab keskse juurdepääsu finantsteenuste, kapitaliturgude ja kestlikkusega seotud avalikult kättesaadavale teabele(COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)), Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse teatavaid direktiive seoses Euroopa ühtse juurdepääsupunkti loomise ja toimimisega(COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD)) ja Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid määrusi seoses Euroopa ühtse juurdepääsupunkti loomise ja toimimisega(COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD))

(COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD))

(COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD))

(COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD))

58

2022/C 290/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2015/760 seoses kõlblike varade ja investeeringute ulatuse, portfelli koosseisu ja hajutamise nõuete, raha laenamise ja muude fonditingimustega ning seoses Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide tegevuslubade, investeerimispoliitika ja tegevustingimustega(COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD))

(COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD))

64

2022/C 290/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 seoses turuandmete läbipaistvuse suurendamise, kauplemiskoondteabe süsteemi loomisega seotud takistuste kõrvaldamise, kohustusliku kauplemiskoha nõuete optimeerimise ja kliendi korralduste edastamise eest tasu võtmise keelustamisega(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

68

2022/C 290/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi strateegia antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks (2021–2030)(COM(2021) 615 final)

(COM(2021) 615 final)

73

2022/C 290/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/52/EÜ (millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded) kohaldamise kohta(COM(2021) 592 final)

(COM(2021) 592 final)

81

2022/C 290/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteearvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi uuendatud tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2021– 2025)(COM(2021) 591 final)

(COM(2021) 591 final)

90

2022/C 290/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Paremad töötingimused tugevama sotsiaalse Euroopa jaoks: digitaliseerimise kõigi hüvede rakendamine tulevikutöö heaks(COM(2021) 761 final) ja teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv platvormitöö tingimuste parandamise kohta(COM(2021) 762 final)

(COM(2021) 761 final)

(COM(2021) 762 final)

95

2022/C 290/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa ülikoolistrateegia kohta(COM(2022) 16 final) ja teemal Ettepanek: nõukogu soovitus, mis käsitleb võimaluste loomist tulemuslikuks Euroopa kõrghariduskoostööks(COM(2022) 17 final)

(COM(2022) 16 final)

(COM(2022) 17 final)

109

2022/C 290/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv hoonete energiatõhususe kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD))

(COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD))

114

2022/C 290/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidu suuniseid üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise kohta ning millega muudetakse määrust (EL) 2021/1153 ja määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1315/2013 (COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD))

(COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD))

120

2022/C 290/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega(COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD))

(COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD))

126

2022/C 290/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi mullastrateegia 2030. aastaks. Heas seisundis muld inimeste, toidu, looduse ja kliima hüvanguks(COM(2021) 699 final)

(COM(2021) 699 final)

131

2022/C 290/22

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi maapiirkondade arengu pikaajaline visioon(COM(2021) 345 final)

(COM(2021) 345 final)

137

2022/C 290/23

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja direktiivi 2008/99/EÜ asendamise kohta(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

143

2022/C 290/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/833, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

149

2022/C 290/25

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses vabatahtliku pöördmaksustamise kohaldamisaja pikendamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes ning käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisaja pikendamisega(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

151

2022/C 290/26

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses selle kohaldamisajaga ning Boliivias teravilja- ning õli- ja kiutaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse ning Boliivias toodetud teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne samaväärsusega(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

152

2022/C 290/27

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse üleminekueeskirjad direktiivi 2001/82/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel loa saanud veterinaarravimite pakendamise ja märgistamise kohta(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

153

2022/C 290/28

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE)(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

154

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 568. istungjärk – Interactio, 23.3.2022-24.3.2022

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal „Sõda Ukrainas ning selle majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju“

(2022/C 290/01)

| Õiguslik alus | kodukorra artikkel 35 |
| --- | --- |
| | resolutsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 176/1/1 |

Õiguslik alus

kodukorra artikkel 35

resolutsioon

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

176/1/1

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE (KOMITEE)

| 1. | mõistab karmilt hukka Venemaa Föderatsiooni presidendi korraldusel toimuva ühepoolse agressiooni Ukraina vastu ja Valgevene režiimi osalemise selles. Komitee rõhutab, et Venemaa relvajõudude sissetungiga Ukrainasse rikutakse kehtivaid rahvusvahelisi eeskirju ja lepinguid ning ohustatakse Euroopa ja ülemaailmset julgeolekut. Sissetungiga rikutakse ka otseselt ELi peamist eesmärki „edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et EL pakuks täielikku toetust tagamaks, et kõik sõjakuriteod ja inimsusevastased kuriteod registreeritakse ja neid menetletakse Rahvusvahelises Kriminaalkohtus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | avaldab austust tohutule vaprusele, mida ilmutab Ukraina rahvas, kes kaitseb Ukrainat Venemaa sissetungijate eest. Komitee kutsub vaba maailma üles toetama nende võitlust rahu ja vabaduse eest kõigi tema käsutuses olevate vahenditega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub ELi ja sarnaselt meelestatud rahvusvahelisi partnereid üles jääma ühtseks, näitama jätkuvalt üles täielikku solidaarsust sellele põhjendamatule ja provotseerimata sõjale reageerimisel ning leidma diplomaatilise tee vaenutegevuse lõpetamiseks. Komitee rõhutab vajadust diplomaatilise sekkumise järele, et kehtestada koheselt relvarahu ja luua tõeline rahuprotsess, milles ELi institutsioonidel on aktiivne osa. Need osalejad peaksid samuti suurendama survet Venemaa režiimile, kehtestades koheselt täiendavad sanktsioonid, ja kasutama kõiki muid nende käsutuses olevaid vahendeid, et viivitamata peatada Venemaa sõjaline tegevus Ukraina territooriumil, viia Vene väed täielikult välja, taastada rahu, julgeolek ja stabiilsus ELi idanaabruses ning toetada meie väärtusi jagavaid ühiskondi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et ELi ja rahvusvahelise üldsuse jaoks on äärmiselt oluline, et ühtegi piiri ei muudetaks sõjaliste vahenditega ning et agressor ei saaks mingit kasu. Kaitsta tuleb õigusriigi põhimõtet, mitte kõige tugevama õigust, ning Ukrainale tuleb maksta täielikku hüvitist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jagab ja toetab põhisõnumeid, mis on esitatud Euroopa Parlamendi 1. märtsi 2022. aasta resolutsioonis Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta, sealhulgas resolutsioonis kavandatud meetmeid, et viivitamata toetada Ukrainat ja selle kodanikke nende võitluses sõltumatuse ja vabaduse eest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunnustab nende Euroopa ettevõtete tegevust, kes on otsustanud Venemaa turult lahkuda, ning julgustab teisi ettevõtteid seadma samuti inimsuse ja solidaarsuse lühiajalistest majanduslikest huvidest kõrgemale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kinnitab oma vankumatut toetust Ukraina, teiste idapartnerluse riikide, iseäranis Moldova ja Gruusia, ning kõigi ELi liikmesriikide suveräänsusele, sõltumatusele ja territoriaalsele terviklikkusele nende rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab sügavat kurbust kõigi agressiooni ohvrite – laste, naiste ja meeste – pärast, linnade ja taristu hävitamise, mõõtmatute inimkannatuste ja keskkonnakahju pärast. Komitee peab kahetsusväärseks, et miljonid inimesed on olnud sunnitud oma kodudest lahkuma ja otsima varjupaika Ukraina ohutumates piirkondades või naaberriikides. Komitee nõuab, et sissetungijad võetaks oma kuritegude eest vastutusele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub tungivalt üles tõhustama meetmeid Ukraina positsiooni ja suveräänsuse tugevdamiseks, samuti humanitaarmeetmeid, mis aitavad toetada Ukraina rahvast ja tagada neile juurdepääsu esmavajalikule, eelkõige veele, toidule, ravimitele ja elektrile. Komitee kutsub kõiki valitsusi üles tegema kõik endast oleneva, et tagada toiduga varustatus ja toiduohutus, varustades sõjapiirkondi toidu ja puhta veega. Komitee nõuab tungivalt, et Venemaa tagaks humanitaarabi jõudmise Ukraina elanikkonnani. Komitee hoiatab, et paljud töötajad ei saa palka ja inimestel puudub juurdepääs oma säästudele. Sellega seoses kutsub komitee üles võtma asjakohaseid majandusmeetmeid, et ennetada majanduse kokkuvarisemist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunneb heameelt ELi kõigi liikmesriikide valitsuste, iseäranis Poola, Ungari, Rumeenia, Bulgaaria, Slovakkia ning Moldova valitsuse aktiivse hoiaku üle oma piiride avatuna hoidmisel ning evakueerimisvahendite, peavarju, hädaabi, arstiabi ja varjupaiga pakkumisel inimestele, kes põgenevad sõja eest Ukrainas, sealhulgas nii Ukraina kui ka muude riikide kodanikele. Komitee kutsub nõukogu ja komisjoni üles neid riike täiendavalt rahastama, kuna need on peamised kohad, mille kaudu Ukraina pagulased ELi sisenevad. Need jäävad lähikuudel ka Ukraina pagulaste peamisteks elukohariikideks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub taas kord üles rakendama sisserändepoliitikat, millega tagatakse, et ühegi riigi koormus ei ole ebaproportsionaalselt suur ja see jagatakse võrdselt liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toetab ELi võetud kohustust aidata Ukrainast pärit pagulasi, nagu on kirjeldatud komisjoni teatises „Euroopa solidaarsus Ukraina pagulaste ja sõjapõgenikega“, (1) ning rõhutab, et vahendid, mis on saadaval ühtekuuluvusmeetmete kaudu pagulaste toetamiseks Euroopas ja REACTi kaudu, (2) peaksid olema paindlikud ja kiiresti kättesaadavad. Komitee tunneb heameelt selle üle, et EL on juba aktiveerinud Euroopa Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi ja loonud naaberriikides logistikakeskused abi suunamiseks Ukrainasse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunneb heameelt selle üle, et ELi ja selle naaberriikide kodanikuühiskonna organisatsioonid on näidanud üles siirast solidaarsust ja tegutsenud väsimatult Venemaa agressiooni esimesest päevast, ning rõhutab vajadust eraldada ELi rahalist toetust nii valitsustele kui ka kohapeal tegutsevatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub üles viima täielikult ellu ajutise kaitse direktiivi (mille Euroopa Ülemkogu aktiveeris esmakordselt 4. märtsil 2022. aastal Euroopa Komisjoni ettepanekul) ELi liikmesriikide vahelise solidaarsuse ja jagatud vastutuse kaudu, tagades kõik direktiiviga ettenähtud õigused – mis hõlmavad juurdepääsu tööturule, eluasemele, tervishoiule, haridusele ja hoolekandele – kõigile neile, kellel on õigus sellele kaitsele, ning jälgides, et haavatavate rühmade, eelkõige laste, naiste, eakate ja puuetega inimeste vajadusi võetakse nõuetekohaselt arvesse. Komitee julgustab vastuvõtvaid riike soodustama samade humanitaarkoridoride loomist ja austamist kõigi Ukraina sõja eest põgenevate inimeste jaoks sõltumata nende kodakondsusest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnistab, et vastuvõtvatel riikidel võib tekkida raskusi pagulaste kiirel integreerimisel oma tööturule. Komitee rõhutab, et ELi liikmesriigid suudavad toime tulla inimeste sissevooluga Ukrainast eeldusel, et ümberasustamist juhitakse nõuetekohaselt. Komitee nõuab, et kaasamismehhanismides võetaks arvesse soo ja vanuse aspekti. Komitee kutsub Euroopa Tööjõuametit üles jälgima vastavalt oma volitustele pagulaste integreerimist tööturule ja esitama selle kohta korrapäraselt aruandeid. Komitee tuletab sellega seoses meelde sotsiaal- ja solidaarsusmajanduse potentsiaali heaoluriigi teenuste raames, et säilitada ja luua töökohti isegi kriisi ajal, ning julgustab liikmesriike leidma lahendusi Ukraina pagulaste paremaks integreerimiseks oma tööturule. Komitee tunnistab naiste ja laste erilist olukorda konfliktipiirkondades ja vastuvõtvatesse riikidesse saabumisel, sealhulgas ohtu sattuda ärakasutamise ja soolise vägivalla, eelkõige seksuaalse vägivalla ja inimkaubanduse ohvriks. Komitee märgib, et Euroopa rändefoorum jälgib ja võtab jätkuvalt arvesse nende Ukraina kodanike olukorda, kellele anti Euroopa Liidus ajutine kaitse või kellel on õigus sellist staatust taotleda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab ulatuslikumat toetust Ukraina kodanikuühiskonnale nii Ukrainas kui ka väljaspool. Komitee on veendunud, et EL peaks kaaluma Ukraina kodanikuühiskonna kaasamist kõikidesse Ukrainaga seotud aruteludesse. Ukraina kodanikuühiskond osaleb tulevikus otseselt sõja mõju leevendamises ja riigi sotsiaal-majandusliku struktuuri taastamises. Sellega seoses kutsub komitee üles konsolideerima ja tõhustama olemasolevaid rahastamissüsteeme, mille eesmärk on toetada Ukraina kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub EK presidendi hiljutiste avalduste eeskujul ELi institutsioone ja kõiki liikmesriike üles tegema Ukrainaga täielikult koostööd ning avama Ukrainale kõik asjakohased ELi rahalised vahendid ja programmid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub ELi institutsioone üles alustama Ukrainaga võimalikult kiiresti konkreetset dialoogi riigi Euroopa Liiduga ühinemise protsessi üle kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 49 ja lähtudes riigi saavutustest, ning andma viivitamata rahalist toetust, et tagada Ukrainale humanitaarabi. Komitee nõuab tungivalt, et samasugust dialoogi alustataks ka teiste ELiga assotsieerimislepingu sõlminud riikidega, nagu Gruusia ja Moldova, et tagada nende riikide stabiilsus ja võrdne kohtlemine. See peaks toimuma Lääne-Balkani riikide käimasolevat ühinemisprotsessi kahjustamata. Samal ajal kutsub komitee üles jätkama tööd Ukraina integreerimiseks ELi siseturule vastavalt assotsieerimislepingule; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunneb tõsist muret selle pärast, et Venemaa valitsus kasutab ulatuslikult propagandat ja desinformatsiooni, et õigustada ja varjata oma agressiooni Ukraina vastu. Komitee rõhutab sellega seoses vajadust suurendada ELi vastupanuvõimet küberrünnakutele ja töötada välja üldine strateegia desinformatsiooni vastu võitlemiseks. EL peaks selles võtma ülemaailmse juhtrolli; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab vajadust toetada Venemaa ja Valgevene sõltumatut kodanikuühiskonda ja ajakirjanikke ning hoida sidekanalid nendega avatuna. Komitee mõistab teravalt hukka repressioonide laine Venemaal, nagu ka rahumeelsete meeleavaldajate vahistamise, meedia lämmatamise ja kodanikuühiskonna hääle mahasurumise; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub üles võtma ühiseid solidaarsusmeetmeid, et boikoteerida Venemaalt pärit tooteid ja teenuseid. Komitee rõhutab vajadust katkestada koostöö Venemaa ettevõtete ja organisatsioonidega, kes toetavad Putini poliitikat. Komitee mõistab hukka kollektiivsest boikoteerimisest kõrvalehoidmise, püüdes saavutada mis tahes kasu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunnistab, et sõda ja kõik sellega seotud meetmed, eelkõige sanktsioonid, avaldavad liikmesriikidele ja naaberriikidele sotsiaal-majanduslikku mõju, millega EL peab olema valmis tegelema. Komitee juhib tähelepanu sellele, et kriis näitab vajadust tugevdada siseturgu ja selle toimimist. Komitee rõhutab, et väga oluline on kompenseerida sanktsioonidest mõjutatud Euroopa ettevõtetele tekkiv kahju, ning toonitab vajadust analüüsida põhjalikult sanktsioonide mõju, et olla valmis leevendama nende majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab tõsist mõju mitmele tööstussektorile. Komitee juhib tähelepanu sellele, et lisaks energiale on Venemaal ja Ukrainal märkimisväärne osa selliste metallide nagu nikkel, vask ja raud, ning oluliste toorainete, nagu neoon, pallaadium, titaan ja plaatina, impordis ELi. Need on kriitilise tähtsusega mitme strateegilise tööstussektori, sealhulgas kaitsetööstuse ja mikrokiipide tootmise jaoks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab vajadust kiirendada Euroopa strateegilise ja tehnoloogilise autonoomia arendamist ning kutsub ELi juhte üles kinnitama oma ühtsust ja otsustavust muuta Euroopa Liit sõltumatumaks ja suveräänsemaks jõuks, parandades meie kaitsevõimet ja piirates meie sõltuvust energiast, kriitilise tähtsusega toorainetest ja toiduainetest; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et oluline on vähendada ELi energiasõltuvust kolmandatest riikidest, eelkõige Venemaast. Komitee kutsub üles koostama toimiva kava energiaallikate mitmekesistamiseks liikmesriikide energiaallikate jaotuses ning tunnustab Versailles’ deklaratsioonis esitatud sellekohaseid ettepanekuid (3). Komitee tõdeb, et energiavarustuse kindlus ja jätkusuutlikkus on pikas perspektiivis võimalik täielikult saavutada üksnes juhul, kui edendatakse vähese CO2 heitega või süsinikuvabade energiaallikate kasutamist ning kasutatakse ulatuslikumalt kohalikke ja taastuvaid energiaallikaid. Komitee pooldab teadusuuringutesse tehtavate investeeringute kiirendamist, eesmärgiga töötada välja uued puhtad tehnoloogiad, et tagada ELi energiasüsteemi vastupanuvõimeline ja jätkusuutlik tulevik; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab vajadust diferentseerida liikmesriikide eelarvestrateegiaid, et säilitada võla jätkusuutlikkus eelkõige suure valitsemissektori võlaga liikmesriikides. Madala ja keskmise võlatasemega liikmesriigid peaksid seadma prioriteediks avaliku sektori investeeringute laiendamise. Komitee rõhutab, kui oluline on seada esikohale avaliku sektori investeeringute laiendamine, et suurendada ELi majanduse vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunneb muret paljudes transpordisektori osades valitseva hädaolukorra pärast ja kutsub komisjoni tungivalt üles pöörama teatises „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ (4) nimetatud ajutise kriisiraamistiku väljatöötamisel asjakohast tähelepanu transpordisektori kriisile, mis on tekkinud äärmiselt suurte kütuse- ja elektrikulude tõttu. Komitee manitseb ettevaatlikkusele regulatiivsete menetluse lõdvendamisel, tagamaks, et see ei nõrgenda sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et konfliktil on paratamatult tõsised tagajärjed ELi põllumajandus- ja toidutootmissektorile, mis vajab täiendavat toetust. Sellega seoses toonitab komitee, et EL peab suurendama oma pühendumust kindlustada jätkusuutlikud toidusüsteemid, tagades samal ajal kvaliteetsete toiduainete taskukohasuse kõigile. Eelkõige peab EL parandama oma toiduga kindlustatust, vähendades sõltuvust oluliste põllumajandustoodete ja sisendite impordist. Lisaks seisavad tarbijad kõigis ELi liikmesriikides silmitsi toidu- ja energiahindade märkimisväärse tõusuga, mis võib suurendada vaesust ELis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et Ukraina ja Venemaa on mitmete põllumajandustoodete, näiteks teravilja ja õliseemnete olulised eksportijad. Komitee märgib, et nende riikide ekspordihäired on juba kaasa toonud põllumajandustoorme hindade tohutu tõusu kogu maailmas ning selle tagajärjed on tuntavad eelkõige maailma kõige vaesemates riikides ja kõige vaesemad inimesed kannatavad seetõttu kõige rohkem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et sõja tagajärgedega tegelemine ei tohiks toimuda kliimameetmete ja kestlikkuse arvelt, nagu on ette nähtud ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030, mis on eelkõige rahu, julgeoleku ja vaesuse vähendamise tegevuskava. Komitee toonitab vajadust liikuda ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamise ja õiglase ülemineku suunas Euroopa rohelise kokkuleppe kaudu, rõhutades, et erakorralisi erandeid saab võimaldada üksnes piiratud ajaks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on seisukohal, et sõjalisest konfliktist tulenev keskkonnamõju, mis on tekkinud pommirünnakute, nafta- ja gaasilekete ning keemiatehastes või tuumajaamades toimunud vahejuhtumite tagajärjel, on nii Ukraina kui ka ELi elanikkonna jaoks väga murettekitav. Komitee rõhutab, et EL peab aitama kaitsta keskkonda ja heastada sellele sõja tekitatud kahju ning karistama keskkonnakuritegude eest, kuna neil on paratamatult pikaajaline mõju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab vajadust jääda solidaarseks ja arendada edasi ühiseid Euroopa lahendusi, et jagada majanduslikust mõjust tulenevat koormust, ning teeb ettepaneku töötada välja paindlik Euroopa vahend. Komitee märgib, et kõige enam mõjutatud riikide puhul võib osutuda vajalikuks riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kinnitamine ja läbivaatamine, iseäranis stagflatsiooni ohu valguses. Komitee tunnistab, et sissetung Ukrainasse mõjutab otseselt kõiki ELi liikmesriike ja nende kodanikke ning et inimkaotuseid ja tagajärgi ukrainlastele ei saa rahas mõõta, mistõttu on vaja ELi-sisest solidaarsust ja ELi pikaajalist solidaarsust Ukrainaga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunneb heameelt Versailles’ deklaratsioonis (5) väljendatud kohustuse üle suurendada Euroopa rahutagamisrahastu kasutamist. Komitee rõhutab, et EL peaks liikuma tugevama poliitilise integratsiooni suunas, mis võiks toetada ühist välispoliitikat, ja kutsub liikmesriike üles asuma viivitamatult rakendama tõeliselt ühist ja tõhusat kaitsesüsteemi, mis tugevdaks märkimisväärselt Euroopa suutlikkust end kaitsta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunnistab, et tuumaelektrijaamade okupeerimine tekitab muret kohaliku elanikkonna ja kogu Euroopa tuumaohutuse pärast, ning kutsub üles täielikule koostööle kõigi asjaomaste poolte ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga, et jälgida olukorda ja hoida ära mis tahes radioaktiivne kiirgus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et poliitilised juhid peavad ELi kodanikega suhtlemisel väljenduma selgelt ja selgitama sõjakulusid. Komitee toonitab, et rahul on oma hind ja me kõik peame maksma selle hinna, mis tuleb liikmesriikide vahel ära jagada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles koostama Ukraina jaoks asjakohase abi- ja taastekava, et toetada Ukraina majandust ja hävitatud taristu ülesehitamist. Komitee rõhutab, et Venemaa Föderatsioon peab kandma vastutust Ukraina taristu, sealhulgas tsiviil- ja eluhoonete hävitamise ning märkimisväärse majandusliku kahju eest ning Venemaalt nõutakse tema agressiivsest tegevusest põhjustatud kahju hüvitamist; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kohustub olukorda tähelepanelikult jälgima, innustades teabevahetust Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonide toetuse teemal kohapeal, ergutades tõelist dialoogi Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonidega, sealhulgas tööandjate organisatsioonide ja ametiühingutega nende alaliste dialoogimehhanismide kaudu. Komitee kohustub jälgima pagulaste olukorda nii kohapeal kui ka naaberriikides, pakkudes Ukraina rahvale täielikku toetust. |
| --- | --- |

38.

Brüssel, 24. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 107 final – Euroopa solidaarsus Ukraina pagulaste ja sõjapõgenikega.

1

(2)  COM(2022) 109 final – ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE).

2

(3)  Riigipeade ja valitsusjuhtide 10.–11. märtsi 2022. aasta mitteametlikul kohtumisel vastu võetud Versailles’ deklaratsioon, https://www.consilium.europa.eu/media/54799/20220311-versailles-declaration-et.pdf.

3

(4)  COM(2022) 108 final – REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks.

4

(5)  Riigipeade ja valitsusjuhtide 10.–11. märtsi 2022. aasta mitteametlikul kohtumisel vastu võetud Versailles’ deklaratsioon, https://www.consilium.europa.eu/media/54799/20220311-versailles-declaration-et.pdf.

5

---

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 568. istungjärk – Interactio, 23.3.2022-24.3.2022

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/6

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi meetmed pärast COVID-19 kriisi: taastumise edendamine spordi kaudu“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 290/02)

| Raportöör: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Raportöör:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Täiskogu otsus | 23.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 148/0/0 |

Täiskogu otsus

23.3.2021

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

148/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Pikk pandeemiaperiood on avaldanud tõsist mõju kogu spordivaldkonnale ja eelkõige rohujuure tasandi spordiorganisatsioonidele, mistõttu on paljud kohad kinni pandud. Seepärast on nüüd vaja strateegilist käsitlust, et uuesti tähtsustada ja suurendada spordi ning kehalise tegevuse rolli vastupanuvõimelisema ja kestlikuma ühiskonna ülesehitamiseks. See valik tuleb seada ulatuslikuma majandusliku ja sotsiaalse taastamisprotsessi konteksti, püüdes kindlaks määrata eesmärgid, et tugevdada spordisektori suutlikkust reageerida meid üha sagedamini tabavatele kriisidele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sport ja kehaline aktiivsus tuleb integreerida majandus- ja sotsiaalarengu strateegiatesse ja luua tuleb laiemad valdkondadevahelised seosed, eelkõige rahvatervise, hariduse ja sotsiaalse kaasatusega. Sport on sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase kestlikkuse vahend, mis soodustab taastumist, luues spordil põhinevaid uusi töökohti ja ärivõimalusi. Samuti on oluline edendada sotsiaalset dialoogi, kus arutatakse heaolu ja kehalist aktiivsust töökohal, kaasates sellesse sotsiaalpartnerid. Seetõttu kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üles tegema uuringuid, mis näitavad seost spordi harrastamise ja elanike üldise heaolu vahel. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nii nagu koolis ja õppimise eri etappides õpetatakse, kuidas lahendada ülesandeid, kuidas õppida ning areneda, on vaja õpetada tütarlastele ja poistele kõike, mis puudutab kehalist haritust. Kehalise kasvatuse taasalgatamine koolides mängulisest, lõbusast ja multidistsiplinaarsest vaatenurgast tähendab, et luuakse ainulaadne vahend tulemuste, rahumeelsuse, kooseksisteerimise ja eelkõige haridusalase edu saavutamiseks ning tervislike eluviiside edendamiseks. See tähendab spordi ja kehalise aktiivsuse samaväärset väärtustamist teiste õppeainetega, eriti nooremate põlvkondade haridusteel, pöörates eritähelepanu sisemaal ja territoriaalselt ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lissaboni lepingus on välja toodud spordi sotsiaalse ja majandusliku väärtuse Euroopa mõõde. Pärast tervisealast hädaolukorda on vaja Euroopa poliitikas muuta nähtavamaks väärtused, mida esindavad sport ja kehaline aktiivsus, tagades neile täieliku väärtuse võrdsetel alustel teiste Euroopa poliitikavaldkondadega. Seega on ühtekuuluvuspoliitika kõrval vaja tõelist spordi mõjuvõimu suurendamist, st visiooni spordisüsteemi põhjalikust ümberkujundamisest, mis väärtustaks spordi märkimisväärset mõju inimeste heaolule ja elukvaliteedile. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Seetõttu on vaja |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | lisada Eurostati materiaalse puuduse näitajate loetellu spordi puudumise määr – s.o vajalikust hüvest, spordiga tegelemise õigusest ilmajäämise määr; |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | teha spordisektorile kättesaadavaks kõik ELi 2021.–2027. aasta rahastamisvahendid nii otsese kui ka kaudse eelarve täitmise kaudu, pidades sporti ja kehalist tegevust investeeringuks kogukondade individuaalsesse ja kollektiivsesse heaolusse; |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | suurendada programmi „Erasmus+“ raames spordile ja valdkondadevahelisele koostööle, sh spordile, eraldatavate vahendite kogusummat. Kuna spordi rahaline toetus on väga palju vähenenud, peaks selle rahastamine tulema mitte ainult ühtekuuluvusfondidest, vaid ka Euroopa taastefondi eri projektide kaudu. Lisaks oleks soovitatav vahendite suurem ümberjaotamine tippspordi ja sotsiaalvaldkonda edendava spordi vahel; |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | töötada välja plaanid spordi toetamiseks (majanduslike, sotsiaalsete ja tervishoiualaste) kriiside ja hädaolukordade korral, sealhulgas valmisoleku kavad, ning samuti haldusprotsessi lihtsustamiseks vajalike meetmete kaudu, et tulla toime keerulise bürokraatiaga, eriti rohujuure tasandi spordiklubide jaoks. Seetõttu on esmatähtis toetada ennekõike spordi harrastamist rohujuure tasandil, kuna just see aitab kaasata puuetega ning ebakindlas olukorras ja vähekaitstud inimesi ning lisaks edendada oluliselt kultuuridevahelist suhtlust; |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | soodustada toetust kodanikuaktiivsuse võrgustikele, et aidata saavutada neid eesmärke kohalikul tasandil avaliku poliitika ja võrgustike partnerluse ja ühise kavandamise kaudu. Sel viisil soovitakse luua sotsiaalse innovatsiooni vorme, kasutades ära ühise halduse ja ringsubsidiaarsusega seotud kogemusi. Samuti tuleks soodustada sotsiaalpartnerite ja organisatsioonide osalemist. |
| --- | --- |

1.5.5.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Meid jätkuvalt proovile paneva pandeemia taustal ning samal ajal kui võitleme elude ja elatusvahendite kaitsmise eest, ei tohi me unustada asjaolu, et seisame silmitsi valikutega, mis määravad ELi sotsiaal-majanduslike süsteemide ja Euroopa kodanike elu tuleviku. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tervisealane hädaolukord on toonud esile, et meie ees seisvate probleemide mitmemõõtmelisuse tõttu on võimatu saavutada sellist vastupidavustaset, mis ELi sotsiaal-majanduslikud süsteemid täielikult kindlustaks. On vaja võtta meetmeid, et kohandada meie ühiskonda kriiside ja muutustega, edendades vastupanuvõime mudeleid, mis põhinevad võimel kriise ennetada ja neid asjakohaste vahenditega lahendada. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Koroonaviiruse pandeemia on muutnud järgnevate aastate majanduslikke, sotsiaalseid ja tervishoiu väljavaateid ning koos sellega ka lähenemist arengu- ja ühtekuuluvusstrateegiatele. Me peame valima, kas jätkata seda, mida oleme seni alati teinud, või muuta ja kohandada arengu- ja ühtekuuluvuspoliitika aluseks olevat paradigmat, võttes arvesse esile toodud kriitilisi küsimusi ja COVID-19 hädaolukorra järel saadud kogemusi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | COVID-19 kriis on kogu Euroopas tugevalt mõjutanud kogu spordimaailma, kuid me peame rõhutama, et kõige suuremate probleemide ja katsumustega on silmitsi seisnud rohujuure tasandi spordisektor. Kriisi mõju spordivaldkonnas on tabanud peamiselt noori, piirates nende õigust tegeleda spordi ja kehalise tegevusega. Samamoodi on tervisekriisi tõttu kannatanud kogu spordiorganisatsioonide ja sporditööstuse sektor ning kriisi tagajärjed mõjutavad selle taastumist ka keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Spordi roll arengu- ja ühtekuuluvusprotsessides

| 3.1. | Sport võimaldab kodanikuühiskonnal oma potentsiaali konstruktiivselt suunata, rikastades ühiskonda ainulaadse mitmemõõtmelise lähenemisviisi kaudu positiivsete väärtustega ja aidates seega kaasa füüsilisele ning vaimsele heaolule. Sport leevendab ka sotsiaalseid probleeme, kuna suudab ühendada kultuuriliselt erinevaid kogukondi. Sport on keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku kestlikkuse edendaja tingimustes, mida käesolevas arvamuses püütakse kindlaks määrata. See edendab piirkondade ja asulate taaselustamist ja atraktiivsust ning soodustab taastumisprotsessi, kuivõrd aitab luua spordiga seotud uusi töökohti ja ettevõtlusvõimalusi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Mis puudutab majanduslikku mõõdet, siis sport saab sotsiaalse ja tehnoloogilise innovatsiooni väärtustamisega tõhustada uute ettevõtlusalaste tegevuste loomist või olemasolevate tugevdamist. Spordi kaudu saab luua uusi töövõimalusi, sealhulgas ametlikke ja mitteametlikke koolitusvõimalusi noorte hüvanguks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Sport on vahend töötajate oskuste ja tervise parandamiseks ja tugevdamiseks ning kuna see põhineb peamiselt inimpanusel, on see tõhus vahend tööhõive loomiseks kohalikul tasandil. Spordi sotsiaalse mõõtmena väärib tähelepanu selle võime suhestuda paljude erinevate sotsiaalsete rühmadega, ületada erinevusi ja tuua kokku kohalikke kogukondi, sealhulgas kaasata hapraid ja vähekaitstud sotsiaalseid rühmi kogukonnaellu. Lisaks võivad spordiprojektid aidata kaasa sotsiaalse taaselustamise saavutamisele ebasoodsate tingimustega piirkondades, nagu äärelinnad, Euroopa maapiirkonnad ja sisemaa. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Keskkonnamõõtme suhtes on sport strateegiline vahend eesmärkide saavutamiseks, et lahendada kliimamuutuste vastu võitlemisega seotud probleeme. Sportlik tegevus on vahend kestliku liikuvuse edendamiseks ja linnapiirkondade keskkonna taastamiseks, et kohaneda kliimamuutustega. Kui spordirajatised muudetakse liginullenergiarajatisteks, (1) aitavad need kaasa keskkonnakestlikkuse eesmärkide saavutamisele, mida soodustaks ka väikese CO2 jalajäljega ürituste korraldamine. Lisaks on spordiüritused suurepärane vahend positiivsete keskkonnasõnumite edastamiseks ja levitamiseks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kõigis peamistes riigiülestes strateegiates (tegevuskava aastani 2030; ühtekuuluvuspoliitika 2021–2027; WHO ülemaailmne kehalise aktiivsuse tegevuskava aastateks 2018–2030) on sport määratud prioriteetse vahendina arengu, kestlikkuse ja ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamisel. Ometi on kahjuks näha, et paljudes liikmesriikides ei ole seda lähenemisviisi veel täielikult rakendatud ning sporditegevusele ja -harrastamisele antakse paljudel juhtudel vaid meelelahutuslik funktsioon. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Spordis tähendab COVID-19 hädaolukord seda, et kriisi tõttu võib spordi harrastamine väheneda või osutuda isegi võimatuks. Kui puuduvad konkreetsed ja innovatiivsed meetmed, mis suudaksid probleeme tõhusalt lahendada, on sellise kriitilise olukorra sotsiaalset ja majanduslikku mõõdet iseloomustaval koosmõjul katastroofiline tagajärg, mis piirab tegevusi, mis on olulised inimeste elukvaliteedi, heaolu ja tervise tagamiseks. Selline olukord seab ohtu paljude spordi valdkonnas tegutsevate asutuste, ühenduste ja ettevõtete püsimise. Lisaks toob see kaasa sotsiaalse probleemi, mis on seotud inimeste elukvaliteediga, ja majandusliku probleemi, mis puudutab sissetulekuallika puudumist nende jaoks, kes end nende tegevuste kaudu ülal peavad. Samuti ei saa paljud inimesed kriisi põhjustatud majandusraskuste tõttu lubada endale või oma lastele sporditegevusega kaasnevaid kulusid, mis avaldab negatiivset mõju füüsilisele heaolule ja tervisele. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Vähekaitsud elanikerühmade, näiteks puuetega inimeste puhul, süvendavad spordi puudumisest tulenevad riskid juba niigi kriitilist olukorda, mis mõnes liikmesriigis võtavad süsteemsete piirangute vormi. Eriti vaimse tervise valdkonnas on pandeemia tõttu kasutajad, pereliikmed, ettevõtjad, elanikud ja spordiorganisatsioonid aktiivselt kasutanud palju vähem asjaomaseid sporditeenuseid ja -osakondi. See on jätnud vaimse häirega inimesed ilma spordist kui vahendist, mis võimaldab luua ja säilitada toetavaid suhteid, mis aitavad võidelda haigusest tuleneva isolatsiooni ja tõrjutuse vastu. Kollektiivne heaolu on midagi, mis puudutab kõiki, mitte ainult neid, kes ravivad, ja neid, keda ravitakse. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Arvestades sotsiaalsete kontaktide suurt piiratust, mis on oluliselt mõjutanud lapsi ja noori, on vaja taasluua spordi ja kehalise tegevuse, hariduse ja koolituse võimalused, pöörates laste ja noorte kaitseks keskset tähelepanu nende harrastuskohtade ohutusele. Spordimaailm on keskkond, kus iga päev kohtuvad väga paljud lapsed ja noored ning nende kasvatajad, treenerid ja spetsialistid. Selline keskkond on harrastajate psühholoogilise arengu jaoks üks kõige tundlikumaid ja nõuab spetsiaalsete meetmete võtmist, et anda neile võimalus kasutada kõiki eeliseid, mida tegevus võib pakkuda kaitstud keskkonnas. Sport kõigile ei tohiks tähendada sporti iga hinna eest. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Regulaarne kehaline aktiivsus mõjutab ka aktiivsena vananemist ja võib mängida olulist rolli eakate inimeste funktsionaalse suutlikkuse ja elukvaliteedi parandamisel. Lisaks võimendub füüsilise treeningu mõju, kui eakas inimene osaleb samaaegselt sotsiaalses ja produktiivses tegevuses. Seega on spordil ennetav roll, et praegustest töötajatest saaksid terved ja heas vormis pensionärid. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Võimalikult paljude elanike liikumisaktiivsuse arendamine nõuab ka sotsiaalseid ja ühiskondlikke uuendusi, milles kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid peaksid olema teerajajad. Oluline on igapäevane mõõde, töötajate, üliõpilaste ja koolilaste ajakavade läbimõtlemine ning võime välja mõelda kohti, kus vanemad saavad harrastada füüsilist tegevust samal ajal lastega, keda nad saadavad. Pandeemia on pannud meid taasavastama vabaõhu spordiväljakuid, mis võib edendada uuenduslikke suundumusi, nagu sport linnas ja maal, et taaselustada sportimiskohti ja ühiselt nende paindlikkust kasutada. Vajadus sotsiaalse innovatsiooni järele on tohutu ning seda tuleks väärtustada ja soodustada, et tasakaalustada enamiku elanike ajapuudust spordiga tegelemiseks ka siis, kui nad seda sooviksid. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Töötajate ja kõigi elanike huvides tuleks kollektiivsete programmide väljatöötamisel rõhutada kohalike eraasutuste (spordikeskuste) rolli, sest need on võimelised tegema koostööd ettevõtete ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide asutustega (näiteks puuetega inimeste varjupaikadega). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Selles kontekstis on kesksel kohal kodanikuühiskonna ja kõigi sotsiaalpartnerite tegevus. Kui nad edendavad kodanikuaktiivsust ja sotsiaalset dialoogi, saavad nad edendada tööelu kvaliteedi strateegiaid, sh kollektiivlepingutes; pakkuda välja kampaaniaid, et töötajad käiksid spordisaalis ja/või liituksid spordiklubiga; julgustada sporditöötajaid oma huve kaitsma; kehtestada tööl kehalise aktiivsuse jaoks puhkepausid. Tuleb rõhutada ja tugevdada nii tervishoiutöötajate kui ka väikeste lastega töötavate õpetajate rolli teadlikkuse suurendamisel ja spordi propageerimisel, et luua uus kultuur ja stiimulid tööandjate poolt. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Mis puudutab soolist mõõdet, siis Euroopa harta naiste õiguste kohta spordis (2) on kindlasti töökava, millega jätkata erinevustest teavitamist ja uute tegevuste katsetamist. Selleks tuleb jätkata arutelu ja koostööd eri osalejate vahel, eriti teabevahetusküsimustes, kus on juba tükk aega nähtud tihedamaid seoseid naiste ja meedia vahel, millega soovitakse edendada lugupidavat ja tähelepanelikku ajakirjanduskeelt, soodustada sporti, mille eesmärk on võidelda igasuguse vägivalla, diskrimineerimise ja majandusliku ebavõrdsusega, ning edendada üha enam kõiki soosivat ja kaasavat spordi- ja liikumiskultuuri. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Sport 2030. aasta tegevuskavas

| 4.1. | Sport on universaalne keel, mis ühendab inimesi, rahvaid ja kultuure. Spordis väärtustatakse universaalsust ja harmooniat. Sport on üks põhilisi vahendeid, mis aitab muuta meie ühiskonna kestlikkusele orienteeritumaks keskkonnaks. Sport aitab kaasa kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 eesmärkide saavutamisele, rõhutades austuse, mõistmise, integratsiooni ja dialoogi põhimõtteid. Nii aitab sport kaasa inimeste arengule ja eneseteostusele sõltumata vanusest, soost, päritolust, veendumustest ja arvamustest. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Hoolimata sellest, et sport on ilmselgelt valdkonnaülene vahend, mis toetab tegevuskavas aastani 2030 nõutud põhimõtete rakendamist, on selge, et selle tegevuskava 17 eesmärgist saavad mõned spordi pakutavatest eelistest rohkem kasu kui teised. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sport on valdkond, kus ELi kohustused on suhteliselt uued ja võeti kasutusele alles Lissaboni lepingu jõustumisega. EL vastutab tõenduspõhise poliitika väljatöötamise eest, samuti koostöö edendamise ja algatuste juhtimise eest kehalise aktiivsuse ja spordi toetamiseks Euroopas. Ajavahemikul 2014–2020 tehti programmi „Erasmus+“ (3) raames esmakordselt kättesaadavaks eraldi eelarverida spordivaldkonna projektide ja võrgustike toetamiseks. Aastatel 2021–2027 säilitatakse ja tugevdatakse ELi meetmeid spordi toetamiseks. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Sport ja ühtekuuluvuspoliitika

| 5.1. | EL püüab saavutada spordivõistluste suurema õigluse ja avatuse ning sportlaste moraalse ja füüsilise puutumatuse parema kaitse eesmärke, võttes samal ajal arvesse ala eripära. EL käsitleb spordi valdkonnas eelkõige kolme tegevusvaldkonda: 1) spordi ühiskondlik roll, 2) selle majanduslik mõõde ning 3) sektori poliitiline ja õiguslik raamistik. Lisaks meetmetele, mida toetatakse otsese eelarve täitmisega rahastamisvahenditest, edendab EL nendes valdkondades ühtekuuluvuspoliitika pakutavate võimaluste kasutamist ja täiendavust. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sport ja kehalised tegevused on näidanud oma võimet suhestuda paljude erinevate sotsiaalsete rühmadega, ületada erinevusi, tuua kokku kohalikke kogukondi ja kaasata tõrjutud sotsiaalseid rühmi kogukonnaellu. Lisaks võivad spordiprojektid aidata kaasa mitmete poliitiliste eesmärkide saavutamisele: innovatsiooni edendamine, linnade taaselustamine, maaelu arengu toetamine ja Euroopa piirkondadesse tehtavate investeeringute soodustamine. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Sport ja WHO ülemaailmne kehalise aktiivsuse tegevuskava aastateks 2018–2030

| 6.1. | Ülemaailmses kehalise aktiivsuse tegevuskavas aastateks 2018–2030 (4) on määratud strateegilised eesmärgid, mis tuleb saavutada poliitiliste meetmete abil, et vähendada täiskasvanute ja noorukite kehalise passiivsuse levimust maailmas 2030. aastaks 15 %. Kavas rõhutatakse vajadust valdkonnaülese ja tervikliku lähenemisviisi järele, samuti seda, kui oluline on investeerida sotsiaal-, kultuuri-, majandus-, keskkonna-, haridus- jt poliitikameetmetesse, et edendada füüsilist aktiivsust ja aidata kaasa paljude 2030. aasta kestliku arengu eesmärkide saavutamisele. Kava rakendusstrateegiates tuleks arvesse võtta kõiki elustiili mõjutavaid tegureid ja püüda rakendada tõhusaid tervise edendamise meetmeid valdkonnaülese ja integreeritud lähenemisviisi raames. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Kehalise aktiivsuse edendamine on keeruline teema, see nõuab tugevat juhtimist ja poliitikameetmeid tervishoiusektorilt, mis on riiklikul tasandil väga oluline, kuid ka suurt koostööd teiste valdkondadega, nagu haridus, kultuur, transport, linnaplaneerimine ja majandus. Kehalise aktiivsuse suurendamiseks ja istuva eluviisi vähendamiseks on oluline tegeleda vähese kehalise aktiivsusega seotud keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja individuaalsete probleemidega. Samuti tuleb selleks rakendada tõhusaid ja kestlikke meetmeid mitut valdkonda hõlmava koostöö kaudu riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Selle saavutamiseks tuleks kasutada valdkonnaülest lähenemisviisi, mis võimaldab sekkumist ebatervisliku käitumise muutmiseks nii isiklike eluviiside mõjutamise kui ka tervislikku käitumist soodustavate keskkonna- ja sotsiaalsete tingimuste loomise kaudu. |
| --- | --- |

6.2.

7.   Strateegiast praktikani

| 7.1. | Hoolimata sellest, et sport ja kehaline aktiivsus võivad selgelt kaasa aidata arengu, kestlikkuse ja ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamisele, on endiselt väga keeruline muuta Euroopa vahendid spordi edendamiseks ja väärtustamiseks mõeldud algatuste jaoks kasutamiskõlblikuks ja kättesaadavaks. Selle olukorra peamine põhjus on spordi kui selge investeerimisvaldkonna puudumine ühtekuuluvuspoliitika 2021–2027 aluseks olevates õigusaktides. Spordi selge mainimine ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavades mitte ainult ei pakuks spordi jaoks selgeid rahastamisvõimalusi, vaid lihtsustaks ka korraldusasutuste tööd spordi ja kehalise tegevusega seotud projektidele positiivse hinnangu andmisel. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Et rõhutada spordi strateegilist tähtsust arengu- ja ühtekuuluvusstrateegiate rakendamisel, on lisas esitatud tegevuskava aastani 2030 ja ühtekuuluvuspoliitika 2021–2027 eesmärkide ja võimalike spordi kaudu rakendatavate meetmete vahelise kooskõla analüüs. |
| --- | --- |

7.2.

Brüssel, 24. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Ettepanek: nõukogu soovitus keskkonnasäästlikkust toetava õppe kohta.

1

(2)  Euroopa harta naiste õiguste kohta spordis.

2

(3)  Programmi „Erasmus+“ tulemuslikkus.

3

(4)  Ülemaailmne kehalise aktiivsuse tegevuskava 2018–2030.

4

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/11

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Vabakaubanduslepingute, majanduspartnerluslepingute ja investeerimislepingute uus raamistik, mis tagab kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite tegeliku kaasamise ning üldsuse teadlikkuse“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 290/03)

| Raportöör: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Raportöör:

Stefano PALMIERI

| Täiskogu otsus | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 215/1/7 |

Täiskogu otsus

25.3.2021

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

215/1/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab taas oma toetust uuele avatud, kestlikule ja jõulisele Euroopa kaubandusstrateegiale. Komitee arvates on selle strateegia kaudu eriti oluline edendada ühelt poolt Euroopa tootmissektorite ja majandustegevuses osalejate (suured, keskmise suurusega ja väikesed ettevõtjad) konkurentsivõimet ning teiselt poolt aidata edendada Euroopa väärtusi ja põhimõtteid, eelkõige demokraatiat, inim- ja sotsiaalõigusi ja soolist võrdõiguslikkust, samuti töö- ja keskkonnaalaseid õigusi. Nii tagatakse, et Euroopa Liidul on sobivad vahendid töötajate ja ettevõtjate kaitsmiseks ebaõiglaste kaubandustavade eest ning tarbijate kaitsmiseks kahjulike ja mittekestlike toodete eest. Nii ühendatakse ettevõtjate huvid tarbijate ja töötajate huvidega. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on seisukohal, et ELi uue kaugeleulatuva kaubandusstrateegia rakendamiseks on vaja






  — | uuenduslikku kaubandusläbirääkimiste strateegiat (kaubanduslepingud, majanduspartnerluslepingud, investeerimislepingud), mis suudab kindlustada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite tegeliku osalemise ning nii tagada, et kaubandusest saaksid kasu kõik osalejad ELis ja partnerriikides; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

uuenduslikku kaubandusläbirääkimiste strateegiat (kaubanduslepingud, majanduspartnerluslepingud, investeerimislepingud), mis suudab kindlustada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite tegeliku osalemise ning nii tagada, et kaubandusest saaksid kasu kõik osalejad ELis ja partnerriikides;

| — | lepingute järelevalve-, hindamis- ja rakendamisvahendite (sisenõuanderühmad) asjakohast reformi. |
| --- | --- |

—

lepingute järelevalve-, hindamis- ja rakendamisvahendite (sisenõuanderühmad) asjakohast reformi.

| 1.3. | Komitee arvates võimaldab kahetine reformiprotsess – läbirääkimisvahendite ja sisenõuanderühmade reform – saavutada mõlemal lepingupoolel (EL ja partnerriigid) kõigi lepingutest mõjutatud osalejate (ettevõtjad, töötajad, tarbijad jne) hulgas tõelise toetuse ja seega üldsuse teadlikkuse allkirjastatud kaubandus-, partnerlus- ja investeerimislepingute väärtusest. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | 2021. aasta veebruaris esitas Euroopa Komisjon uue avatud, kestliku ja jõulise Euroopa kaubandusstrateegia suunised (1). Strateegia peaks tagama ELi järgmise kolme eesmärgi saavutamise:






  i) | toetada majanduse taastamist ning rohe- ja digipööret; |
| --- | --- | --- |

2.1.

i)

toetada majanduse taastamist ning rohe- ja digipööret;

| ii) | viia ülemaailmsed eeskirjad kooskõlla kestlikuma ja õiglasema globaliseerumisega; |
| --- | --- |

ii)

viia ülemaailmsed eeskirjad kooskõlla kestlikuma ja õiglasema globaliseerumisega;

| iii) | suurendada ELi võimet järgida oma huve ja tugevdada oma õigusi. |
| --- | --- |

iii)

suurendada ELi võimet järgida oma huve ja tugevdada oma õigusi.

| 2.1.1. | Selle uue kaubandusstrateegia väljatöötamisele on kaasa aidanud mitmed tegurid. Eelkõige on COVID-19 pandeemia kriis pannud tõsiselt mõtlema uutele strateegiatele tervishoiu ja toiduga kindlustatuse ning tooraine ja strateegiliste toodetega varustamise vallas ning ka üleilmsete väärtusahelate üle üldiselt. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Määravad tegurid komisjoni esitatud uue kaubandusstrateegia väljatöötamisel on seotud i) Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) jätkuva kriisiga; ii) probleemsete suhetega mõne riigi või kaubandusblokiga (Hiina, Venemaa, USA); iii) vaevaliste läbirääkimistega Ühendkuningriigiga; iv) ja praeguse ummikseisuga, milles mõned kaubanduslepingud on (vt ELi-Mercosuri leping, Kesk-Aafrika ja ELi majanduspartnerlusleping või Ida-Aafrika Ühenduse ja ELi majanduspartnerlusleping). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Komisjoni esitatud dokumendis on mitu korda märgitud, et lisaks Euroopa tootmissektorite konkurentsivõime edendamisele peaks uus Euroopa kaubandusstrateegia aitama edendada Euroopa väärtusi ja põhimõtteid, eelkõige demokraatiat, inim- ja sotsiaalõigusi, soolist võrdõiguslikkust ning töö- ja keskkonnaalaseid õigusi. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Euroopa Parlament kiitis komisjoni ettepaneku heaks ja kutsus komisjoni üles hoolitsema selle eest, et kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevad peatükid aitaksid tagada, et läbirääkimistel saavutatud kokkulepetes oleks tagatud kaubandusest saadav kasu kõigile osalejatele (2). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Komitee on hiljutistes arvamustes taas kinnitanud oma nägemust ELi kaubanduspoliitikast ja väljendanud tugevat toetust komisjoni ettepanekule, mille puhul ta rõhutab selle olulisust, asja- ja ajakohasust. Samal ajal on komitee esitanud selged ootused ja soovitused kaubanduse ja kestliku arengu valdkonna kaugeleulatuva läbivaatamise kohta (3). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Just seetõttu, et komisjoni pakutud uus strateegia on põhjendatult kaugeleulatuv, leiab komitee, et selle rakendamiseks on vaja






  — | uuenduslikku kaubandusläbirääkimiste strateegiat (kaubanduslepingud, majanduspartnerluslepingud, investeerimislepingud), mis suudab kindlustada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite tegeliku osalemise ning nii tagada, et kaubandusest saaksid kasu kõik osalejad ELis ja partnerriikides; |
| --- | --- | --- |

2.1.6.

—

uuenduslikku kaubandusläbirääkimiste strateegiat (kaubanduslepingud, majanduspartnerluslepingud, investeerimislepingud), mis suudab kindlustada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite tegeliku osalemise ning nii tagada, et kaubandusest saaksid kasu kõik osalejad ELis ja partnerriikides;

| — | lepingute järelevalve-, hindamis- ja rakendamisvahendite (sisenõuanderühmad) asjakohast reformi. |
| --- | --- |

—

lepingute järelevalve-, hindamis- ja rakendamisvahendite (sisenõuanderühmad) asjakohast reformi.

| 2.1.6.1. | Kahetine reformiprotsess – läbirääkimisvahendite ja sisenõuanderühmade reform – võimaldab saavutada mõlemal lepingupoolel (EL ja partnerriigid) kõigi lepingutest mõjutatud osalejate (ettevõtjad, töötajad, tarbijad jne) hulgas tõelise toetuse ja seega üldsuse teadlikkuse allkirjastatud (kaubandus-, majanduspartnerlus- ja investeerimis-)lepingute väärtusest. |
| --- | --- |

2.1.6.1.

3.   Praeguste kaubanduslepingute kriitiline hindamine

| 3.1. | Komitee kinnitab oma veendumust, et mitmepoolsus on kaubavahetuses äärmiselt oluline ja et WTO peab põhjaliku reformi kaudu taas kord mitmepoolsuse tagama, ning mõistab samas, et selles konkreetses kontekstis võivad kaubanduslepingud mängida otsustavat rolli. See puudutab mitte ainult ELi kahepoolset kaubandust (mis moodustab igal juhul üle 30 % ELi kaupade ja teenustega kauplemisest), vaid eelkõige ELi ja tema partnerriikide majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt kestliku arengu levikut. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Viimastel aastatel on komitee andnud ELi kasutatavatele eri läbirääkimisvahenditele (kaubanduslepingud, majanduspartnerluslepingud, investeerimislepingud) eriti kriitilise hinnangu (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee leiab, et neid hinnanguid tuleks võtta lähtepunktina, et saaks hinnata, kas praeguseid läbirääkimisvahendeid tuleks reformida eesmärgiga tagada komisjoni pakutud uue kaubandusstrateegia eesmärkide saavutamine. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Esimene aspekt puudutab läbipaistvuse puudumist kaubanduslepingute läbirääkimisprotsessis. Kuigi läbirääkimistel olevate lepingute sisu puhul on selge vajadus konfidentsiaalsuse järele, leiab komitee, et sellise konfidentsiaalsuse juures tuleks tagada kaubandusläbirääkimiste läbipaistvus, kindlustades kodanikele ja läbirääkimistest huvitatud sidusrühmadele pideva teabevoo. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.1.1. | Komisjon on alati olnud selgelt vastu täieliku läbipaistvuse tagamisele läbirääkimistel, viidates kehtivatele määrustele (5) ja mitmetele Euroopa Kohtu otsustele, (6) väites, et teabe avalikustamine läbirääkimiste ajal kahjustaks Euroopa Liidu huve. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | Komitee tunnistab, et komisjon on viimastel aastatel näidanud üles suurt avatust, mis on tervitatav. Nimelt on komisjon parandanud läbipaistvuse taset, tehes eri kaubanduslepingute puhul kättesaadavaks teabe eri läbirääkimisvoorude aruannete, saadud läbirääkimisvolituste ja eri tekstiettepanekute kohta, samuti korraldanud kohtumisi kodanikuühiskonna ja ELi kaubanduslepingute eksperdirühmaga peetava dialoogi vormis. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

| 3.3.1.3. | Vaatamata nendele edusammudele peaksid nõukogu antavad läbirääkimisvolitused olema kaugeleulatuvamad ning pakkuma komisjonile rohkem võimalusi kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite kaasamise korraldamiseks, tagades nende tegeliku kaasamise läbirääkimisprotsessi. Samuti kutsus komitee üles taastama eksperdirühma, kelle volitused on lõppenud (7). |
| --- | --- |

3.3.1.3.

| 3.3.1.4. | Kuigi komitee mõistab, et läbirääkimistel tuleb teha tõsiseid kompromisse läbipaistvuse ja konfidentsiaalsuse vahel, märgib ta, et läbipaistvuse küsimus tekitab sidusrühmade, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartneritega endiselt suurimaid pingeid. |
| --- | --- |

3.3.1.4.

| 3.4. | Teine aspekt, mis saab palju kriitikat, on see, et lepingute kestlikkuse mõjuhinnangud on poolikud, need avaldatakse hilinenult – kui läbirääkimised on juba lõpule viidud – või puuduvad need lepingute partnerriikides hoopiski. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Just ELi ja Mercosuri lepingu kestlikkuse mõjuhinnangu avaldamise hilinemise tõttu esitasid mõned valitsusvälised organisatsioonid Euroopa Ombudsmanile kaebuse (8). Märtsis 2021 sõnastas Euroopa Ombudsman järgmise kriitilise seisukoha Euroopa Komisjoni suhtes: „Euroopa Komisjon ei taganud kestlikkuse mõjuhinnangu lõpuleviimist õigel ajal, eelkõige enne ELi-Mercosuri kaubandusläbirääkimiste lõppu. Siin on tegemist haldusomavoliga.“ (9) |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komitee kordab, et lepingute majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase kestlikkuse mõjuhinnangud tuleks avaldada aegsasti – läbirääkimiste alguses. Neid tuleks ajakohastada läbirääkimiste ajal ning need peaksid regulaarselt olema osa lepingu järelhindamisest järelevalveprotsessi ajal. Need hinnangud peaksid seega hõlmama mõlemat läbirääkimiste poolt: Euroopa Liitu ja selle liikmesriike ning läbirääkimiste vastaspoole riike (10). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Kaubanduslepinguid tabas kriitika ka nende suutmatuse tõttu tagada tõhusalt inim- ja sotsiaalõiguste, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikonventsioonide ning keskkonna- ja ohutusstandardite järgimine. Samuti ei suuda lepingud tagada võrdseid tingimusi kõigile turuosalistele (eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning mõnedele tootmissektoritele) (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Lisaks sellele ei võeta kaubanduslepingutes mõnikord arvesse arenguriikide eripära, ELi ja lepingu partnerriikide asümmeetriat, millega kaasneb oht, et olemasolevad erinevused jäävad lahendamata või mõnikord süvenevad (nt võrdne juurdepääs elupäästvatele ravimitele või vaktsiinidele). Samuti ei arvestata võimalikku juhtpositsiooni, mille rahvusvahelised ettevõtted võivad kaubanduslepingute sõlmimise tulemusena saavutada. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Selleks et tagada organiseeritud kodanikuühiskonna tulemuslik ja ulatuslik kaasamine, on sisenõuanderühmi vaja laialdaselt rakendada mitte ainult kõigil tulevastel kaubandusläbirääkimistel, vaid eelkõige praegustes majanduspartnerluslepingutes Aafrikaga, kus sisenõuanderühmad täiesti puuduvad. Käimasolevad ja tulevased läbivaatamisprotsessid, samuti ELi ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsiooni uue partnerluslepingu rakendamine võivad anda tegeliku võimaluse kaasata sisenõuanderühmad olemasolevatesse kaubanduslepingutesse, milles see vahend puudub (nt Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) majanduspartnerluslepingu riikide vahelise majanduspartnerluslepingu läbivaatamine). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite osalemine liidu allkirjastatud lepingute läbirääkimistel ja järelevalves on pärast esimesi katseid mõnevõrra paranenud. Komitee tunnustab tehtud jõupingutusi ja on paljudel juhtudel olnud kaasatud. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee võtab teadmiseks tulemused hiljutisest uuringust, (12) milles analüüsiti kaubanduse peadirektoraadi kodanikuühiskonnaga peetud dialoogi Euroopa ja riiklikul tasandil. Kuigi komitee nõustub mõnede uuringu järeldustega, leiab ta, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite tegelikuks kaasamiseks ELi kaubanduspoliitikasse on vaja teha radikaalne hüpe. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee on korduvalt nõudnud kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite tegelikku ja ulatuslikumat kaasamist kaubanduslepingute läbirääkimiste kõigis etappides mõlemal pool läbirääkimislauda (komisjon ja partnerriigid) (13). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kõigil nimetatud põhjustel leiab komitee, et on aeg töötada välja uus ja tõhusam läbirääkimisstrateegia koos uute eeskirjade ja menetlustega, et tagada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite tõhus ja tulemuslik osalemine. See aitaks saavutada ELi uue kaubandusstrateegia eesmärke, nii et sõlmitavad kokkulepped oleksid kooskõlas läbirääkimiste mõlema poole – ELi ja kaubanduslepingute partnerriikide – majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt kestliku arenguga. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Uus kaubanduslepingute läbirääkimiste raamistik

| 4.1. | Komitee on seisukohal, et ELi uus kaubanduspoliitika annaks võimaluse hinnata ja parandada eeskirju, menetlusi ja kriteeriume. See võimaldab korraldada organiseeritud kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite osalemist palju tõhusamalt, läbipaistvamalt ja kaasavamalt nii läbirääkimiste ajal kui ka hiljem lepingute järelevalve, hindamise ja võimaliku rakendamise ajal. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee leiab, et tuleks koostada uus läbirääkimiste metoodika, millega kehtestatakse uus tegevuskava, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid oleksid tõepoolest kaasatud läbirääkimiste kõigisse etappidesse. See metoodika peaks kehtima nii Euroopa Liidu kui ka teiste läbirääkimiste laua taga istuvate riikide suhtes. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Läbirääkimiste tegevuskava esimene samm peaks nägema ette vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamise läbirääkijate (komisjon ja vastaspoole riigid) vahel, millega tagatakse läbirääkijate vastastikune kohustus






  i) | pidada kinni läbirääkimise eri etappidest; |
| --- | --- | --- |

4.3.

i)

pidada kinni läbirääkimise eri etappidest;

| ii) | kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid läbirääkimiste eri etappides vaatlejatena, kes saavad kokku spetsiaalse sidusrühmade ühise nõuandekomitee raames. |
| --- | --- |

ii)

kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid läbirääkimiste eri etappides vaatlejatena, kes saavad kokku spetsiaalse sidusrühmade ühise nõuandekomitee raames.

| 4.3.1. | Vastastikuse mõistmise memorandumis ette nähtud läbirääkimisetapid kehtivad nii üldiste läbirääkimisvoorude kui ka võimalike tehniliste läbirääkimisvoorude suhtes. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Sidusrühmade ühise nõuandekomitee loomine peaks põhinema samal lähenemisviisil, mida kohaldatakse ühtekuuluvuspoliitika suhtes – partnerluse põhimõttel. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Partnerluse kaudu töötatakse iga ühtekuuluvuspoliitika programm välja kollektiivse protsessi käigus, mis hõlmab Euroopa, piirkondliku ja kohaliku tasandi asutusi, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone. See partnerlus kehtib programmide koostamise protsessi kõigis etappides alates kavandamisest kuni juhtimise ja rakendamise, järelevalve ja hindamiseni. Selline lähenemisviis aitab tagada, et meetmed on kohandatud kõigi sidusrühmade kohalikele ja piirkondlikele vajadustele ja prioriteetidele. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.3. | Vaatlejate valikul kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajate hulgast tuleks järgida tegeliku representatiivsuse, sõltumatuse ja sidusrühmade esindajate õiglase jaotuse põhikriteeriumi. Representatiivsust ja sõltumatust tuleks sotsiaalpartnerite puhul hinnata ILO raames töötajate ja tööandjate rühma vastu võetud kriteeriumide alusel ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide puhul rahvusvaheliste asutuste liikmesuse alusel. Sidusrühmade ühise nõuandekomitee vaatlejate suhtes peaks kehtima konkreetne käitumisjuhend. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Sidusrühmade ühisesse nõuandekomiteesse peaksid välisvaatlejana lisaks kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja sotsiaalpartneritele kuuluma ka järgmised olulised rahvusvahelised institutsioonid: Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) ning ÜRO keskkonnaprogrammi mitmepoolsete keskkonnalepingute sekretariaat. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.4.1. | Käitumisjuhendis peaks olema võimalik sätestada






  i) | kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite nimel läbirääkimistel osalevate vaatlejate õigused ja kohustused
  sidusrühmade ühises nõuandekomitees. Käitumisjuhendis tuleb ette näha konkreetne konfidentsiaalsuse protokoll, milles tuletatakse meelde konfidentsiaalsuse põhimõtte järgimist, mis tähendab kohustust mitte avalikustada läbirääkimiste konfidentsiaalses etapis ja varajase hoiatamise etapis antud teavet; |
| --- | --- | --- |

4.3.4.1.

i)

kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite nimel läbirääkimistel osalevate vaatlejate õigused ja kohustused
  sidusrühmade ühises nõuandekomitees. Käitumisjuhendis tuleb ette näha konkreetne konfidentsiaalsuse protokoll, milles tuletatakse meelde konfidentsiaalsuse põhimõtte järgimist, mis tähendab kohustust mitte avalikustada läbirääkimiste konfidentsiaalses etapis ja varajase hoiatamise etapis antud teavet;

| ii) | põhimõtted, mis käsitlevad vaatlejate määramist sidusrühmade ühises nõuandekomitees läbipaistvalt ja austades nende tegelikku sõltumatust, representatiivsust ja õiglast jaotust kodanikuühiskonna osade ja sotsiaalpartnerite vahel (vt punkt 4.3.3); |
| --- | --- |

ii)

põhimõtted, mis käsitlevad vaatlejate määramist sidusrühmade ühises nõuandekomitees läbipaistvalt ja austades nende tegelikku sõltumatust, representatiivsust ja õiglast jaotust kodanikuühiskonna osade ja sotsiaalpartnerite vahel (vt punkt 4.3.3);

| iii) | läbirääkimiste tegevuskavas ettenähtud läbirääkimiste eri etappide eeskirjad ja menetlused. |
| --- | --- |

iii)

läbirääkimiste tegevuskavas ettenähtud läbirääkimiste eri etappide eeskirjad ja menetlused.

Kõik läbirääkimistel osalejad peaksid ühise nõuandekomitee vaatlejatena allkirjastama käitumisjuhendi.

| 4.4. | Läbirääkimiste tegevuskava peaks koosnema järgmistest etappidest, mida tuleks tsükliliselt korrata kuni läbirääkimiste lõpuni. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Läbirääkimiste konfidentsiaalne etapp. Selles etapis osalevad nii läbirääkijad (komisjon ja vastaspoole geograafilise piirkonna riigid) kui ka vaatlejatena osalevad kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite esindajad, kes kohustuvad – allkirjastades käitumisjuhendis sisalduva konfidentsiaalsuse protokolli – tagama selle etapi jooksul neile kättesaadava teabe konfidentsiaalsuse. Selles etapis peaks ILO esitama läbirääkimiseelse aruande põhikonventsioonide ratifitseerimise ja rakendamise seisu kohta kolmandas riigis, mis tehakse kättesaadavaks kõigile läbirääkimistel osalejatele (läbirääkijatele ja vaatlejatele). See aruanne ei oleks siduv, kuid see aitaks esile tuua sotsiaalsete standardite järgimist või mittejärgimist lepinguga hõlmatud riikides. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Varajase hoiatamise etapp ühise nõuandekomitee osalusel. See on etapp, kus vaatlejad tuvastavad läbirääkimistel tundlikud küsimused, mille puhul läbirääkimised ei ole jõudmas kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid rahuldavate lahendusteni. See etapp on samuti konfidentsiaalne etapp, kus vaatlejad peavad kinni pidama täielikust konfidentsiaalsusest. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Avatud teabevahetuse etapp. Nii komisjon kui ka läbirääkimistel osalevad geograafilise piirkonna riigid annavad avalikult ja korrapäraselt aru läbirääkimiste edenemisest. Selles etapis võivad vaatlejad anda oma hinnanguid vastavalt Chatham House’i reeglile, (14) tuues välja läbirääkimistega seotud tundlikud küsimused, mis on kindlaks tehtud eelmises, nõuandekomitee osalusel toimunud varajase hoiatuse etapis. See on avalik etapp, milles avaldatakse läbirääkimiste esialgsed tulemused. Selle etapi eesmärk on suurendada avalikkuse teadlikkust läbirääkimiste seisust. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Kaubanduslepingu mõjuhinnangu esialgse sõltumatu aruande esitamise etapp. Selles etapis esitavad mõlemad pooled (komisjon ja geograafilise piirkonna riigid) lepingu esialgse sõltumatu mõjuhinnangu. Selles etapis väljendavad kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid oma hinnangut lepingu majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju kohta, kasutades ka oma sõltumatuid hindamisanalüüse. Oluline panus peaks tulema välisvaatlejatelt, kes peaksid esitama aruande, mis oleks kättesaadav kõigile osalistele ja ka avalikkusele. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Kui esialgne mõjuaruanne on esitatud, algab taas tsükliliselt konfidentsiaalne läbirääkimiste etapp, millele järgneb varajase hoiatamise etapp nõuandekomitee osalusel, millele järgneb avatud teabevahetuse etapp ja lõpuks kaubanduslepingu mõjuhinnangu lõpliku aruande esitamise etapp. Läbirääkimiste tsükkel jätkub seni, kuni komisjoni ja vastaspoole geograafilise piirkonna riikide esindajad otsustavad lepingu allkirjastada või mitte. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Kui pooled allkirjastavad lepingu, koostavad nad koos kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite vaatlejatega nõuanderühmas eriprotokolli sisenõuanderühma loomiseks (ELi ja partnerriikide jaoks), mis sisaldab selle tegevuse eeskirju (vt punkt 5.5.2). |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | Komitee leiab, et kavandatud läbirääkimiste raamistik oleks väljakutse kõigile läbirääkimistel osalejatele. See on proovikivi, mis eeldab kõigi asjaosaliste (komisjon, kodanikuühiskonna organisatsioonid, sotsiaalpartnerid, välisvaatlejad) rollide teadvustamist ning kõigi asjaosaliste eriti kõrgetasemelist professionaalsust ja ettevalmistust. Komitee leiab, et hea oleks rohkem kaasata Euroopa Parlamenti, kel peaks olema suurem roll lepingute üle peetavatel läbirääkimistel ja nende järelevalves. Samuti on komitee veendunud, et see on ainus viis tagada, et kõik, sealhulgas kodanikuühiskond ja sotsiaalpartnerid, oleksid tõeliselt kaasatud kaubandusläbirääkimistesse, tagades seega lepingu sisule tugeva toetuse. |
| --- | --- |

4.4.7.

5.   Ettepanek reformida lepingute järelevalve, hindamise ja rakendamise sisenõuanderühmi

| 5.1. | EL seisab praegu silmitsi kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite kasvava nõudmisega kaasava ja demokraatliku dialoogi järele, mitte ainult kaubanduslepingute koostamise, vaid ka nende rakendamise ajal (15). Kuigi komitee hindab komisjoni jõupingutusi arutelude ja osalemise võimaluste avamisel, peab komitee oluliseks parandada nende kokkulepete järelevalve-, hindamis- ja rakendamismenetlusi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee arvates ei vasta konsultatsioonivahendid, st sisenõuanderühmad, mis on loodud selleks, et jälgida kaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkides sätestatud kohustuste rakendamist ja täitmist ning hiljem kaubanduslepinguid tervikuna, seatud eesmärkidele rahuldavalt. Kõnealustel sisenõuanderühmadel on puudusi nii seoses nende koosseisu moodustamise kriteeriumidega kui ka nende toimimise selgete eeskirjade puudumisega. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Järgides ELi sisenõuanderühmade mitteametlikus dokumendis (16) toetatud poliitikasoovitusi ning hiljutist analüüsi ELi ja partnerriikide sisenõuanderühmade kohta, (17) saab sisenõuanderühmi hinnata nelja eri taseme järgi, lähtudes nende suutlikkusest tagada:






  1) | oma toimivus; |
| --- | --- | --- |

5.3.

1)

oma toimivus;

| 2) | teabevahetus; |
| --- | --- |

2)

teabevahetus;

| 3) | lepingute järelevalve; |
| --- | --- |

3)

lepingute järelevalve;

| 4) | poliitiline mõju. |
| --- | --- |

4)

poliitiline mõju.

| 5.3.1. | Mis puudutab toimivuse tasandit, tegutsevad sisenõuanderühmad – tänu sellele, et komitee täidab sekretariaadi tähtsat ülesannet – ELis aktiivselt, samas aga partnerriikide poolelt on nad esindatud vaid mõnes riigis (18). Partnerriikides, kus sisenõuanderühmad on olemas, on neil vaieldamatult organisatsioonilisi probleeme, mis on tingitud rahaliste vahendite ilmselgest puudumisest, (19) ning samuti probleeme nende liikmesorganisatsioonide representatiivsuse, sidusrühmade esindajate õiglase jaotuse ja sõltumatusega (20). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Sisenõuanderühmade osalejate teabevahetuse suutlikkuse seisukohalt tundub, et kuigi üldine teabevahetus toimub, on ELi ja partnerriikide sisenõuanderühmade vahel selge erinevus. ELi sisenõuanderühmade puhul toimub mõningatest vastasseisudest hoolimata dialoogis osalejate vahel üldiselt hea teabevahetus, samas kui partnerriikide sisenõuanderühmades tekivad pinged ettevõtjate ja mitteäriliste tegevuste esindajate vahel. Mõlemat laadi sisenõuanderühmas on aga endiselt ebarahuldavad suhted valitsuste ja vastavate sisenõuanderühmade vahel (nn vertikaalne dialoog). Samuti kutsutakse üles pidama struktureeritumat ja põhjalikumat riikide dialoogi ELi ja partnerriikide sisenõuanderühmade vahel, eriti iga-aastase riikidevahelise kodanikuühiskonna kohtumise ajal ning korraldades sama lepingu alusel eraldi sisenõuanderühmade kohtumisi. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Mis puudutab lepingute järelevalvet, siis tuleb tunnistada, et kuigi see on sisenõuanderühmade peamine eesmärk, on seda väga raske teostada. Suutmatus saavutada kaubanduse ja kestliku arengu peatüki rakendamise ja täitmise järelevalve on peamiselt tingitud konkreetsete ressursside puudumisest järelevalveks ning valitsuste vähesest valmisolekust ja vastutuse puudumisest. Selles kontekstis on kindlasti tervitatav komisjoni ja ELi sisenõuanderühmade surve partnerriikide valitsustele, et nad suurendaksid oma aruandekohustust järelevalveprotsessis (21). ILO ja OECD esitatav mittesiduv teabearuanne, mis tehakse kättesaadavaks sisenõuanderühmadele, oleks usaldusväärne alus kaubanduslepingu hindamiseks. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Ei ole kahtlust, et seniste tähelepanekute kohaselt on sisenõuanderühmade poliitiline mõju, st võime mõjutada kaubanduse ja kestliku arengu peatüki alla kuuluvate lepingute rakendamist, täiesti ebapiisav. Komisjon peaks kehtestama kaugeleulatuvamad kriteeriumid, et valitsused võtaksid arvesse sisenõuanderühmade soovitusi. Kuigi sisenõuanderühmade kohustused on siduvad, ei täideta neid tõhusalt ja sisenõuanderühmi ei kaasata vaidlusmenetlusse püsivalt (22). |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.4. | Neist kaalutlustest lähtuvalt on komitee seisukohal, et sisenõuanderühmade põhjalik reformimine on vajalik, et kõrvaldada kirjeldatud puudused (punktides 5.3.1–5.3.4). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee kordab vajadust luua kõikide läbiräägitud lepingute jaoks ühine tööorgan kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite kaasamiseks. See reformitud sisenõuanderühm oleks võimeline jälgima lepingute rakendamist ja täitmist ning hindama nende tulemusi (23). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | See tööorgan peaks olema ühine ja täielikult toimiv mõlema lepinguosalise (ELi ja partnerriikide) jaoks. See peaks hõlmama kõiki lepingu aspekte ja seadma seejuures prioriteediks kõik lepingu osad, mis mõjutavad kaubanduse ja kestliku arengu peatüki rakendamist. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Komitee on seisukohal, et iga allkirjastatud leping peaks sisaldama protokolli sisenõuanderühmade toimimise kohta. See looks kindla institutsionaliseeritud raamistiku, mis suudaks sätestada selle toimimise eeskirjad mõlemale lepingupoolele (EL ja partnerriigid), sätestades järgmist:






  a) | sisenõuanderühma liikmete määramise aluseks olevad kriteeriumid, et tagada nende representatiivsus, sidusrühmade esindajate õiglane jaotus ja sõltumatus (vt punkt 4.3.3); |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

a)

sisenõuanderühma liikmete määramise aluseks olevad kriteeriumid, et tagada nende representatiivsus, sidusrühmade esindajate õiglane jaotus ja sõltumatus (vt punkt 4.3.3);

| b) | kohustus tagada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) osalemine sisenõuanderühmades välisvaatlejana, et võimaldada tal jälgida oma konventsioonide rakendamist vabakaubanduslepingute raames, kasutades selleks sisekontrolli menetlusi ja tehes läbirääkimiste pooltele kättesaadavaks konkreetse aruande, mille eesmärk on tuvastada kõik kriitilised punktid kaubanduse ja kestliku arengu peatükis sätestatud sotsiaalsete standardite rakendamisel. Lisaks võimaldab Majandusarengu ja Koostöö Organisatsiooni (OECD) osalemine riiklike kontaktpunktide ja asjaomaste valitsuste kaudu jälgida rahvusvaheliste ettevõtete suuniste rakendamist, eelkõige tarneahelas. Nende asutuste hinnangud ei ole siiski sisenõuanderühma raames siduvad; |
| --- | --- |

b)

kohustus tagada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) osalemine sisenõuanderühmades välisvaatlejana, et võimaldada tal jälgida oma konventsioonide rakendamist vabakaubanduslepingute raames, kasutades selleks sisekontrolli menetlusi ja tehes läbirääkimiste pooltele kättesaadavaks konkreetse aruande, mille eesmärk on tuvastada kõik kriitilised punktid kaubanduse ja kestliku arengu peatükis sätestatud sotsiaalsete standardite rakendamisel. Lisaks võimaldab Majandusarengu ja Koostöö Organisatsiooni (OECD) osalemine riiklike kontaktpunktide ja asjaomaste valitsuste kaudu jälgida rahvusvaheliste ettevõtete suuniste rakendamist, eelkõige tarneahelas. Nende asutuste hinnangud ei ole siiski sisenõuanderühma raames siduvad;

| c) | anda sisenõuanderühmale tõeliselt aktiivne roll vaidluste lahendamise menetluste aktiveerimisel kõigis lepinguga seotud küsimustes, mille sisenõuanderühm edastab kaubandusvaldkonna juhtivale järelevalveametnikule; |
| --- | --- |

c)

anda sisenõuanderühmale tõeliselt aktiivne roll vaidluste lahendamise menetluste aktiveerimisel kõigis lepinguga seotud küsimustes, mille sisenõuanderühm edastab kaubandusvaldkonna juhtivale järelevalveametnikule;

| d) | ajakava, milles esitatakse siduv ja jõustatav tegevuskava lepingus ettenähtud kohustuste täitmiseks ning selged tähtajad ratifitseerimiseks; |
| --- | --- |

d)

ajakava, milles esitatakse siduv ja jõustatav tegevuskava lepingus ettenähtud kohustuste täitmiseks ning selged tähtajad ratifitseerimiseks;

| e) | ajakohastada lepingus võetavate kohustuste täitmise juhendit, kehtestades kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajate kogumi, millel põhineb lepingu jooksev järelevalve ja lepingujärgne mõjuhindamine; |
| --- | --- |

e)

ajakohastada lepingus võetavate kohustuste täitmise juhendit, kehtestades kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajate kogumi, millel põhineb lepingu jooksev järelevalve ja lepingujärgne mõjuhindamine;

| f) | kuupäev, hiljemalt millal peavad kõik lepinguosalised (EL ja partnerriigid) saama lepingu sõltumatu lepingujärgse mõju-uuringu, kui lepingupooled peavad asjakohaseks tuua viieaastast tähtaega ettepoole; |
| --- | --- |

f)

kuupäev, hiljemalt millal peavad kõik lepinguosalised (EL ja partnerriigid) saama lepingu sõltumatu lepingujärgse mõju-uuringu, kui lepingupooled peavad asjakohaseks tuua viieaastast tähtaega ettepoole;

| g) | koosolekute arv, mida sisenõuanderühm peab aasta jooksul iga lepingupoolega (EL ja partnerriigid) pidama; |
| --- | --- |

g)

koosolekute arv, mida sisenõuanderühm peab aasta jooksul iga lepingupoolega (EL ja partnerriigid) pidama;

| h) | kohustus pidada ELi ja partnerriigi sisenõuanderühmade vahel iga-aastane kohtumine; |
| --- | --- |

h)

kohustus pidada ELi ja partnerriigi sisenõuanderühmade vahel iga-aastane kohtumine;

| i) | kohustus tagada ELi ja partnerriikide sisenõuanderühmade iga-aastane kohtumine Brüsselis, kus osalevad aktiivselt kõik sisenõuanderühmade liikmed; |
| --- | --- |

i)

kohustus tagada ELi ja partnerriikide sisenõuanderühmade iga-aastane kohtumine Brüsselis, kus osalevad aktiivselt kõik sisenõuanderühmade liikmed;

| j) | kohustus luua veebipõhine platvorm, kus sisenõuanderühma osalejad saavad mõista teistelt sisenõuanderühmadelt õppimise tähtsust, vahetada vajalikku teavet, näiteks konkreetsetel teemadel (töötajate õigused, inimõigused, mahepõllumajanduse eeskirjade mõju kaubandusele jne), tutvustada üksteisele võimalikke parimaid tavasid, korraldada sisenõuanderühmade osalejatele spetsiaalseid veebipõhiseid koolituskursusi; |
| --- | --- |

j)

kohustus luua veebipõhine platvorm, kus sisenõuanderühma osalejad saavad mõista teistelt sisenõuanderühmadelt õppimise tähtsust, vahetada vajalikku teavet, näiteks konkreetsetel teemadel (töötajate õigused, inimõigused, mahepõllumajanduse eeskirjade mõju kaubandusele jne), tutvustada üksteisele võimalikke parimaid tavasid, korraldada sisenõuanderühmade osalejatele spetsiaalseid veebipõhiseid koolituskursusi;

| k) | koosolekute ajakava, et anda komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru sisenõuanderühma töö edenemisest; |
| --- | --- |

k)

koosolekute ajakava, et anda komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru sisenõuanderühma töö edenemisest;

| l) | sisenõuanderühmade toimimiseks vajalikud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

l)

sisenõuanderühmade toimimiseks vajalikud rahalised vahendid;

| m) | kohustus koostada aastaaruanne iga sisenõuanderühma toimimise kohta. Aruandes saavad sisenõuanderühmad kehtestada kaubanduse ja kestliku arengu peatüki rakendamise prioriteedid ja soovitused. Euroopa Komisjon peab need prioriteedid ja soovitused lisama ELi prioriteetidesse kaubanduse ja kestliku arengu peatüki rakendamiseks või nende lisamata jätmist igal juhul põhjendama; |
| --- | --- |

m)

kohustus koostada aastaaruanne iga sisenõuanderühma toimimise kohta. Aruandes saavad sisenõuanderühmad kehtestada kaubanduse ja kestliku arengu peatüki rakendamise prioriteedid ja soovitused. Euroopa Komisjon peab need prioriteedid ja soovitused lisama ELi prioriteetidesse kaubanduse ja kestliku arengu peatüki rakendamiseks või nende lisamata jätmist igal juhul põhjendama;

| n) | kohustus usaldada komiteele sisenõuanderühma tegevuse korraldamine ELi poole pealt ning tehnilise abi ülesanne Euroopa ja partnerriikide sisenõuanderühmade riikidevahelisel kohtumisel. Sellega seoses annab komitee sekretariaat tehnilist abi vastaspoolte leidmisel partnerriikides (kriteeriumide kohta vt punkt 4.3.3), aitab sisenõuanderühma esimeestel koostada päevakorda, korraldada koosolekuid, koostada kohtumiste protokolle, esitada aruandeid ELi institutsioonidele ja kodanikuühiskonnale ning võtta vastutust vajaliku teabe esitamise eest. |
| --- | --- |

n)

kohustus usaldada komiteele sisenõuanderühma tegevuse korraldamine ELi poole pealt ning tehnilise abi ülesanne Euroopa ja partnerriikide sisenõuanderühmade riikidevahelisel kohtumisel. Sellega seoses annab komitee sekretariaat tehnilist abi vastaspoolte leidmisel partnerriikides (kriteeriumide kohta vt punkt 4.3.3), aitab sisenõuanderühma esimeestel koostada päevakorda, korraldada koosolekuid, koostada kohtumiste protokolle, esitada aruandeid ELi institutsioonidele ja kodanikuühiskonnale ning võtta vastutust vajaliku teabe esitamise eest.

| 5.5.3. | Põhirolli hakkavad mängima jooksvad järelevalvenäitajad, mis peavad tagama lepingus sätestatud kohustuste täitmise ning mis hõlmavad majanduslikku/kaubanduslikku, sotsiaalset, keskkonna- ja terviseohutuse valdkonda. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | Komitee leiab, et sisenõuanderühmade reformiprotsessi alusel muutub komitee roll väga oluliseks ning nõuab inim- ja finantsressursside asjakohast kohandamist. Seetõttu kordab komitee oma palvet eelarvepädevatele institutsioonidele, et nad eraldaksid reformi täieliku elluviimise korral täiendava eelarve, mis vastaks komisjoni kavandatud praegustele kulutustele, et aidata sisenõuanderühmadel viia ellu oma kavandatud tegevust nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt. |
| --- | --- |

5.5.4.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 66 final.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 26. novembri 2020. aasta resolutsioon ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (2020/2761(RSP)).

2

(3)  ELT C 105, 4.3.2022, lk 148; ELT C 105, 4.3.2022, lk 40; ELT C 364, 28.10.2020, lk 53; ELT C 364, 28.10.2020, lk 160; ELT C 159, 10.5.2019, lk 28.

3

(4)  ELT C 105, 4.3.2022, lk 148; ELT C 105, 4.3.2022, lk 40; REX/530, „Kodanikuühiskonna rolli hindamine Euroopa Liidu ning Colombia, Peruu ja Ecuadori lepingu osalusstruktuurides“, raportöör: Giuseppe Iuliano; ELT C 364, 28.10.2020, lk 160; ELT C 47, 11.2.2020, lk 38. REX/503, „ELi ja Mercosuri assotsieerimislepingu suunas“, raportöör: Josep Puxeu Rocamora, kaasraportöör: Mário Soares.

4

(5)  Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikkel 4.

5

(6)  Kiri, milles komisjon keelab organisatsioonile Les Amis de la Terre juurdepääsu dokumendile. 2019 [b]: https://www.asktheeu.org/fr/request/7049/response/23196/attach/3/Signed%20letter.pdf?cookie_passthrough=1. Vaadatud: 30.7.2020, lk 2.

6

(7)  ELT C 374, 16.9.2021, lk 73
  op. cit.

7

op. cit.

(8)  ClientEarth, Fern, Veblen Institute, La Fondation Nicolas Hulot pour la Nature et l’Homme ja Rahvusvaheline Inimõiguste Föderatsioon.

8

(9)  Otsus juhtumi 1026/2020/MAS kohta, mis käsitleb asjaolu, et Euroopa Komisjon ei viinud enne ELi-Mercosuri kaubandusläbirääkimiste lõpetamist lõpule ajakohastatud kestlikkuse mõjuhinnangut.

9

(10)  ELT C 47, 11.2.2020, lk 38
  op. cit.

10

op. cit.

(11)  ELT C 105, 4.3.2022, lk 148
  op. cit.; REX/532; ELT C 364, 28.10.2020, lk 160
  op. cit.

11

op. cit.

op. cit

(12)  Märts 2021, Euroopa Liit, „Study Reviewing the DG Trade Civil Society Dialogue“. Tetra Tech – Deloitte.

12

(13)  ELT C 105, 4.3.2022, lk 40; ELT C 105, 4.3.2022, lk 148; ELT C 159, 10.5.2019, lk 28.

13

(14)  Reegel: kui koosolek või osa sellest peetakse Chatham House’i reegli kohaselt, siis osalejad võivad saadud teavet vabalt kasutada, kuid ei tohi avaldada ei kõneleja(te) ega ühegi teise osaleja identiteeti ega kuuluvust.

14

(15)  Non-paper from the Netherlands and France on trade, social economic effects and sustainable development.

15

(16)  Non-paper: Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups.

16

(17)  Martens, D., Potjomkina, D., Orbie, J., 2020, „Domestic Advisory Groups in EU trade agreements – Stuck at the Bottom or Moving up the Ladder?“, Friederich Eberti sihtasutus, Genti ülikool.

17

(18)  Üks näide on Peruu, kus pärast seda, kui Peruu valitsus ei soovinud luua spetsiaalset sisenõuanderühma, on kodanikuühiskonna organisatsioonid loonud varisisenõuanderühma, mida EL kahjuks ei tunnusta. Martens et al., 2020, op. cit.

18

et al

op. cit.

(19)  „Komitee tagab kõigi ELi sisenõuanderühmade sekretariaaditeenused. Umbes 78 % (36/46) ELi sisenõuanderühmade vastajatest leiab, et sekretariaat on sisenõuanderühmade koosolekud hästi ette valmistanud. Enamikul ELi-välistel sisenõuanderühmadel puudub siiski sarnane toetus, et aidata neil oma tööd korraldada ja ette valmistada. Suurema osa nende tööst teeb sageli nende esimees (ja mõnikord aseesimehed), kellel on piiratud võime pühendada neile tegevustele palju aega.“ Martens, D., et al., op. cit., lk 16.

19

et al

op. cit

(20)  Nii on see Lõuna-Korea sisenõuanderühma puhul, mis on küll teinud märkimisväärseid edusamme, kuid mille representatiivsus ja sõltumatus on endiselt puudulikud. Martens, D., et al., 2020, op. cit.

20

et al

op. cit

(21)  ELi ja Korea lepingu puhul viis poliitiline surve ametliku kaebuse esitamiseni ja eksperdirühm tegi otsuse, et riik ei täida ILO konventsioone.

21

(22)  ELT C 105, 4.3.2022, lk 40.

22

(23)  ELT C 159, 10.5.2019, lk 28.

23

---

Joonis 1

Läbirääkimiste eri etapid (tegevuskava)

Image 1C2902022ET1110120220323ET0003.0001201212Joonis 1Läbirääkimiste eri etapid (tegevuskava)Joonis 2Läbirääkimiste eri etapid (tegevuskava)

Joonis 2

Läbirääkimiste eri etapid (tegevuskava)

Image 2C2902022ET1110120220323ET0003.0001201212Joonis 1Läbirääkimiste eri etapid (tegevuskava)Joonis 2Läbirääkimiste eri etapid (tegevuskava)

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/22

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tingimused, mida on vaja energiasüsteemi ümberkujundamise ja vähese CO2 heitega majandusele ülemineku sotsiaalse vastuvõetavuse edendamiseks“

(ettevalmistav arvamus ELi Nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel)

(2022/C 290/04)

| Raportöör: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Pierre Jean COULON |

Raportöör:

Arnaud SCHWARTZ

Kaasraportöör:

Pierre Jean COULON

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu eesistujariik Prantsusmaa, 20.9.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 10.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 224/6/5 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu eesistujariik Prantsusmaa, 20.9.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

10.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

224/6/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Selleks et tagada energiasüsteemi ümberkujundamise sotsiaalne vastuvõetavus, võttes arvesse planeerimise ja rakendamise etappide kohta saadud tagasisidet, nõuab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et kõik asjaomased sidusrühmad täiustaksid järgmisi aspekte: protsessi sõltumatus, teabe kvaliteet ja kättesaadavus, osalemise vabadus ja mitmekesisus, tingimuste selgus, vastutus ja osalemise arvessevõtmine otsustusprotsessis, läbipaistvus ja kava või projekti järelevalve „hällist hauani“, samuti vajadus tagada ümberkujundamise taskukohasus ja hea toimimine (olemasolevate lahendustega, nt piisavalt hea asukohaga laadimispunkte elektrisõidukitele). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee kutsub ELi üles toetama rahaliste stiimulite kaudu veelgi jõulisemalt jaotavat õiglust ja tootvat tarbimist, kuna neil on kõige suurem mõju energiasüsteemi ümberkujundamise vastuvõetavusele kohalikul tasandil. Meetmed peaksid hõlmama ka teabele juurdepääsu ja lihtsaid protsesse. Energialiidu eesmärk – seada kodanikud poliitika keskmesse ja tagada, et neil oleks lihtne saada energiatootjateks ja saada kasu uutest tehnoloogiatest – tuleb saavutada senisest palju kiiremini. Lisaks täpsustab komitee, kui oluline on see, et nii projektist saadav kasu kui ka kulud oleksid kogukonnas õiglaselt jaotatud. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee teeb ettepaneku, et EL tuvastaks ja kõrvaldaks takistused, mis võivad olla avalikkuse vähese osaluse ja toetuse põhjuseks. Üldjuhul suurendab elanikkonna ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine projektide väljatöötamisse ja planeerimisotsustesse sotsiaalset vastuvõetavust. Ajapuudus ning lüngad kodanikuhariduses, asjaomaste ametiasutuste vastutuses ja muudes tegurites peaksid seetõttu olema teemad, mida osaluse suurendamise tegevuskavas käsitleda. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee soovib, et juba planeerimisetapis konsulteeritaks praegusest ulatuslikumalt ja tehtaks isegi koostööd avalikkuse ja eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning et eesmärgid ja planeeringud kooskõlastataks hoolikalt kõigil piirkondlikel tasanditel kuni ülemineku kohaliku rakendamiseni. See on oluline, kui tahame liikuda suurema sotsiaalse vastuvõetavuse suunas ja saavutada energiasüsteemi ümberkujundamise eesmärgid piisavas tempos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab, et vastuvõetavuse suurendamine üleminekust ja selle tehnilistest muudatustest mõjutatud elanikkonna ja sidusrühmade jaoks nõuab samuti eritähelepanu ja -meetmeid, nagu elukestev õpe, tööjõu ümber- ja täiendusõpe, ettevõtjate abistamine ja teabekampaaniad, mis on suunatud erinevatele üleminekust mõjutatud sihtrühmadele. Teabes tuleb rõhutada põhisõnumit, et energiasüsteemi ümberkujundamist on vaja, sest see on õiglasem ja puhtam nii individuaalselt kui ka kollektiivselt ning pikas perspektiivis on see kodanike jaoks odavam. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kordab siiski, et energiasüsteemi ümberkujundamine nõuab individuaalseid ja kollektiivseid muutusi üksikisikutelt, ettevõtetelt, omavalitsustelt jne. Kuna energiapoliitikas ei ole seni arvestatud fossiilkütuste negatiivsete välismõjudega, tähendab CO2 heite vähendamine lühikeses perspektiivis suuremaid kulusid tootjatele ja kõrgemaid hindu tarbijatele. Selleks on vaja suuremat läbipaistvust. Praeguste energiahindade tõttu on tarbijatel väga raske vabatahtlikult kõrgemaid hindu aktsepteerida. Seda on oluline teada. Lisaks on seega oluline rääkida ka edusammudest õiglase ülemineku valdkonnas. Kuid praeguses arutelus kuuleme liiga sageli ebaõnnestumistest. Sotsiaalselt vastuvõetava ja eduka ülemineku võtmeküsimus on ELi ettevõtete konkurentsivõime säilitamine maailmaturul, et vältida põhjendamatut survet majandusele ja töötusele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee hoiatab, et vanad fossiilkütuste maksud ja uued keskkonnamaksud on maksud, mis mõjutavad väiksema sissetulekuga kodumajapidamiste eelarvet proportsionaalselt rohkem kui jõukamate kodumajapidamiste oma. Keskkonnale kahjulikud toetused ja maksud tuleb järk-järgult ja kiiresti kaotada, nagu poliitikud sageli lubavad. Seetõttu tuleks uutest keskkonnamaksudest saadavat tulu kasutada eelkõige sotsiaalseteks uuendusteks, haavatavate kodumajapidamiste energiasüsteemi ümberkujundamise toetamiseks ja nende ostujõu säilitamiseks. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et üleminekul vähese CO2 heitega ühiskonnale tuleb arutelu ja tegevuse keskmesse seada õiglase ülemineku kontseptsioon. Õiglane üleminek peab olema poliitiliste eesmärkide kogumist midagi enamat, kuna see on energiasüsteemi ümberkujundamisele ühiskonna heakskiidu saamise alus. Euroopa tasandil peaks paketti „Eesmärk 55“ täiendama õiglase ülemineku õigusraamistik, mis hõlmaks näiteks käesolevas arvamuses esitatud konkreetseid ettepanekuid, mida saab üle kanda riiklikesse energia- ja kliimakavadesse. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee nõuab paketi „Eesmärk 55“ ümberhindamist, et parandada suutlikkust tulla toime energiahindade kõikumise ja hädaolukordadest, sealhulgas sõjast, tulenevate probleemidega, ning kehtestada asjakohased sätted selliste olukordade lahendamiseks viisil, mis väldiks negatiivset mõju lõppkasutajatele. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Kontekst ja mõisted

| 2.1. | Inimkond on silmitsi selliste probleemidega nagu maakera piiratud ressursid, (1) bioloogilise mitmekesisuse hävimine ja globaalne soojenemine. Energiasüsteemi ümberkujundamine ja kliimaneutraalsele majandusele üleminek tähendab praktilisi muutusi kõigis ühiskondades, mitte ainult meie omas (eelkõige (individuaalsete ja kollektiivsete) harjumuste muutumise kaudu). See peab võimaldama meil demokraatlikult, õiglaselt ja ökosüsteeme austades (2) oma materjali- ja energiavajadust vähendada, tagades samal ajal kõigi heaolu (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Fossiilkütuste kasutamise jätkamine järgnevatel aastakümnetel samamoodi nagu see praegu toimub ei ole keskkonna-, tarne- ega sotsiaalsetel põhjustel võimalik. See tähendab, et üleminek CO2-neutraalsele ühiskonnale on hädavajalik. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Kuid rohelise majanduskasvu (4) kontekstis ähvardab alternatiivsetesse energiaallikatesse tehtavate investeeringute madala tulu tõttu meie majandust süsteemne kokkuvarisemine, kusjuures unustada ei tohi ka kaevandamise potentsiaalselt laastavat keskkonnamõju. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Suurema sidususe ja sotsiaalse vastuvõetavuse saavutamiseks peame tegema järgmist:






  — | vähendama nõudlust toormineraalide järele, parandades nende ringlussevõttu; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

—

vähendama nõudlust toormineraalide järele, parandades nende ringlussevõttu;

| — | viima läbi mõjuhinnangud, et ülemineku käigus saaks sellise tooraine kasutamist vältida, vähendada või kompenseerida; |
| --- | --- |

—

viima läbi mõjuhinnangud, et ülemineku käigus saaks sellise tooraine kasutamist vältida, vähendada või kompenseerida;

| — | arendama taastuvenergia sektoris ringmajandust; |
| --- | --- |

—

arendama taastuvenergia sektoris ringmajandust;

| — | suurendama energiatõhusust ja vähendama oluliselt üldist energianõudlust; |
| --- | --- |

—

suurendama energiatõhusust ja vähendama oluliselt üldist energianõudlust;

| — | hindama uuesti paketi „Eesmärk 55“ ettepanekuid, et parandada suutlikkust tulla toime energiahindade kõikumisega ja hädaolukordadest, sealhulgas sõjast, tulenevate probleemidega. |
| --- | --- |

—

hindama uuesti paketi „Eesmärk 55“ ettepanekuid, et parandada suutlikkust tulla toime energiahindade kõikumisega ja hädaolukordadest, sealhulgas sõjast, tulenevate probleemidega.

| 2.1.4. | Teades tehnoloogiliste riskide, süsiniku sidumise ebaõnnestumise või energiatõhususe stsenaariumide piiranguid, on meil eluviisi ümber kujundades vaja süsteemse mõõdukuse abil luua mitte ainult teatav manööverdamisruum, vaid ka suurendada kliimamuutustega kohanemise meetmete vastuvõetavust. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Sellise ülemineku sotsiaalse vastuvõetavuse tingimusi on viimastel aastatel teaduspõhiselt uuritud. Komitee käsitleb seda käesolevas arvamuses, mille eesmärk on eelkõige parandada tavasid ELi institutsioonides ja liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Energiasüsteemi ümberkujundamise projekti sotsiaalne vastuvõetavus on väga keeruline. See hõlmab kaalutlusi, mis on seotud pakutavate tehnoloogiate mõistmise, seonduvate riskide (sotsiaalsed, tervisealased, majanduslikud jne), võimalike alternatiivide, soovitatud võimaluste kulude-tulude analüüsi ning vastuvõtva territooriumi oludega. Sotsiaalne vastuvõetavus nõuab selliste projektide arutamist elanikkonna ja kõigi sidusrühmadega, aga ka territooriumi arengu ja seal soovitavate eluviiside laiemat käsitlemist. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Uuringute (5) ja komitee andmetel on sotsiaalse vastuvõetavuse peamised tegurid järgmised:






  — | usaldus valitsemise ja õiglase menetluse vastu; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

usaldus valitsemise ja õiglase menetluse vastu;

| — | ülemineku õiglane ja taskukohane olemus; |
| --- | --- |

—

ülemineku õiglane ja taskukohane olemus;

| — | asukoha ja planeerimisega seotud probleemid; |
| --- | --- |

—

asukoha ja planeerimisega seotud probleemid;

| — | sotsiaal-demograafiliste tegurite mõju; |
| --- | --- |

—

sotsiaal-demograafiliste tegurite mõju;

| — | sotsiaal-tehniline teostatavus. |
| --- | --- |

—

sotsiaal-tehniline teostatavus.

| 2.5. | Vaatame nüüd lähemalt, mida need mõisted hõlmavad ja milliseid viise me võiksime kasutada selleks, et minna üle vähese CO2 heitega majandusele. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Rakendamistingimused

3.1.   Usaldus valitsemise ja õiglase menetluse vastu

| 3.1.1. | Paljudest uuringutest on ilmnenud, et usaldus on sotsiaalse vastuvõetavuse taseme kindlaksmääramisel väga oluline. Õiglane menetlus, usaldus ja ülemineku vastuvõetavuse määr on omavahel seotud. Läbipaistev otsustusprotsess ja teabe levitamine suurendavad projektiarendajate ja kogukondade vastastikust usaldust. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Seetõttu kordab komitee, et tähelepanu keskmes peaks olema õigusriik, näiteks seoses mitmesuguste ELi fondide kasutamisega. Samuti on komitee seisukohal, et komisjon peaks avaldama oma ettepanekud kõigis ametlikes keeltes kiiresti ja arusaadavas sõnastuses, et tagada laialdane juurdepääs ja osalemine. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Lisaks selgub uuringutest, et kodanikuosalus aitab lahendada kogukonna muresid ja suurendada vastastikust usaldust. Teabe levitamine on äärmiselt oluline selleks, et kummutada väärarusaamu ülemineku ja selle realiseerimiseks võetavate meetmete või vahendite kohta. Seetõttu on oluline konsulteerida teemadel, mis on seotud näiteks energiasüsteemi ümberkujundamise projektide asukoha, kulude ning võimalike negatiivsete keskkonna-, majanduslike, tervisealaste ja sotsiaalsete mõjudega, ent arutada ka nende eeliseid. See aitab ka suurendada avalikkuse nõusolekut uute rajatiste ehitamiseks oma lähikonda. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komitee on seisukohal, et kogukonna nõusoleku saavutamiseks on oluline kaasata dialoogi elanikud ja asjaomased sidusrühmad ning luua vastastikune usaldus avatud teabevahetuse ja võimaluse kaudu osaleda võimalikult varajases etapis energiasüsteemi ümberkujundamise meetmete ja projektide väljatöötamisel (6) kõigil asjakohastel piirkondlikel tasanditel, alates kohalikust kuni ELi tasandini. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Osalemise edendamiseks ja usalduse suurendamiseks on oluline saavutada toetus kohaliku tasandi, eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt, kes avalikult toetavad teadusel põhinevat üleminekut (7). See kohalik võrgustik saab üldsusele loomulikumal viisil teavet edastada ja tõrjuda levida võivaid väärarusaamu. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Osalusdemokraatia on tänapäeval Euroopa kodakondsuse mudeli põhielement. Lissaboni lepinguga tagatakse esindusdemokraatia ja osalusdemokraatia vastastikune täiendavus. Rahvusvahelisest vaatenurgast on juurdepääs teabele ning avalikkuse osalemine planeerimises ja arendustegevuses kaks Århusi konventsiooni kolmest tugisambast. Nende rakendamist tuleb veel parandada, nagu ka õiguskaitse kättesaadavuse samba rakendamist (8). |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Avalik arutelu on julgustamist vääriv osalemisviis. Selle peab tagama tõendatud kogemustega ja sõltumatu kodanikuosaluse valdkonna asjatundjate komisjon (9). See on vältimatu, et tagada usaldusväärsus kogu arutelule, millega kaasatakse kodanikke nende elukohaga seotud oluliste meetmete väljatöötamisse. See annab kõikidele huvitatud isikutele täielikku ja läbipaistvat teavet konkreetse kava, programmi või projekti planeerimise etapis, andes neile võimaluse väljendada oma arvamust esitatud meetmete asjakohasuse kohta nii üksikisikutena kui ka organiseeritud rühmadena. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Viimastel aastatel on kodanikuosaluse digitaliseerimine, ilma et sellega kaasneks vastutus või kolmanda poole vahendajaid hõlmav arutelu, vähendanud järk-järgult kodanike usaldust. Lisaks teabele on siiski vaja nii veebipõhiseid konsultatsioone kui ka füüsilisi kohtumisi, (10) et kaasata üldsus kõigis etappides ja määrata ühiselt kindlaks tehtavad valikud. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Kõigi sidusrühmade vahelise dialoogi parandamiseks tuleks näiteks avalikkuse kaasamise järel nõuda, et otsuseid tegevad asutused või esindusdemokraatia eest vastutavad isikud teataksid kirjalikult, mida nad erinevate kogutud sisenditega teevad ja milline kasu tõuseb sellest kodanikele. Selline vastutus võimaldaks paremini mõista nende otsuste põhjuseid ja suurendaks usaldust demokraatia vastu. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Õiglane ja taskukohane üleminek

| 3.2.1. | Pakett „Eesmärk 55“ ja 2050. aastaks CO2-neutraalsuse saavutamise siht on raske ülesanne. Euroopa Komisjoni hinnangul on 2030. aastaks seatud eesmärkide saavutamiseks vaja aastas 350 miljardi euro ulatuses lisainvesteeringuid ainuüksi energiatootmissüsteemidesse. Komitee ja muidugi kogu ühiskonna jaoks on olulised sellised küsimused nagu kes maksab, kes investeerib, kes sellest kasu saab ja kas vahenditest piisab. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Jaotav õiglus, millega kindlustatakse õiglane ja taskukohane üleminek, tagab mitte ainult projekti kulude, vaid ka tulude õiglase jaotamise. See on sotsiaalse vastuvõetavuse määrav tegur. Halduslikult ja tehniliselt lihtsad rahalised stiimulid on üleminekuga seotud projektide vastuvõtmisel osutunud isegi suurimaks motivaatoriks. Üksikisikud, põllumajandustootjad, VKEd, energiakogukonnad jt on valmis saama uue süsteemi osaks oma investeeringute ja osalemisega, et viia ellu vajalikke ümberkorraldusi. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Seetõttu on sotsiaalselt vastuvõetava ja eduka CO2-neutraalsele majandusele ülemineku peamine eeltingimus see, et Euroopa ettevõtted jäävad maailmaturul konkurentsivõimeliseks, et vältida põhjendamatut survet majandusele ja töötusele. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Ühel või teisel kujul antav rahaline stiimul (nt madalamad energiahinnad või sissetulekuvõimalused, kohaliku majanduse toetamine, täiendusõpe või kutsealane ümberõppe) on võimas tegur projekti vastuvõetavuse ja toetamise edendamiseks kohapeal. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Kasu tajumine võib samuti aidata kohalikku vastuvõetavust suurendada. Näiteks peetakse kohalike töökohtade loomist, eriti mõne tööhõivevaldkonna energiasüsteemi ümberkujundamise korral, kogukonnale kasulikuks ja see võib edendada projektide vastuvõetavust. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Eelkõige tuule- ja päikesesüsteemidest saadav elekter muutub või on paljudes kohtades juba muutunud kõige taskukohasemaks ja jätkusuutlikumaks energiavormiks. Seda odavat elektrit on võimalik toota ja sellest kasu saada kõigil kohalikel elanikel: saades ka tootjateks, muutub nende roll tarbijatest tootvateks tarbijateks. Nende õigusi tuleb tugevdada ja kaitsta. Selline lähenemine on seda olulisem, kuna transpordi- ja küttesektor on üha enam elektrifitseeritud. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Kliima jaoks ei ole teoreetiliselt oluline, kes töötab välja fotogalvaanilise või tuuleenergial põhineva süsteemi ja käitab seda, kuid kohaliku vastuvõetavuse ja piirkondliku majanduse jaoks on see küsimus väga tähtis. Konkreetselt tuleb seda liiki osalemise võimaldamiseks teha erilisi ponnistusi. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Komitee usub, et tootvate tarbijate arv ja ülemineku sotsiaalne vastuvõetavus võivad kiiresti suureneda, kui võetakse järgmisi meetmeid:






  a) | kogukonna isemajandamine: kui tarbijad käitavad süsteeme kollektiivselt ja neis toodetud elektrit tarbitakse kohapeal, siis tuleks seda käsitleda individuaalse päritoluga elektrina; |
| --- | --- | --- |

3.2.8.

a)

kogukonna isemajandamine: kui tarbijad käitavad süsteeme kollektiivselt ja neis toodetud elektrit tarbitakse kohapeal, siis tuleks seda käsitleda individuaalse päritoluga elektrina;

| b) | energia jagamine: taastuvenergia kogukondades tuleks kohaldada vähendatud võrgutasu elektrienergia suhtes, mis on elektritootjatele ühiseks kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

energia jagamine: taastuvenergia kogukondades tuleks kohaldada vähendatud võrgutasu elektrienergia suhtes, mis on elektritootjatele ühiseks kasutamiseks;

| c) | virtuaalne netomõõtmine: see annab inimestele, kes ei ela taastuvenergiasüsteemi vahetus läheduses, võimaluse selles osaleda ja toodetud elektrit vahetult kasutada. Selleks peaks virtuaalne netomõõtmine olema uus õiguslikult ette nähtud võimalus, kus iga tarbijaga seotud süsteemist tarbitud elektrienergia kilovatt-tund kompenseeritakse kilovatt-tunniga, mille tarbija muul ajal muus allikast saab. Selline arvutus on näiteks juba kasutusele võetud Kreekas, Poolas ja Leedus. |
| --- | --- |

c)

virtuaalne netomõõtmine: see annab inimestele, kes ei ela taastuvenergiasüsteemi vahetus läheduses, võimaluse selles osaleda ja toodetud elektrit vahetult kasutada. Selleks peaks virtuaalne netomõõtmine olema uus õiguslikult ette nähtud võimalus, kus iga tarbijaga seotud süsteemist tarbitud elektrienergia kilovatt-tund kompenseeritakse kilovatt-tunniga, mille tarbija muul ajal muus allikast saab. Selline arvutus on näiteks juba kasutusele võetud Kreekas, Poolas ja Leedus.

| 3.2.9. | Huvi pakub ka kohalik tootev tarbimine, mis on seotud nutiarvestitega, mis töötlevad turuhindade signaale ja võimaldavad võrgusõbralikku tarbimist ja paindlikkust, mida saab seega premeerida. See kombinatsioon võib aidata alandada võrgu koormust ja järelikult vähendada võrgu laiendamise vajadust. |
| --- | --- |

3.2.9.

| 3.2.10. | Tulevaste poliitikameetmete keskmes peavad olema suurenevad energiakulud ja liikmesriikide suutlikkus neid leevendada. Komitee ei toeta mitte ainult erakorralisi meetmeid drastiliste sotsiaalsete tagajärgede vältimiseks, vaid pooldab kindlalt ka turuhindamisi, mis kontrollivad energiaturu osaliste käitumist. Samal ajal tuletab komitee meelde liidu ühiseid väärtusi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 14 tähenduses, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis nr 26 üldhuviteenuste kohta. See võib suurendada tõhusust ja kõrvaldada turutõrked. Ametiasutused peavad teostama tõhusamat turukontrolli. |
| --- | --- |

3.2.10.

| 3.2.11. | Komitee nõuab paketi „Eesmärk 55“ ümberhindamist, et parandada suutlikkust tulla toime energiahindade kõikumise ja hädaolukordadest, sealhulgas sõjast, tulenevate probleemidega, et vältida negatiivset mõju lõppkasutajatele, näiteks kehtestades asjakohased mehhanismid ülemäärase hinnatõusu vältimiseks, nagu heitkogustega kauplemise süsteemi ajutine mittekohaldamine. |
| --- | --- |

3.2.11.

| 3.2.12. | Samal ajal tuleb tagada sotsiaalne õiglus ja vähendada eurooplaste kasvavat energiaostuvõimetust (11). Euroopa Komisjoni hinnangul on kliimamuutuste vastu võitlemisel käegakatsutav oht, et ebavõrdsus süveneb, ning selle vastu tuleb kehtestada konkreetsed riiklikud poliitikameetmed. Eelkõige on vaja tugevdada koolitust ja kutsealast ümberõpet ning hoida teatavate hindade tõus energiaostuvõimetuse all kannatavate kodumajapidamiste jaoks kontrolli all (12). Energiasüsteemi ümberkujundamine, millega luuakse töökohti ja suudetakse säilitada madalama sissetulekuga kodumajapidamiste ostujõud, on ühiskondlikult vastuvõetavam (13). |
| --- | --- |

3.2.12.

| 3.2.13. | Lisaks kaaluti ülemineku vastuvõetavuse hõlbustamiseks erinevaid stsenaariume, mis annaksid tagasihoidliku sissetulekuga leibkondadele rohkem vahendeid, näiteks konsortsiumi Locomotion simulatsioonides. Komitee kordab siiski, et oluline on laiendada ja avardada kliimameetmete sotsiaalfondi ja õiglase ülemineku fondi, (14) tagamaks reaalselt, et kedagi ei jäeta kõrvale, hõlmates kõiki tõrjutuse ja marginaliseerimise aspekte. |
| --- | --- |

3.2.13.

| 3.2.14. | Selleks et aidata energiasüsteemi ümberkujundamisel saada teoks eelkõige kõige haavatavamate rühmade jaoks, oleks tarvilik ka arendada ja parandada ümberjaotamispoliitikat ning sel eesmärgil katsetada uuenduslikke meetmed, (15) nagu tingimusteta põhisissetulek, maksuvähendused, lühemad töönädalad, töökohtade jagamine, töökoha tagamise programmid ning töötajate tähtsam roll äriühingute juhtimises. |
| --- | --- |

3.2.14.

| 3.2.15. | Need ja muud eespool nimetatud meetmed suurendavad tõenäoliselt ülemineku vastuvõetavust ning nendele võiks ümber suunata ikka veel fossiilkütustele eraldatavad toetused, rahalised vahendid ja maksusoodustused. Oluline on luua rahastamisallikad kestlikele investeeringutele. |
| --- | --- |

3.2.15.

| 3.2.16. | Eelkõige tuleks nüüd väga kiiresti kavandada keskkonda kahjustavate finantseeringute kaotamine, mida on juba kaua lubatud, ning töötada välja keskkonnasäästlikud maksud kooskõlas sihtotstarbelise maksustamisega, (16) st rahastamisallikate sihtotstarbelise eraldamisega üleminekule. See aitab kõigil mõista ning aktsepteerida avalikku tegevust selles valdkonnas. |
| --- | --- |

3.2.16.

| 3.2.17. | Keskkonnahoidliku maksustamise sotsiaalne vastuvõetavus eeldab tegelikult hüvitist, milles võetakse arvesse kodumajapidamiste sissetulekuid ja nende energiaostuvõimetust (ühistranspordi puudumine, eluruumide halb isolatsioon, küttesüsteemi ja omatava sõidukitüübi vähene tõhusus jne), et aidata inimestel (17) saada pikemas perspektiivis kasu võimalikust säästust, mis saavutatakse vähem energiat tarbivate seadmete kasutamise korral. |
| --- | --- |

3.2.17.

| 3.2.18. | Samuti tuleks katsetada nn CO2 kaarti, (18) mis seisneb mitteülekantavate individuaalsete kvootide eraldamises, et teha kindlaks mitte ainult seda, kas sellest õppuse võtmine võib aidata kohapeal vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja toetada energiasüsteemi ümberkujundamist, vaid ka seda, kas viimase vastuvõetavust oleks võimalik kõnealuse võrdsust edendava vahendi abil tugevdada. |
| --- | --- |

3.2.18.

| 3.2.19. | Avaliku sektori osalejate hea eeskuju (lisaks nende tavadele ja meetmetele, millega toetatakse mõõdukust ja taastuvenergiat, osalusdemokraatiat, sotsiaaldialoogi ja kodanike hallatavate rajatiste rahastamist või elukestvat õpet ülemineku valdkonnas) tuleneb nende suutlikkusest panna rahastamise küsimus lauale ja tagada selle jätkusuutlikkus, näiteks energiatõhusaks renoveerimise rahastamise mitmeaastane kava, mis sisaldab tulemuse saavutamise kohustust. |
| --- | --- |

3.2.19.

| 3.2.20. | Uusi toetusi ja maksumeetmeid tuleks tõhusalt täiendada kõigile siduvate standarditega, sest sarnaselt meetmetega, mida võetakse üleminekut soodustava peegeldava käitumise arengu võimaldamiseks, võimaldavad need meetmed luua ka elamisväärse maailma, kus soovime elada. |
| --- | --- |

3.2.20.

3.3.   Asukoht ja planeerimine

| 3.3.1. | Paljud energiasüsteemi ümberkujundamist toetavate projektide asukohaga seotud probleemid on tingitud nende konkreetsest füüsilisest omapärast. Seda liiki probleemide lahendamiseks on vaja teha lisanduvaid ponnistusi, eelkõige levitades teadmisi, mille eesmärk on võidelda valeuudiste vastu, ning rakendades parimaid tavasid, et neid probleeme lahendada. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Eelkõige tähendab see mineviku kultuuri- ja linnapärandi teadvustamist (sissepääsud linnadesse, mida moonutavad kaubandus- ja tööstuspiirkonnad, viljakale pinnasele rajatud parklad, elamurajoonid ja äärelinnad, mis põhjustavad sõltuvust autodest jne). Tänapäeval kaaluvad energiasüsteemi ümberkujundamise eelised üles sellega kaasnevad mõju maastikule. Ülemineku kestliku kulgemise tagamiseks peame nii palju kui võimalik vältima, või muul juhul vähendama ja kompenseerima negatiivset mõju, mis on seotud selle ümberkujunduse maakasutuse vajadustega. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Seda on võimalik saavutada taristu paigutamisega kohtadesse, kus see ei konkureeri põllumajanduse või looduse ja kultuuripärandi kaitsega. Üks lahendus on rajatiste integreerimine olemasolevatesse linna- või tööstuspiirkondadesse või nende paigutamine ääremaale, mille tootmis- või looduslik väärtus on väheoluline. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Kui tootmismaale paigaldamine on vältimatu, tuleks see võimalikult laialdaselt integreerida põllumajandussüsteemi, ilma et sellega kaasneks raadamine ja/või maa täielik hõivamine. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Lisaks tuleks kogu elanikkonna nõuetekohaseks teavitamiseks ja usalduse võitmiseks süstemaatiliselt ellu viia rangeid keskkonnamõju hindamisi käitistes ning kõigi riiklike ja Euroopa energiaalaste eesmärkide ja kavade puhul. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Ka järelhindamised on väga vajalikud, et hoida meie ühiskonda pideva arengu protsessis. Lisaks on vaja luua dialoogikanalid kõigi piirkondlike tasandite vahel, samuti head vahendid poliitika järelevalveks ja rakendamiseks, et vältida nii palju kui võimalik maa hõivamist ja keskkonnaprobleemide ümberpaigutamist, nagu iseäranis soovitab Euroopa Keskkonnaamet (19). |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Energiasüsteemi ümberkujundamisega seotud meetmete ja projektide järelhindamisel võib kohaliku majandusliku kasu kvantifitseerimine olla tegur, mis suurendab sotsiaalset vastuvõetavust. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Üks lisalahendus energiatootmiskohtade leidmise probleemile Euroopas oleks naaberriikides toodetud rohelise elektri importimine vedelal kujul, kasutades energiakandjana vesinikku. Sotsiaalse vastuvõetavuse seisukohast tuleb seda mõista nende piirkondade ühise arendamise mõõtmena (20). |
| --- | --- |

3.3.8.

3.4.   Sotsiaal-demograafilised tegurid

| 3.4.1. | Lisaks neile põhjustele on avalikkuse arusaamades oma roll ka üldisel demograafial. Esialgsed demograafilised uuringud aitaksid tulemuslikumalt koostada projektide vastuvõetavuse strateegiat, tehes kindlaks kõnealusele projektile tõenäoliselt enim vastuseisva sihtrühma suuruse ja koosseisu. Need uuringud peaksid olema kõigile sidusrühmadele kättesaadavad. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Parem vastuvõetavus on korrelatsioonis kõrghariduse ja noorema vanusega. Sellest tulenevalt on oluline arendada elukestvat õpet (sealhulgas äriühingutes ja kutseõppekeskustes) säästliku energiakasutuse, kodanikuosaluse ja üleminekut toetavatesse ühismeetmetesse investeerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komitee soovitab võtta üleminekualase teadlikkuse suurendamise kampaaniate inspiratsiooniallikaks BIMBY-liikumise (Build In My Backyard – ehita mu tagahoovi, mis on tuletatud NIMBYist), pannes rõhku näidetele, mis toovad kaasa sotsiaalse jäljendamise ja kasu elanikkonnale, ning rääkides juhtumite ja konkreetsete näidete abil eri piirkondade ja riikide edulugusid, millega on võimalik samastuda. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Kõik see võib tekitada vastuvõetavust ja luua inimestes soovi liikuda üheskoos selle uue eluviisi suunas, mida praegune fossiilkütuste asendamise vajadus nõuab. Tuleks eraldada vahendeid teadlikkuse suurendamise meetmetele, mida eri sidusrühmad saaksid kaalutletult ellu viia. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Puudub üksmeel seoses konkreetsete sotsiaal-demograafiliste tegurite otsese mõjuga, kuna neil on riigiti ja poliitilises kontekstis erinev toime. Küll aga mõjutavad nad kindlasti üleminekut võimaldavate kavade ja projektide kohalikku vastuvõetavust. Komitee arvates tuleb seetõttu koostöös sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega toetada energiasüsteemi ümberkujundamisega seotud alus- ja täiendusõpet. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Kuid mõnikord tähendab sotsiaalse vastuvõetavuse juurutamine seda, et vastutus asjaomaste tehnoloogiate kasutusele võtmise või kasutusele võtmata jätmise eest nihutatakse sihtrühmadele. Sel juhul arvestatakse tehnoloogiasse investeeritud potentsiaali realiseerimisel ainult sotsiaalset mõõdet. Vastuseis uute vahendite omandamisele või kasutamisele võib aga olla keerukam (21). |
| --- | --- |

3.4.6.

3.5.   Sotsiaal-tehniline teostatavus (22)

| 3.5.1. | Teatavate seadmete kasutuselevõtul esinevad ka tehnilised takistused. Need puudutavad eelkõige raskusi vähem energiat tarbiva kultuuri levitamisel ühiskonnas, mis paradoksaalsel kombel kutsub meid üha rohkem tarbima, mis on tugevalt vastuolus energiasäästu sõnumitega. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Sotsiaalne vastuvõetavus viitab keerulisele olukorrale, kus aktsepteeritakse tehnoloogia ja kasutajate kooseksisteerimist. Vastuvõetavus ei tähenda aga kasutuselevõttu (vt näiteks nutiarvestite juhtum, mis on heaks kiidetud teoorias, kuid ei ole kasutusele võetud, mistõttu keeldutakse nende paigaldamisest). Kasutuselevõtt eeldab tehnoloogia eelnevat tavapäraseks muutumist – seda ei aruta enam, see on ennast tõestanud, see eksisteerib muude tehnoloogiliste alternatiivide hulgas, kuid me ei ole siiski seda omaks võtnud. Selle omaksvõtmine eeldab selle omaks pidamist, st selle muutmist oma eluviisi osaks, pidades seda vajalikuks ja vältimatuks. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Üleminekutehnoloogiate kasutuselevõtuga seotud piirangud viitavad ka asjaolule, et need on kõige sagedamini loodud selleks, et kasutajad saaksid neid rakendada vastavalt eesmärkidele, milleks nad on ette nähtud. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Kasutajad peaksid võtma omaks nende tehnoloogiatega kaasnevad energiaprojektid, enne kui nad saavad nende potentsiaali täielikult ära kasutada. Mitmetest uuringutest selgub aga, et isegi igapäevaelu tehnilised objektid on suurel määral alakasutatud, kuna puuduvad teadmised, milleks need tegelikult suutlikud on ja kuidas neid rakendada. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Sotsiaal-tehnilist teostatavust võib pidada sotsiaalse integratsiooni ja levitamise protsessiks, mis hõlmab ajavahemikku, mis omakorda sisaldab mitut etappi. Esimene neist on kõige olulisem, sest see puudutab aega, mil viiakse ellu teadus- ja arendustegevus ja ilmnevad vastuolud, (23) st toimub uue tehnoloogia kasutuselevõtust tulenevate muutuste ennetamine. Teises etapis saadakse esimene tagasiside. Selles etapis viiakse meetmete kujunduse loogika kokku kavandatud kasutuse ja tehnoloogia suutlikkusega sotsiaalseid aspekte hõlmata. Viimane etapp kujutab endast kauakestvat tavapäraseks muutumise perioodi. Selles etapis projekt kas lükatakse tagasi või kiidetakse heaks, võetakse omaks ja selguvad sotsiaalse integratsiooni viisid. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Siin oleme tunnistajaks kohaliku tasandi kaasamisele: piirkonnad kas siis püüavad või mitte tegeleda teatavate probleemidega nende tehnoloogiate abil. Sotsiaalne integratsioon tähendab seega nende kasutuselevõtmisega kaasnevaid makromajanduslikke muutusi. |
| --- | --- |

3.5.6.

| 3.5.7. | Tehnoloogia kasutamine võib oluliselt muuta suhtumist maailma, suhteid ja sotsiaalseid kuvandeid. See on võimalik ainult siis, kui tehnoloogia ei ole iseenesestmõistetav, vaid pakub võimalust kohandusteks, ümberkorraldusteks. Sellega seoses võib komitee arvates tehnoloogiline neutraalsus, mille aluseks on aus konkurents ning võimalus katsetada ja arutleda eri tehnoloogiate sobivuse üle, suurendada sotsiaalset vastuvõetavust. |
| --- | --- |

3.5.7.

| 3.5.8. | Kui seda seega üksikasjalikumalt analüüsida, väljub energiasüsteemi ümberkujundamise arutelu tehnoloogiale keskendunud lähenemisviisist, liikudes ühiskonnakesksema lähenemisviisi suunas. See eeldab nüansirikkamat sotsiaalse vastuvõetavuse mõistet olukordades, kus vastutus energiamahuka eluviisi eest üritatakse panna ainult tarbijatele, ning see tuleks integreerida laiemasse sotsiaal-tehnilise teostatavuse sfääri, mis nõuab meilt küsimuste esitamist energiavaldkonna tehnoloogiate ja poliitiliste valikute asjakohasuse kohta. |
| --- | --- |

3.5.8.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.footprintnetwork.org/our-work/ecological-footprint/

1

(2)  https://doughnuteconomics.org/about-doughnut-economics

2

(3)  https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2021/07/IPBES_IPCC_WR_12_2020.pdf

3

(4)  https://eeb.org/library/decoupling-debunked/; https://www.eea.europa.eu/publications/growth-without-economic-growth

4

(5)  Trends in Social Acceptance of Renewable Energy Across Europe – A Literature Review, 8.12.2020.

5

(6)  Seda soovitatakse Prantsusmaa looduskeskkonna ühenduse France Nature Environnement
  üllitistes (näiteks aeroobse lagunemise, tuuleenergia kohta).

6

France Nature Environnement

üllitistes

(7)  https://www.fondation-nicolas-hulot.org/sondage-science-et-transition-ecologique-en-qui-les-francais-ont-il-confiance/

7

(8)  OJ C 123, 9.4.2021, p. 66.

8

(9)  Näiteks avaliku arutelu riiklik komitee Prantsusmaal.

9

avaliku arutelu riiklik komitee

(10)  Vt Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutseva riiginõukogu avalik 2011. aasta aruanne „Consulter autrement, participer effectivement“, La Documentation française 2011.

10

Consulter autrement, participer effectivement“,

(11)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuanne „Euroopa energialiidu hindamine – energiasüsteemi ümberkujundamise sotsiaalne ja ühiskondlik mõõde“.

11

(12)  Kõnealune ostuvõimetus toob kaasa selliseid probleeme nagu vargus (kaabliühenduse loomise kaudu teiste omandis olevatest võrkudest), kas vaesusega seotud põhjustel või tingituna elektrienergia turustamise süsteemi vastu suunatud kodanikuallumatusest.

12

(13)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 158..

13

(14)  ELT C 311, 18.9.2020, lk 55.

14

(15)  https://eeb.org/library/escaping-the-growth-and-jobs-treadmill/

15

(16)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 8.

16

(17)  Eurofound, 2015, Access to social benefits: reducing non-take-up, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg. Euroopa Keskkonnaameti ja Eurofoundi poliitikaülevaade „Exploring the social challenges of low-carbon energy policies in Europe“, ef22004en.pdf.

17

(18)  https://www.socialter.fr/article/carte-carbone-plutot-qu-une-taxe-un-quota-pour-chaque-citoyen-1 (in French only).

18

(19)  https://www.eea.europa.eu/themes/energy/renewable-energy/eu-renewable-electricity-has-reduced

19

(20)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 30.

20

(21)  Näiteks elektriauto soetamine tähendab juhtimisstiili muutmist, minnes manuaalkäigukastilt üle automaatsele, ja see võib heidutada.

21

(22)  https://www.larevuedelenergie.com/les-energies-renouvelables-en-transition-de-leur-acceptabilite-sociale-a-leur-faisabilite-sociotechnique/

22

(23)  Vt näiteks energiasüsteemi ümberkujundamisest erinevat valdkonda: nutitelefonid on laialdaselt aktsepteeritud ja kasutusele võetud.

23

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/30

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi elanikkonnakaitse tugevdamine: mehhanism suurendamaks ELi suutlikkust reageerida erakorralistele, sh väljaspool ELi toimuvatele sündmustele“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Prantsusmaa taotlusel)

(2022/C 290/05)

| Raportöör: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Violeta JELIĆ |

Raportöör:

Christophe QUAREZ

Kaasraportöör:

Violeta JELIĆ

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Prantsusmaa, 21.9.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 211/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Prantsusmaa, 21.9.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

211/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Liidu elanikkonnakaitse mehhanism ei ole ennetamise, valmisoleku, hoiatamise, kavandamise ega tegevuse poolest enam küllaldaselt suutlik ega mastaapne, et reageerida kliimamuutustega seotud katastroofidele ja paljudele riskidele nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lisaks oma väljakujunenud tegevusele looduskatastroofide valdkonnas tuleb ELi elanikkonnakaitse mehhanismil seista silmitsi ka muude riskidega, näiteks pandeemiad, sõjatsoonis viibivate inimeste abistamine, suured tööstusriskid, ulatuslik merereostus, küberrünnete mõju elektri- ja joogiveevõrkudele ja kogu elutähtsale taristule ning sisserändega seotud humanitaarkriiside ohjamine. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Paremini tuleb käsitleda ja koordineerida elanikkonnakaitse (lühiajalised operatsioonid) ja humanitaarabi (pikaajaline juhtimine) seost. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et tuleb põhjalikumalt kindlaks määrata ja välja töötada väljaspool ELi toimuvate sündmuste jaoks mõeldud katastroofijärgsed meetmed. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab, et väga tähtis on edendada operatiivkoostööd väljaõppe ühtlustamise, materjalide ja varustuse ühilduvuse ning käsuliinide selguse ja tõhususe kaudu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee leiab, et tuleks analüüsida Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabi ameti loomise vajadust – see oleks praktiline mehhanism tugevamate välispoliitika meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et on vaja teha edusamme sekkumisotsuste tegemisel väljaspool ELi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee leiab, et Euroopa elanikkonnakaitse diplomaatilist mõõdet ei ole piisaval määral edendatud. Seoses välissuhete ja ELi reageerimisega erakorralistele sündmustele rõhutab komitee, kui oluline on:






  — | keskenduda ennetus-, valmisoleku- ja taastumismenetlustele vastupidavamal viisil; teha koostööd ÜROga katastroofiohu vähendamise strateegiate arendamisel ja ÜRO-Sendai tegevusraamistiku prioriteedi „taastame paremaks“ rakendamisel, et tugevdada vastupanuvõimet ELis ja väljaspool ELi kui kestlikkuspõhist meetodit, mis on kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega; |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

keskenduda ennetus-, valmisoleku- ja taastumismenetlustele vastupidavamal viisil; teha koostööd ÜROga katastroofiohu vähendamise strateegiate arendamisel ja ÜRO-Sendai tegevusraamistiku prioriteedi „taastame paremaks“ rakendamisel, et tugevdada vastupanuvõimet ELis ja väljaspool ELi kui kestlikkuspõhist meetodit, mis on kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega;

| — | edendada teadmiste jagamist, eksperditeadmisi ja saadud kogemuste vahetamist, ühiste koolituste ja õppuste edendamist kogu maailmas, sealhulgas kodanikuühiskonnas kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

—

edendada teadmiste jagamist, eksperditeadmisi ja saadud kogemuste vahetamist, ühiste koolituste ja õppuste edendamist kogu maailmas, sealhulgas kodanikuühiskonnas kohalikul tasandil;

| — | rõhutada elanikkonnakaitse ja humanitaarabi seoseid katastroofi korral, eelkõige maailma eraldatud piirkondades; |
| --- | --- |

—

rõhutada elanikkonnakaitse ja humanitaarabi seoseid katastroofi korral, eelkõige maailma eraldatud piirkondades;

| — | lisada elanikkonnakaitsealase koolituse ühe olulise teemana kultuuriteadlikkus, et suurendada ELi elanikkonnakaitse mehhanismi tegevuse tõhusust (abi osutamine) katastroofipiirkonnas ükskõik kus maailma paigas. |
| --- | --- |

—

lisada elanikkonnakaitsealase koolituse ühe olulise teemana kultuuriteadlikkus, et suurendada ELi elanikkonnakaitse mehhanismi tegevuse tõhusust (abi osutamine) katastroofipiirkonnas ükskõik kus maailma paigas.

| 1.9. | Komitee seab kahtluse alla ELi elanikkonnakaitse mehhanismi jaoks määratud geograafilise kohaldamisala ja osalevate riikide valikukriteeriumid. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Seoses rahvusvahelise avaliku arvamusega tuleb edendada asjakohast teabevahetust, et tõhustada ELi elanikkonnakaitse mehhanismi tegevust. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee toetaks ideed luua ühised piiriülesed katastroofide ohjamise kiirreageerimisrühmad, millel on omavahendid, ühine väljaõpe ning standardvahendid ja -varustus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee julgustab esitama ettepanekut õigusaktide muutmiseks, et võimaldada ELis või väljaspool ELi toimuva katastroofi korral ELi elanikkonnakaitse mehhanismi raames automaatset ja viivitamatut reageerimist ilma asjaomase osaleva riigi eelneva taotluseta, kuigi osalevale riigile jääb õigus sellisest abist keelduda. Selline rakkerühma vormis ressurss võib elanikkonnakaitse kaudu aidata tugevdada ELi suhete välismõõdet. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee toetab vabatahtlikkuse tugevdamist elanikkonnakaitse valdkonnas, soovitades välja töötada standardid vabatahtliku tegevusega seotud programmide jaoks, mille nõuded tagavad vabatahtlikele inim- ja tööõigused, ning luua ühise sertifitseerimissüsteemi vabatahtlikest koosnevate elanikkonnakaitserühmade jaoks. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee märgib, et kiirreageerimise jaoks puudub paindlik rahastamisvahend, mis võimaldaks taotluse korral kannatadasaanud elanikkonnale hüvitist otse eraldada. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee toetab ELi elanikkonnakaitse mehhanismi tegevust puudutavate üldsuse teavitamise meetmete tugevdamist nüüdisaegsete teabevahetuskanalite (nt sotsiaalmeedia) kaudu, ja vabatahtlike organisatsioonide aktiivset rolli. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee märgib, et tuleb veelgi tugevdada ELi operatiivreageerimisalast koostööd humanitaarorganisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga, et abi kohapeal paremini osutada. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee rõhutab, et tuleb põhjalikumalt arvestada vajadusega tagada VKEde järjepidevus katastroofi järel. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee soovitab kaasata ELi elanikkonnakaitse mehhanismi hoiatus- ja ennetusprotsessi rohkem teadusringkondi, kasutades ära ELi elanikkonnakaitse teadmusvõrgustikku ja katastroofiriski juhtimise teadmuskeskuse tugevdamist. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | ELi elanikkonnakaitse mehhanism, mis on Euroopa katastroofiriski juhtimise alase koostöö keskmes, tagab vastastikuse abi ja solidaarsuse võrgustiku Euroopa Liidu piires ja väljaspool seda. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mehhanism hõlmab 33 riiki: 27 ELi liikmesriiki ja 6 osalevat riiki (Island, Norra, Serbia, Põhja-Makedoonia, Montenegro ja Türgi). Seda kasutatakse ennetamise, kavandamise ja operatiivreageerimise jaoks ning see võimaldab anda koordineeritud abi katastroofide ja humanitaarkriiside korral. Iga riik maailmas, mis seisab silmitsi suurkatastroofiga, võib abi saada hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskusest, mis on ELi välispoliitika mehhanism. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ELi elanikkonnakaitse mehhanismi poliitikaraamistikku tugevdati juba 2019. aastal lisasuutlikkuse reservi loomise ja ELi elanikkonnakaitse teadmusvõrgustiku kaudu ning seda tugevdati veelgi uute õigusaktide abil, mis avaldati 20. mail 2021. ELi elanikkonnakaitse muudetud mehhanism hõlmab nüüd riskijuhtimise ja katastroofide ohjamise sektori- ja piiriülest käsitlust, mis põhineb katastroofidele vastupanuvõime alastel eesmärkidel ja ELi tasandi kavandamisel. Euroopa Parlamendi ettepanekul hõlmab see ka kliimamuutuste ja elurikkuse kontseptsioone. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Suurte looduskatastroofide toimumine viimastel aastatel (suured tulekahjud Lõuna-Euroopas 2017. ja 2021. aastal, üleujutused Kesk- ja Põhja-Euroopas 2014. ja 2021. aastal, Haiti maavärin 2010. ja 2021. aastal jne) ning nende muutumine üha sagedasemaks ja rängemaks avaldab survet olemasolevatele reageerimismehhanismidele – nagu ELi elanikkonnakaitse mehhanism –, millel tuleb samal ajal silmitsi seista ka muude keerukate kriisidega (rände-, tervishoiu- ja humanitaarkriisid). Ukrainas toimuvad sündmused näitavad, et on vaja tugevdada kõnealust mehhanismi ning muuta elanikukaitse ja humanitaarabi vahelised seosed tihedamaks. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sel põhjusel palusid Prantsusmaa ametivõimud komiteel käsitleda Euroopa reageerimist kliimamuutustele, analüüsides peamiselt kolme valdkonda: 1) varajane hoiatamine ja üldsuse teavitamine, 2) prognoosimine ja kavandamine ning 3) reageerimisvõime. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Operatiivsuse seisukohast on ELi elanikkonnakaitse mehhanismi tugevdatud mitme lisavahendiga, näiteks rescEU vahendite reserv, Copernicuse kosmoseside teenus (kosmoseside riskide kaardistamise süsteem), Euroopa elanikkonnakaitse ühisressurss ja ELi elanikkonnakaitse teadmusvõrgustik. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | 2019. aastal asutatud rescEU lõi uue vahendite lisareservi (rescEU reserv), mis hõlmab tuletõrjelennukeid ja -helikoptereid, päästevarustust, meditsiinilise evakuatsiooni lennukeid, erakorralise meditsiini rühmi, meditsiiniseadmete varu ja välihaiglaid, mis suudavad reageerida tervisealastele hädaolukordadele ning keemilistele, bioloogilistele, kiirgus- ja tuumaintsidentidele. RescEU täiendab ELi elanikkonnakaitse mehhanismi missioonidel, mis on seotud tuletõrje, meditsiiniabi ja teadustegevusega. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus on ELi elanikkonnakaitse mehhanismi toimimise keskmes. See tsentraliseerib ja koordineerib riikide saadetud mitmesugust abi ning vastutab hädaabi kiire suunamise eest katastroofis kannatadasaanud piirkondadele. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Riigid teatavad ühise hädaolukordade side- ja infosüsteemi abil vahenditest, mida nad saavad taotlevale riigile pakkuda. Platvorm võimaldab pidada veebipõhist arvestust, kus hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus saab üksikasjalikult kirjeldada taotlevate riikide vajadusi ja kus abistavad riigid saavad määrata vahendid, mida nad kavatsevad kättesaadavaks teha. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Peale selle võivad osalejad eraldada hädaolukordadele reageerimiseks riiklikke vahendeid Euroopa elanikkonnakaitse ühisressurssi. See ühisressurss võimaldab reageerimismeetmeid Euroopa ja riiklikul tasandil paremini kavandada ja koordineerida, mis tagab kiirema ja usaldusväärsema ELi-poolse reageerimise katastroofidele. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Toetades ennetus- ja valmisolekumeetmeid, suurendas EL ka rahalist toetust Euroopa elanikkonnakaitse ühisressursile eraldatud suutlikkusele. Rahalist toetust saab kasutada suutlikkuse kohandamiseks ja täiustamiseks ning tegevus- (ELis) ja transpordikulude (väljaspool ELi) katmiseks, kui seda kasutatakse ELi elanikkonnakaitse mehhanismi raames. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ELi elanikkonnakaitse mehhanismi on mitu korda kasutatud ELi kriisiohjeraamistiku raames COVID-19 pandeemia ajal. Need kogemused näitasid, et EL peab olema suuremahulistele hädaolukordadele reageerimiseks paremini ette valmistatud ning olemasolevat tervishoiu- ja elanikkonnakaitsealast õigusraamistikku tuleb tugevdada. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Mis puudutab rahalisi vahendeid, siis eraldatakse ELi elanikkonnakaitse mehhanismile lisaks osalevate riikide osamaksetele ka rahastamispakett ELi mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 eelarvest. Täpsemalt on mehhanismi rakendamiseks nähtud 2021.–2027. aastaks ette rahastamispakett, mille suurus on 1 263 000 000 eurot. Samuti eraldatakse mehhanismi rakendamiseks samal ajavahemikul ELi taasterahastu raames sihtotstarbelist välistulu kuni 2 056 480 000 euro ulatuses. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ELi elanikkonnakaitse teadmusvõrgustik, mis on uus platvorm elanikkonnakaitse ekspertide ja hädaolukordade lahendamise personali teadmiste, parimate tavade ja saadud kogemuste jagamiseks, on vahend, mille abil EL kavatseb tugevdada Euroopa katastroofiriski juhtimist. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Teadmusvõrgustiku eesmärk on edendada tugevamat koostoimet praktikute, poliitikakujundajate ja teadlaste vahel suutlikkuse arendamise ja teaduse sammaste kaudu, kus meetmeid algatatakse, kavandatakse, töötatakse välja ja viiakse ellu. Teadmusvõrgustiku tegevus hõlmab ühist väljaõpet, kahe- ja mitmepoolset teabevahetust, koostööd ja ühisprojekte. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Mis puutub elanikkonnakaitsesse väljaspool ELi raamistikku, siis on oluline mainida NATO Euro-Atlandi katastroofiabi koordineerimiskeskust, mis pakub abi peamiselt looduskatastroofide ja inimtegevusest tingitud katastroofide korral, ning ÜRO katastroofide hindamise ja koordineerimise rühma, mis pakub abi ootamatu hädaolukorra esmaetapis. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Euroopas on Vahemere Liidu platvorm, mis on mitmepoolne partnerlus, kus keskendutakse piirkondliku integratsiooni ja ühtekuuluvuse potentsiaali suurendamisele Euroopa – Vahemere piirkonna riikides, sealhulgas Türgis, kinnitanud tegevuskava, mis käsitleb tõhusa vastastikuse abi ettevalmistamist Euroopa – Vahemere piirkonnas. Kavandatud meetmete hulgas on ka kiirreageerimine. Peamised tegurid hõlmavad avaliku hädaabiteenuse tugevdamist vabatahtlike kaudu ja kodanike kaasamist elude päästmisse. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ELi elanikkonnakaitse mehhanismi kasutati 2007.–2020. aastal 382 korral. 2020. aastal kasutati seda 102 korral, mis on 82 kasutuskorda rohkem kui sellele eelnenud aastal. 102 kasutuskorrast 36 toimusid ELis ja 66 väljaspool ELi, kusjuures 85 kõigist kasutuskordadest olid seotud COVID-19-ga. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | ELi elanikkonnakaitse mehhanism ei ole ennetamise, hoiatamise, kavandamise, prognoosimise ega tegevuse poolest enam küllaldaselt mastaapne, et reageerida kliimamuutustega seotud looduskatastroofidele. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ELi elanikkonnakaitse mehhanismis tuleks põhjalikumalt käsitleda selliseid valdkondi nagu merereostus, tööstusriskid ning elektri- ja joogiveevõrkude katastroofid. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee leiab, et Euroopa elanikkonnakaitse diplomaatilist mõõdet ei ole ELi arengupoliitika kõrval piisaval määral edendatud ELi lähinaabruse (eelkõige Balkani riikide) ega Põhja-Aafrika ja Aafrika riikide suhtes. Seda ELi elanikkonnakaitse mehhanismi diplomaatilist mõõdet tuleks rakendada mitmel viisil: 1) tugevdades kandidaatriikide ELiga ühinemise eelset protsessi, järgides samal ajal kõiki ühinemiskriteeriume, 2) vähendades Hiina ja Venemaa mõju mõnes riigis ja geograafilises piirkonnas (Aafrika, Gruusia, Ukraina), 3) edendades diplomaatilisi suhteid teatavate vaenulike riikidega (nt metsatulekahjude tõrjumisega seotud abi Venemaale või Türgile), 4) täiendades Euroopa Liidu arenguabipoliitikat ja 5) suheldes Venemaa otsese mõju all olevate suuremate riikidega, näiteks Euroopa energiapartneri Kasahstaniga, mis on suures ohus (nt metsatulekahjude tõttu).- |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee seab kahtluse alla ELi elanikkonnakaitse mehhanismi jaoks määratud geograafilise kohaldamisala ja osalevate riikide valikukriteeriumid. Näiteks peaksid ELi elanikkonnakaitse mehhanismiga ühinema ka ELi kandidaatriigid ning Šveits ja Moldova, et omandada tõeliselt kontinentaalne mõõde. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Seoses Euroopa Komisjoni koordineeritavate välisoperatsioonidega on kolmandate riikide poolt abi taotlemise korral vaja täpsustada selliste operatsioonide algatamise tingimusi ja otsuste tegemise protsessi, pöörates erilist tähelepanu läbipaistvusele. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Samuti soovitab komitee määrata igasse ELi alalisse esindusse elanikkonnakaitse korrespondendi, et kolmandaid riike süstemaatiliselt teavitada ELi võimalikust abist suure katastroofi korral, et tagada vajalik koordineerimine riigi enda elanikkonnakaitse jõududega. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee juhib komisjoni tähelepanu suurtele erisustele, mis eksisteerivad praegu eri elanikkonnakaitse struktuuride vahel, ning rõhutab vajadust selliste jõudude korraldust ühtlustada, eelkõige personali väljaõppe, töökorra ja varustuse valdkonnas (nt tuletõrjevoolikute pihustusotsikute läbimõõt varieerub riigiti). Selliseid erisusi on võimalik ületada igas ELi riigis standardmoodulite koostamise ja standardimise teel. Need standardmoodulid on juba olemas, kuid tuleb aktiivselt edendada nende hulga suurendamist ja nende standardimise täiustamist. Näiteks mõnes riigis on lubatud metsatulekahju moodulites rakendada maanteesõidukeid, teistes riikides aga maastikusõidukeid. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Peale selle tuleks tugevdada tihedat koostööd riiklike elanikkonnakaitse asutuste, ülikoolide ja teadlaste vahel. ELi elanikkonnakaitse teadmusvõrgustiku rakendamine suutlikkuse edendamise ja teaduse sammaste kaudu ning katastroofiriski juhtimise teadmuskeskuse tugevdamine tagavad koha ja vahendid asjakohase koostöö tõhustamiseks. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Seoses ressursivõimekusega on veel üks prioriteet vahendite kiire ja ulatuslik rakendamine tuhandete või isegi kümnete tuhandete kilomeetrite ulatuses. Hädaolukorras on sageli vaja kasutada lennuvahendeid. Kui personali transporditakse reisilennukitega, siis varustuse transportimiseks on vaja sobivaid suure mahutavusega transpordiõhusõidukeid. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Transpordivõimekuse tagamise probleemi saaks tõenäoliselt lahendada sõjaliste, riiklike või NATO õhusõidukite kasutamisega. Nende kasutus vajab aga nõuetekohast menetlust ja hõlmab kavandamist, mis ei sobi kokku hädaolukordadega. Veel üks sobiv variant oleks kaaluda suurte Airbus A330 lennukite spetsiaalset lennukiparki või juhupõhist rentimist spetsialiseerunud ettevõtetelt. Kolmest õhusõidukist koosnev lennuüksus näib vastavat ekspertide ootustele. Selline üksus on paindlik ja selle erinevateks otstarveteks kasutamine on tehniliselt teostatav, näiteks saaks seda rakendada sellistes olukordades nagu tuleaeglusti pihustamine metsatulekahju summutamiseks ja veeremi transportimine. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Selliste lennuvahendite hankimist ja haldamist võiks analüüsida rescEU raames. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Juhtimisega seonduvalt kutsub komitee üles looma Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabi ameti. Aja jooksul kutsutakse neid sageli tegutsema samadesse piirkondadesse sama elanikkonna aitamiseks. Elanikkonnakaitset rakendatakse tavaliselt lühikese ajavahemiku, päevade või nädalate jooksul, samal ajal kui humanitaarabi rakendamine võib kesta kuid või isegi kauem. |
| --- | --- |

4.12.

Brüssel, 24. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 568. istungjärk – Interactio, 23.3.2022-24.3.2022

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/35

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „2021. aasta aruanne tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta – ELi tegutsemissuutlikkus ja -vabadus““

(COM(2021) 750 final)

(2022/C 290/06)

| Raportöör: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Raportöör:

Sandra PARTHIE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 1.3.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 199/3/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 1.3.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

199/3/0

1.   Preambul

| 1.1. | Euroopa Komisjoni aruanne ja komitee arvamus koostati enne Venemaa agressiooni, sõda Ukrainas ja järgnenud humanitaarkriisi, mistõttu ei kajastu nende mõju arvamuses. Komitee rõhutab, et need traagilised sündmused avaldavad ilmselgelt tõsist mõju meie eluviisile, ning nõuab seetõttu tungivalt, et Teadusuuringute Ühiskeskus ja Euroopa Komisjon keskenduksid koostatavas tulevikusuundade strateegilises analüüsis algselt kavandatust märksa rohkem nende strateegiliste muutuste geopoliitilisele mõjule tulevases tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruandes; käsitledes muu hulgas energiahinna tõusu, suuremaid julgeoleku- ja kaitsekulusid, uusi rändevooge ja vähest tarnekindlust mitte ainult Euroopas, vaid ka mujal. |
| --- | --- |

1.1.

2.   Järeldused ja soovitused

| 2.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel on jätkuvalt väga hea meel, et ELi poliitikakujundamisse kaasatakse tulevikusuundi käsitlev metoodika. Kuna tulevikusuundade strateegiline analüüs on osalusprotsess, loodab komitee endiselt, et selle alusel on võimalik luua koostoimet ning tagada edukalt kõigi ELi institutsioonide, sealhulgas komitee struktuurne kaasamine. Selle taustal toob komitee esile Euroopa strateegia ja poliitilise analüüsi süsteemi (ESPAS), mis on hea näide ELi institutsioonide vahelisest koostööst. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee usub, et ELi tegutsemissuutlikkuse ja -vabaduse seisukohalt on olulised neli põhilist üleilmset suundumust. Need on meie aja kesksed suured suundumused, mis on Euroopa poliitika kujundamisel endiselt ülitähtsad. Nende arendamine on aga jätkuvalt väga laiapõhjaline, puudutades mitmesuguseid teemasid, keskendumata põhjalikult üksikutele alateemadele. Komitee peab eriti kahetsusväärseks asjaolu, et piisavalt ei ole arvesse võetud ei sotsiaalset mõõdet ega noorte ja põlvkondadevahelise õigluse küsimusi, hoolimata sellest, et neid käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) alusaruandes „Shaping & securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond“ (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee nõustub, et 2021. aasta tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruande jaoks valitud teema on poliitiliselt väga asjakohane ja võiks luua õiged raamtingimused hästi korraldatud vastastikuseks sõltuvuseks ja avatud strateegiliseks autonoomiaks, mis tuginevad ühistele väärtustele, ühtekuuluvusele, tugevale mitmepoolsele juhtimisele ja reeglitepõhisele koostööle. Sellegipoolest nõuame tungivalt, et tulevaste teemade määramiseks tuleb tulevikusuundade analüüsimise meetodeid nõuetekohaselt rakendada. Äärmiselt oluline on hinnata aja jooksul toimuvaid arengusuundumusi, näiteks praeguseid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse või patentide arvu ei peaks mitte ainult võrdlema Hiina või USA vastavate näitajatega, vaid ka varasemate tasemetega, et teha kindlaks, kas me liigume õiges suunas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee ei sea tulevikusuundade strateegilise analüüsi kasutamist ja aruande temaatilist fookust kahtluse alla, kuid jääb ebaselgeks, mis muudab 2021. aasta tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruande tõeliselt kasulikuks prognoosivahendiks. Puudub selge seos valitud suundumuste, võimaliku/võimalike tulevikustsenaariumi(de) ja loogiliste järelduste vahel aruande kesksetele küsimustele. |
| --- | --- |

2.4.

Lisaks selge tulevikusuundade analüüsi metoodika puudumisele ei paku komisjoni teine, 2021. aasta tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruanne ELi poliitika kujundamisele loogilist, ühtset ja tegevusele suunatud raamistikku, mis võimaldaks poliitikakujundajatel määrata kindlaks strateegilisi prioriteete ning tegutseda.

| 2.5. | Mitteriiklike osalejate roll tänapäevastes valitsemissüsteemides on väga asjakohane teema, mida põhjalikumalt käsitleda, eriti hargmaiste ettevõtjate puhul. Komitee arvates tuleks suurendada strateegilist autonoomiat vähemalt osalejate puhul, kellel on de facto võim kehtestada eeskirju ja norme, nagu näiteks suured tehnoloogiaettevõtted, ülemaailmselt tegutsevad pangad ja finantsjuhtimises osalejad ning kodanikuühiskonna organisatsioonid. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Aruande tulevikusuundade analüüsi mõõde toob ELi poliitikakujundajatele kõige rohkem kasu siis, kui see on algusest peale avatud, pluralistlik ja valdkondadevaheline ning kui organiseeritud sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond, eelkõige komitee, kaasatakse enne (uute) tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruannete koostamist kõigisse analüüsi etappidesse. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sellega seoses kutsub komitee ennekõike Teadusuuringute Ühiskeskust üles kaasama komitee täielikult oma tulevikusuundade analüüsi tsüklisse ja toetama komiteed kodanikuühiskonna organisatsioonide, ametiühingute ja ettevõtjate ühenduste käimasoleva prognoosimistegevuse läbivaatamisse. Komitee teeb samuti ettepaneku toetada ELi kodanikuühiskonna organisatsioone tulevikusuundade analüüsi alaste eksperditeadmiste arendamisel ja tulevikusuundade analüüsi tegemisel struktureeritud protsessi osana koos Teadusuuringute Ühiskeskusega, nt katseprojekti vormis, milles osalevad komitee liikmed ja kodanikuühiskonna organisatsioonid. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kuigi see püüdlus on kiiduväärt, on tulevastes tulevikusuundade analüüsi aruannetel siiski arenguruumi:






  — | aruanne peab sidusust, tõenäosust ja asjakohasust arvestades paremini seostama suured suundumused ja strateegilised nurgakivid; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

aruanne peab sidusust, tõenäosust ja asjakohasust arvestades paremini seostama suured suundumused ja strateegilised nurgakivid;

| — | järgmisele raportile eelnev tulevikusuundade analüüsi protsess peaks pakkuma komiteele ja teistele asjakohastele osalejatele konkreetseid võimalusi protsessist õppimiseks, sellesse panustamiseks ja selle kvaliteedi parandamiseks; |
| --- | --- |

—

järgmisele raportile eelnev tulevikusuundade analüüsi protsess peaks pakkuma komiteele ja teistele asjakohastele osalejatele konkreetseid võimalusi protsessist õppimiseks, sellesse panustamiseks ja selle kvaliteedi parandamiseks;

| — | konkreetselt on komitee juba koostanud mitu arvamust tulevase 2022. aasta tulevikusuundade analüüsi aruande kohta, st rohe- ja digipöörde kohta (2); |
| --- | --- |

—

konkreetselt on komitee juba koostanud mitu arvamust tulevase 2022. aasta tulevikusuundade analüüsi aruande kohta, st rohe- ja digipöörde kohta (2);

| — | sellega seoses teeb komitee komisjonile ettepaneku töötada koostöös Teadusuuringute Ühiskeskusega välja iga-aastase konsultatsioonitsükli, et aidata kaasa iga-aastase tulevikusuundade analüüsi aruande koostamisele. Komisjon peaks kaasama Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed, Euroopa Regioonide Komiteed ning ka teisi ELi institutsioone, korraldades näiteks korrapäraselt toimuvaid eriseminare, ning kaasates komitee liikmeid Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadi ja peasekretariaadi tulevikusuundade analüüsiga seotud tegevusse; |
| --- | --- |

—

sellega seoses teeb komitee komisjonile ettepaneku töötada koostöös Teadusuuringute Ühiskeskusega välja iga-aastase konsultatsioonitsükli, et aidata kaasa iga-aastase tulevikusuundade analüüsi aruande koostamisele. Komisjon peaks kaasama Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed, Euroopa Regioonide Komiteed ning ka teisi ELi institutsioone, korraldades näiteks korrapäraselt toimuvaid eriseminare, ning kaasates komitee liikmeid Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadi ja peasekretariaadi tulevikusuundade analüüsiga seotud tegevusse;

| — | tuleks luua sotsiaalpartneritest/kodanikuühiskonna osalejatest koosnev teemarühm, mis arutaks, kuidas oleks komisjoni tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruanne neile kasulik ja kuidas saaks tulevasi aruandeid muuta, et pakkuda neile kõige enam väärtust; |
| --- | --- |

—

tuleks luua sotsiaalpartneritest/kodanikuühiskonna osalejatest koosnev teemarühm, mis arutaks, kuidas oleks komisjoni tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruanne neile kasulik ja kuidas saaks tulevasi aruandeid muuta, et pakkuda neile kõige enam väärtust;

| — | komisjoni nõudmine, et ministrite võrgustik peab tulevikusuundade analüüsiga seotud tegevusse kaasama sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna esindajaid. |
| --- | --- |

—

komisjoni nõudmine, et ministrite võrgustik peab tulevikusuundade analüüsiga seotud tegevusse kaasama sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna esindajaid.

| 2.9. | Komitee teeb ettepaneku muuta oma tööprotsesse seoses iga-aastaste tulevikusuundade analüüsi aruannetega, et pakkuda oskus- ja eksperditeadmisi ja konkreetseid ettepanekuid asjaomaste aruannete koostamise käigus, selle asemel et neid lihtsalt tagantjärele kommenteerida. Komitee leiab, et see parandab iga-aastasteks tulevikusuundade analüüsi aruanneteks kogutavaid andmeid, sest komitee liikmetel on tugevad ja tihedad sidemed oma ühiskonnaosade ja majandusharudega ning nad suudavad asjaomaste arengusuundumuste puhul paremini avastada tähtsaid nn nõrku signaale. Lisaks saab komitee edastada ja levitada tulevikusuundade analüüsi tulemusi ja arusaamu, aidates seeläbi riikide kodanikuühiskonna osalejatel ELi poliitilisi otsuseid paremini mõista. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Viimaks julgustab komitee komisjoni jätkama ELi tulevikusuundade strateegilise analüüsi tegevuskava välja töötamist. Komitee on veendunud, et tulevikusuundade analüüsi suurem kaasamine ELi poliitika kujundamisse on õige samm ja kordab oma valmisolekut olla komisjonile ja teistele ELi institutsioonidele abiks selle eesmärgi saavutamisel. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee nõustub täielikult aruande seisukohaga, et avatud, konkurentsipõhine ja täielikult toimiv ühtne turg on tähtis, et ettevõtjad saaksid kasvada nii palju, kui on vaja üleilmses konkurentsis püsimiseks. See kehtib ka aruande ettepaneku kohta rakendada täiel määral kapitaliturgude liitu ja pangandusliitu, mis suurendab komitee arvates ELi vastupanuvõimet finantskriisidele, parandab hoiustajate kaitset ja aitab kaasa tugevale ja stabiilsele majanduse (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee peab tervitatavaks läbivaadatud parema õigusloome suuniste ja vahendite avaldamist. Neis määratletakse, kuidas tuleks tulevikusuundade analüüsi kasutada mõjuhindamistes. Selle eduka rakendamise tagamiseks on väga vajalik, et komisjon pakuks oma mõjuhindamisi tegevatele töötajatele piisavat väljaõpet ja ressursse. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ühe vastusena üha keerulisemaks muutuvale valitsemisele rõhutatakse aruandes vajadust rakendada osalusel põhinevat kaasavat juhtimist, et suurendada kõigil tasanditel usaldust ja õiguspärasust. See toob esile komiteesuguste platvormide tähtsuse. Komitee on seisukohal, et tõhusaks juhtimiseks 21. sajandil ning laiapõhjaliste ja kestlike lahenduste leidmiseks lihtsate lahenduste asemel on rohkem kui kunagi varem vaja tagada kodanikuühiskonnale võimalus teha oma seisukohad kogu ELis kuuldavaks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni järelmeetmed (4) komitee arvamusele „2020. aasta aruanne tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta. Tulevikusuundade strateegiline analüüs – kurss Euroopa toimetulekuvõime suurendamisele“ (5) ja tunneb vajadust käsitleda komitee jaoks jätkuvalt päevakajalisi aspekte, mida 2021. aasta tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruandes ei ole piisavalt käsitletud:






  — | järelmeetmete dokumendi kohaselt oli tulevikusuundade analüüs lisatud 2020. aasta tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruandesse. Sellest hoolimata ei ole komitee arvates piisavalt läbipaistev see, kuidas rakendati tulevikusuundade analüüsi põhimõtteid ja metoodikaid aruande järeldusteni jõudmisel ning kuidas kaasati tulevikusuundade analüüsi välisosalejaid. Näiteks pole komiteele pakutud selget osalemisviisi; |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

järelmeetmete dokumendi kohaselt oli tulevikusuundade analüüs lisatud 2020. aasta tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruandesse. Sellest hoolimata ei ole komitee arvates piisavalt läbipaistev see, kuidas rakendati tulevikusuundade analüüsi põhimõtteid ja metoodikaid aruande järeldusteni jõudmisel ning kuidas kaasati tulevikusuundade analüüsi välisosalejaid. Näiteks pole komiteele pakutud selget osalemisviisi;

| — | järelmeetmete dokumendi kohaselt ning kooskõlas komitee nõudmisega tuleb käsitletud teemasid edasi arendada ja täpsustada ning neid tuleks poliitikaettepanekutes arvesse võtta. Samuti märgitakse, et tulevikusuundade analüüsi aruanne on vaid analüüsi lähtekoht. Komitee arvates ei ole aruande praegune formaat sobilik poliitikaettepanekute alusena ega paku analüüsiks konkreetseid lähtekohti; |
| --- | --- |

—

järelmeetmete dokumendi kohaselt ning kooskõlas komitee nõudmisega tuleb käsitletud teemasid edasi arendada ja täpsustada ning neid tuleks poliitikaettepanekutes arvesse võtta. Samuti märgitakse, et tulevikusuundade analüüsi aruanne on vaid analüüsi lähtekoht. Komitee arvates ei ole aruande praegune formaat sobilik poliitikaettepanekute alusena ega paku analüüsiks konkreetseid lähtekohti;

| — | järelmeetmete dokumendis rõhutatakse samuti, et tulevikusuundade analüüsis on tähtis kirjeldada praegust olukorda. Komitee nõustub, et tavapärase käsitluse järgi on see tulevikusuundade analüüsi esimene samm. Jättes aga kõrvale selle praeguse kasutamise tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruannetes, peaks see olema vaid lähtekoht tulevikuanalüüsiks, mis oleks komitee liikmetele asjakohasem viis saada soovitusi meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

—

järelmeetmete dokumendis rõhutatakse samuti, et tulevikusuundade analüüsis on tähtis kirjeldada praegust olukorda. Komitee nõustub, et tavapärase käsitluse järgi on see tulevikusuundade analüüsi esimene samm. Jättes aga kõrvale selle praeguse kasutamise tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruannetes, peaks see olema vaid lähtekoht tulevikuanalüüsiks, mis oleks komitee liikmetele asjakohasem viis saada soovitusi meetmete võtmiseks.

| 3.5. | Mis puudutab kümmet valdkonda, kus EL saaks tugevdada oma avatud strateegilist autonoomiat ja üleilmset juhtpositsiooni, siis kuigi need on komitee arvates üldiselt asjakohased, ei esitata neid loogiliste strateegiliste järeldustena, mis tulenevad suundumusi ja ebakindlust hindavast raamistikust. Seega ei saa eeldada, et need on tulevikusuundade analüüsi seisukohast terviklikud ja täpsed strateegilised alused. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee leiab, et komisjonil ei ole tegelikult prognoosimise ja strateegilise planeerimise valdkonnas puudujääke. Komitee arvates on tegelik probleem see, et ELi otsustajatel puudub poliitiline tahe muuta tulevikusuundade analüüs kaugeleulatuvateks ettepanekuteks. Kui poliitilist tahet ei ole, ei vii isegi prognoosimine soovitud sammudeni. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee juhib tähelepanu tulevikusuundade analüüsi puudustele ning sellega seonduvale suletud ja piiratud konsulteerimisele ning märgib, et aruandes ei käsitleta kasvavat inflatsiooni ega energiahindu, mida komitee peab strateegilise autonoomia ülitähtsateks osadeks. Oma nõuandva rolli raames valmistab komitee juba ette tulevikku suunatud arvamusi, (6) mis aitavad kaasa ELi suutlikkusele kaasata tulevikusuundade analüüs paremini otsuste tegemisse. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lisaks ei mainita aruandes sotsiaalkindlustussüsteemide rolli, sh heaoluriigi arengut. Üldiselt tundub, et probleemi sotsiaalsed aspektid on jäetud kõrvale ning selle asemel on keskendutud tehnoloogilistele ja majanduslikele aspektidele. ELi kodanikud ootavad riigilt kõrgetasemelist sotsiaalkindlustust ja sotsiaalhoolekannet. Seega jääb strateegilise autonoomia seisukohalt vastuseta küsimus, kuidas rahastatakse tulevikus sotsiaalkindlustussüsteeme. Komitee pooldaks kindlalt selle teema põhjalikumat analüüsi tulevikusuundade analüüsi vahenditega. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | 2021. aasta tulevikusuundade strateegilise analüüsi aruandes esitatakse probleemidest põhjalik loetelu. Sellegipoolest ei anta aruandes selgeid suuniseid prioriteetide, esmatähtsate meetmete või ettepanekute kohta, mis aitaksid ettevõtetel või töötajatel nendeks probleemideks valmistuda. Paljud suundumused võivad mõjutada samal ajal nii inimesi kui ka ettevõtteid. See on kasutamata jäetud võimalus, mille tagajärgi saaks komitee leevendada, arvestades enda tähtsust kõrgetasemeliste probleemide lahendamisel ja kavandatud lahenduste igapäevaellu üle kandmisel, eriti tööandjate ja töötajate puhul. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Aruande sisu ei vasta praegu oma pealkirjale prognoosidokumendina, nagu seda on kirjeldatud näiteks Euroopa Poliitilise Strateegia Keskuse endises väljaandes „Strategic Foresight Primer“ (7). Hea näide metoodiliselt läbipaistvast tulevikusuundade analüüsi aruandest on leitav Ühendkuningriigi valitsuse tulevikusuundade analüüsi teenistuse tellitud aruandest „Tackling Obesities: Future Choices“ (8). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Aruandes viidatakse konkreetselt tulevikuministreid hõlmavale tulevikusuundade strateegilise analüüsi võrgustikule ning seonduvale tulevikusuundade analüüsi alase suutlikkuse arendamisele riigi tasandil. Komitee kutsub komisjoni üles tagama, et see võrgustik kaasaks tulevikusuundade analüüsi käigus ka selliseid osalejaid nagu komitee, mitte ei teavitaks neid ainult tulemustest. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee julgustab komisjoni jätkama ELi tulevikusuundade strateegilise analüüsi tegevuskava väljatöötamist. Nagu arvamuses kirjeldatud, tuleb teha mitu muudatust. Siiski on komitee veendunud, et tulevikusuundade analüüsi tulemuste suurem kaasamine ELi poliitika kujundamisse on õige samm, ja kordab oma valmisolekut olla komisjonile ja teistele ELi institutsioonidele abiks ning teha koostööd selle eesmärgi saavutamisel. Tulevikusuundade analüüsi eesmärgid saavutatakse ainult siis, kui see on avatud, pluralistlik ja mitmekülgne valdkondadevaheline tegevus ning kui analüüsi kõigisse etappidesse kaasatakse organiseeritud sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond, eelkõige komitee. |
| --- | --- |

3.12.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC125994/open_strategic_autonomy_2040_online_1.pdf.

1

(2)  Komitee arvamused ELT C 311, 18.9.2020, lk 36; ELT C 364, 28.10.2020, lk 143; ELT C 440, 18.12.2020, lk 99; ELT C 429, 11.12.2020, lk 268; ELT C 429, 11.12.2020, lk 51; ELT C 429, 11.12.2020, lk 66; ELT C 429, 11.12.2020, lk 187; ELT C 429, 11.12.2020, lk 259; ELT C 374, 16.9.2021, lk 84.

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/et/policies/policy-areas/financial-services-and-capital-markets.

3

(4)  Lk 187–200, https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/04_eesc_follow-up_report_april_2021_gri.pdf.

4

(5)  ELT C 220, 9.6.2021, lk 67.

5

(6)  Vt komitee hiljutisi tulevikku suunatud arvamusi:

6

| — | ELT C 374, 16.9.2021, lk 73; |
| --- | --- |

—

ELT C 374, 16.9.2021, lk 73;

| — | ELT C 129, 11.4.2018, lk 36; |
| --- | --- |

—

ELT C 129, 11.4.2018, lk 36;

| — | CCMI/184 – „Struktuuriliste ja valdkondlike muutuste ennetamine ning tööstuskultuuri ümberkujundamine – taastumise ja vastupidavuse uued piirid Euroopa eri osades“; |
| --- | --- |

—

CCMI/184 – „Struktuuriliste ja valdkondlike muutuste ennetamine ning tööstuskultuuri ümberkujundamine – taastumise ja vastupidavuse uued piirid Euroopa eri osades“;

| — | ELT C 220, 9.6.2021, lk 118; |
| --- | --- |

—

ELT C 220, 9.6.2021, lk 118;

| — | ELT C 341, 24.8.2021, lk 1.
  Komitee korraldab ka tulevikuteemalisi arutelusid edendavaid üritusi, näiteks: |
| --- | --- |

—

ELT C 341, 24.8.2021, lk 1.

Komitee korraldab ka tulevikuteemalisi arutelusid edendavaid üritusi, näiteks:

| — | ECO sektsiooni konverents teemal „Tulevikusuundade analüüsi majanduslikud aspektid ELi otsuste langetamisel“ (juuni 2021); |
| --- | --- |

—

ECO sektsiooni konverents teemal „Tulevikusuundade analüüsi majanduslikud aspektid ELi otsuste langetamisel“ (juuni 2021);

| — | REX sektsiooni konverents teemal „Euroopa rohelise kokkuleppe geopoliitika – valdkonnaülene sissevaade Euroopa rohelise kokkuleppe geopoliitilistesse mõjudesse“ (detsember 2021); |
| --- | --- |

—

REX sektsiooni konverents teemal „Euroopa rohelise kokkuleppe geopoliitika – valdkonnaülene sissevaade Euroopa rohelise kokkuleppe geopoliitilistesse mõjudesse“ (detsember 2021);

| — | REX sektsiooni arutelu sektsiooni koosolekul: tulevikusuundade strateegiline analüüs – Euroopa tuleviku visioon (veebruar 2022). |
| --- | --- |

—

REX sektsiooni arutelu sektsiooni koosolekul: tulevikusuundade strateegiline analüüs – Euroopa tuleviku visioon (veebruar 2022).

(7)  Mis ei ole tulevikusuundade strateegiline analüüs? See ei ole aruanne, vaid hoolikalt kavandatud sihipärane sekkumine. Tulevikusuundade strateegiline analüüs on õppimisprotsess, mille käigus saab otsustaja uue ja värskendava vaatenurga hetkeolukorrale, mis on tihti segadusttekitav, sotsiaalselt korrapäratu ja ebakindel. Aruandes ei käsitleta ebakindlust kui vaenlast, vaid kui sõpra. See ei ole aruanne, vaid muuotstarbeline vahend. Hoolikalt kavandatud ja sihipärase sekkumisega keskendutakse ühiskondlikule protsessile, mille käigus õpitakse tundma konkreetse kasutajarühma vajadusi ja nõudmisi (ehk sellele, kuidas nad saaksid rakendada tulevikusuundade analüüsi). Euroopa Komisjon, Euroopa Poliitilise Strateegia Keskus, Wilkinson, A. „Strategic Foresight Primer“, väljaannete talitus, 2017, https://data.europa.eu/doi/10.2872/71492 (16. jaanuari 2022 seisuga).

7

(8)  „Tackling Obesities: Future Choices“ – projektiaruanne 14. jaanuari 2022 seisuga https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/287937/07-1184x-tackling-obesities-future-choices-report.pdf.

8

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/40

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses krediidiriski, krediidiväärtuse korrigeerimise riski, operatsiooniriski, tururiski ja minimaalse väljundmäära nõuetega“

(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

(2022/C 290/07)

| Raportöör: | Bogdan PREDA |
| --- | --- |

Raportöör:

Bogdan PREDA

| Konsulteerimistaotlused | Euroopa Parlament, 17.1.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 154/0/1 |

Konsulteerimistaotlused

Euroopa Parlament, 17.1.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 20.1.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

154/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab usaldusväärset, tasakaalustatud ja tulevikku suunatud kapitalipoliitikat, kus riskikaalud põhinevad tegelikel stabiilsusriskidel, võttes samal ajal arvesse vajadust suurendada ELi pankade konkurentsivõimet ja kestliku majanduskasvu rahastamist. Seega kutsub komitee komisjoni üles täiendavalt hindama, mil määral ettepanekud vastavad eespool nimetatud probleemidele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee väljendab heameelt Baseli pangajärelevalve komitees kokku lepitud rahvusvaheliste standardite (Basel III standardid) (1) ülejäänud elementide rakendamise üle nii ajastuse kui ka sisu seisukohast, kuna nende eesmärk on suurendada ELi finantsturu stabiilsust ja seega mitte tekitada Euroopa kodanikele finantsturgudel suuremaid riske. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab, et finantsturgude stabiilsus on majanduse üldise stabiilsuse oluline eeldus, samas kui pangandussektori usaldusväärne reguleerimine ja järelevalve on hädavajalik, et vältida ebastabiilsuse ja kriisi ohtu. Usaldatavusnormatiivide kapitalinõuded on olulised eespool nimetatud eeltingimuste täitmisel, ent komitee kutsub seadusandjaid üles tagama, et ettepanekutes nähakse ette sobiv tasakaal kahe üksteist täiendava eesmärgi vahel, nimelt i) tagada ELi pankade vastupanuvõime suurendamine ning ii) vajadus tagada sektoris rahanduslik usaldusväärsus ja konkurentsivõime, sealhulgas tasakaalustatud kapitalinõuete raamistiku seisukohast, et toetada pankade rolli reaalmajanduse rahastamisel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub komisjoni üles analüüsima korrapäraselt ettepanekute tegelikku mõju, et hinnata, kas nende rakendamine aitab suurendada finantsturgude stabiilsust ja vastupanuvõimet pangandussektoris, võttes samal ajal arvesse ELi pankade konkurentsivõimet. Komitee tunnistab ka seda, et usaldusväärsed ja tasakaalustatud omavahendite suhtarvud aitavad kaasa konkurentsivõimele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee hindab kõrgelt komisjoni püüdlusi muuta ELi majandus keskkonnasäästlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks, sealhulgas selliste olemasolevate vahendite läbivaatamise ja pideva hindamise kaudu, mille eesmärk on suurendada kestliku rahastamise kasutamist. Finantssektorist võiks saada oluline osaleja CO2 netonullheitega majanduse kujundamisel. Seetõttu peab komitee kiiduväärseks komisjoni lähenemisviisi tugevdada usaldatavusraamistikus keskendumist keskkonna-, sotsiaalsetele ja juhtimisriskidele (kooskõlas rahvusvaheliste töösuundadega, eelkõige Basel III raamistikus), sealhulgas kliimamuutustega seotud finantsturu riskide parema arvestamise kaudu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee tunneb samuti heameelt Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalase teabe (2) avalikustamise töö üle, mille eesmärk on hinnata nõuetekohaselt pankade keskkonnariske ja nende finantsstrateegiat üleminekuks CO2 netonullheitega majandusele. Samuti kutsub komitee Euroopa Pangandusjärelevalvet üles kiirendama oma tööd esimese samba raamistiku kontrollimisel, et selgitada välja, kas see võtab piisavalt arvesse kliimariskide eripära. Makrotasandi usaldatavusnormatiividel, sh kapitalipõhistel normatiividel, võib olla oluline roll kliimamuutustega seotud finantstururiskide paremal arvessevõtmisel. Lisaks kutsub komitee Euroopa Pangandusjärelevalvet üles tõhustama jõupingutusi, et kõrvaldada puudused praeguses keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalases teabes ELi tasandil, sealhulgas fossiilkütustega seotud varade ja selliste varade kohta, mida mõjutavad pikaajalised ja akuutsed kliimamuutustest tingitud sündmused, et julgustada panku oluliselt laiendama kestliku rahanduse strateegiaid. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Käesoleva arvamuse teema on Euroopa Komisjoni ettepanek võtta vastu i) määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 (3) krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta seoses krediidiriski, krediidiväärtuse korrigeerimise riski, operatsiooniriski, tururiski ja minimaalse väljundmäära nõuetega (kapitalinõuete määruse ettepanek), ning ii) direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (4) seoses järelevalvevolituste, sanktsioonide, kolmanda riigi ettevõtja filiaalide ning keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskidega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (kapitalinõuete direktiivi ettepanek). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nagu seletuskirjas märgitud, on need kaks õigusakti põhjendatud vajadusega rakendada Basel III standardeid, käsitledes samas ka mitmeid finantsstabiilsuse ja majanduse stabiilse rahastamise seisukohalt olulisi küsimusi COVID-19 kriisi järgse taastumise kontekstis. Nende hulka kuuluvad riskipõhiste kapitalinõuete raamistiku tugevdamine, keskkonna-, sotsiaalsetele ja juhtimisriskidele keskendumise suurendamine usaldatavusraamistikus ning järelevalvevolituste ja -vahendite täiendav ühtlustamine. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee rõhutab, et finantsturu stabiilsus on üldise majandusliku stabiilsuse oluline eeldus ja seetõttu on see ühistes avalikes huvides. Väga oluline on pangandussektori usaldusväärne reguleerimine ja järelevalve, et vältida ebastabiilsuse ja kriisi ohtu, samal ajal kui usaldatavusnormatiivide kapitalinõuded on olulised selleks, et vältida avaliku sektori vahendite kasutamist raskustes olevate pankade päästmiseks. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Basel III standardite usaldusväärne, kuid õiglane rakendamine on oluline Euroopa ettevõtete ja töökohtade seisukohalt, kuid samuti selleks, et soodustada juurdepääsu eluaseme omamisele ja hoogustada ELi ekspordile suunatud majandust, millele toetuvad väga paljud ettevõtjad oma äritegevuse laiendamisel ja väga paljud kodanikud töö saamisel. Samuti rakendatakse kõnealuseid rahvusvahelisi standardeid ELi pangandusmudelis, mis on olemuselt pigem riske vältiv ja vähem sõltuv kapitaliturgudest kui teiste jurisdiktsioonide mudelid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee hindab komisjoni ettepanekuid võtta kasutusele Basel III standardite ülejäänud elemendid, mille eesmärk on piirata õigusliku arbitraaži ohtu ning luua investorite ja reguleerivatele asutuste jaoks usaldust ja prognoositavust. Komitee tunnistab, et EL vajab eeskirju, et tulla toime Euroopa Liidu ees seisvate probleemide (st taastumine, kliima- ja digiprobleemid), tema eripära (pangalaenud on vaieldamatult ELi majanduse peamine rahastamiskanal) ja ambitsioonidega (kapitaliturgude liit ja roheline kokkulepe). Teisest küljest on hädavajalik tagada, et Euroopa kodanikke ja maksumaksjaid ei ohustaks suurenenud finantsturukriisi risk. Seega tuleb saavutada sobiv tasakaal eespool nimetatud probleemide ning Basel III standardite sisu ja nendega ette nähtud kaalutlusõiguse vahel. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles täiendavalt hindama Euroopa pankade iseärasusi ning neist tulenevat mõju pankadele ja ELi majandusele, tagamaks, et seadusandlikes ettepanekutes saavutatakse nõuetekohane tasakaal Basel III standardite usaldusväärse rakendamise, Basel III standarditega ette nähtud riikliku kaalutlusõiguse kasutamise ning vajaduse vahel teha kohandusi, et võtta arvesse nii ELi majanduse kui ka ELi pankade eripära. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee märgib, et kõnealuste ettepanekute rakendamine peaks tagama finantsturgude stabiilsuse, kuid ei tohiks kaasa tuua ELi pankade kapitalinõuete põhjendamatut suurenemist, mis läheks komisjoni hinnangus kavandatust kaugemale. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles tagama, et mõju kapitalinõuetele, sealhulgas väikeste ühistupankade ja väikeste pankade kapitalinõuetele, ei oleks liiga koormav ega mõjutaks seega nende konkurentsivõimet, tagades samal ajal finantsturu stabiilsuse. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee on samuti täielikult teadlik asjaolust, et olemasolevad kapitalinõuded aitasid otsustavalt kaasa pangandussüsteemi kriiside ajal vastupanuvõimelisemaks muutmisele, nagu näitas ka pandeemia. Kapitalisatsiooni praegune tase on võimaldanud Euroopa pankadel pandeemia ajal hästi toime tulla ning jätkata Euroopa majanduse rahastamist ja toetamist, et COVID-19 pandeemiast tulenevale suurele majandusšokile vastu seista. Komitee juhib tähelepanu ka Euroopa Keskpanga olulisele rollile: EKP kehtestas väga toetava poliitika, aidates seeläbi suurendada pankade vastupanuvõimet COVID-19 kriisis. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles tagama, et praegustes ettepanekutes tugevdatakse kehtivaid eeskirju, eelkõige kapitalinõuete kontekstis, et jätkuvalt vältida ülemääraste riskide võtmist, kõrget finantsvõimendust ja spekulatiivset käitumist. Arvestades praegust majanduslikku ja sotsiaalset konteksti, on veel palju olulisi riske, millega tuleb nõuetekohaselt tegeleda, näiteks kliimariskid või viivislaenud. Kapitalinõuded peaksid olema piisavalt kõrged, et ennetada pankrotiohtu ning finantsturgude ebastabiilsust ja kriisi, kuid mitte ülemäärased. Samal ajal tunnistab komitee, et ELi pankadel on keskne roll reaalmajanduse rahastamisel ning digi- ja kestliku ülemineku toetamisel, millel on kaudne mõju tööhõivele ja elatustasemele. Kapitalinõuetega seotud õigusnormides tuleb neid aspekte arvesse võtta. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide osas juhib komitee tähelepanu sellele, et finantsturud saavad ja peavad toetama ja edendama üleminekut säästvamale ja keskkonnahoidlikumale majandusele, samas pangandussektor üksi ei suuda seda pikaajalist muutust ellu viia. Euroopa Kontrollikoja viimaste ülevaadete kohaselt subsideerivad enam kui pooled ELi liikmesriigid endiselt rohkem fossiilkütuseid kui taastuvaid energiaallikaid, (5) samas kui „ELi investeeringutoetus peab olema paremini kooskõlas kestliku rahanduse põhimõtetega“ (6). Sellega seoses kutsub komitee üles viima tööstuspoliitika ning asjaomased ELi ja riiklikud õigusraamistikud täielikku kooskõlla i) kestlike investeerimisvõimaluste edendamisega, et mõjutada majandusressursside jaotamist selles suunas, ning ii) fossiilkütuste toetuste kaotamisega ja kliimaeesmärkide ühitamisega sotsiaalsete vajadustega. Seepärast väljendab komitee heameelt keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskidega seotud sätete tugevdamise üle õigusaktide ettepanekutes, kuid kutsub komisjoni üles täpsustama nende sätete kohaldatavust, mis käsitlevad järelevalveasutustele antud volitusi, millega taotletakse „liidu keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisteguritega seotud poliitikaeesmärkide ning laiemate üleminekusuundumustega vastuolus tegutsemisest tingitud riskide vähendamist“, et selgitada, kuidas neid volitusi tuleks kasutada. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lisaks avalikustamisele ja kliimamuutustega seotud stressitestidele võib makrotasandi usaldatavuspoliitika, sh kapitalipõhised meetmed, aidata nõuetekohaselt arvesse võtta pankade keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskidega seotud riske ning hõlbustada krediidivoogude jaotamist sektorite vahel, mis võivad toetada üleminekut CO2 netonullheitega majandusele. Seepärast soovitab komitee Euroopa Pangandusjärelevalvel ja Euroopa Keskpangal kiirendada oma tööd






  i) | esimese samba raamistiku alal, et selgitada välja, mil määral võtab praegune reguleeriv raamistik asjakohaselt arvesse keskkonna-, sotsiaalseid ja juhtimisriske ja asjaomasel juhul sellega seotud vajalikke meetmeid, ning |
| --- | --- | --- |

3.8.

i)

esimese samba raamistiku alal, et selgitada välja, mil määral võtab praegune reguleeriv raamistik asjakohaselt arvesse keskkonna-, sotsiaalseid ja juhtimisriske ja asjaomasel juhul sellega seotud vajalikke meetmeid, ning

| ii) | keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide stressitestimise nõuetekohase ja õigeaegse kalibreerimise alal. |
| --- | --- |

ii)

keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide stressitestimise nõuetekohase ja õigeaegse kalibreerimise alal.

| 3.9. | Komitee kiidab heaks komisjonile antud volitused jälgida standardite rakendamist teistes jurisdiktsioonides, et tagada sidusus asjaomastele sidusrühmadele avalduva mõju ajastuse ja tähtsuse osas, sealhulgas kapitalinõuete suurendamise osas. Komitee hoiatab sellegipoolest ka regulatiivsete standardite allakäiguspiraali või uute viivituste eest standardite jõustumisel, ja juhib tähelepanu konkreetsete eeskirjade kehvemale rakendamisele mõnes jurisdiktsioonis. Sellega võidakse põhjustada tõsiseid ülemaailmseid stabiilsusriske. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee tervitab eelkõige komisjoni ettepanekus esitatud järgmisi ettepanekuid, kuid soovitab analüüsida mitmeid täiendavaid tehnilisi parandusi:






  i) | minimaalse väljundmäära nõuete kohaldamine iga pangagrupi kõrgeimal konsolideerimistasandil koos riskipõhise ümberjaotamismehhanismiga (tagamaks tütarettevõtjate piisav kapitaliseeritus ELis), kuna see mitte ainult ei tagaks rahvusvahelist järjepidevust, vaid väldiks ka negatiivseid tagajärgi, mida põhjustaks nõuete kohaldamine panga tasandil; |
| --- | --- | --- |

4.1.

i)

minimaalse väljundmäära nõuete kohaldamine iga pangagrupi kõrgeimal konsolideerimistasandil koos riskipõhise ümberjaotamismehhanismiga (tagamaks tütarettevõtjate piisav kapitaliseeritus ELis), kuna see mitte ainult ei tagaks rahvusvahelist järjepidevust, vaid väldiks ka negatiivseid tagajärgi, mida põhjustaks nõuete kohaldamine panga tasandil;

| ii) | konkreetsed parandused minimaalse väljundmäära nõuete osas eriotstarbeliste laenude andmisel (artikkel 495b) on teretulnud, kuid neid tuleks täiendavalt hinnata, et saavutada suurem sidusus minimaalse sisendmäära nõuete osas, võttes arvesse eriotstarbeliste laenude alamklasside eripära, samas kui standardmeetodi kohased parameetrite alampiirid ei vasta tegelikele riskidele ega kajasta seda liiki rahastamise usaldusväärsust; |
| --- | --- |

ii)

konkreetsed parandused minimaalse väljundmäära nõuete osas eriotstarbeliste laenude andmisel (artikkel 495b) on teretulnud, kuid neid tuleks täiendavalt hinnata, et saavutada suurem sidusus minimaalse sisendmäära nõuete osas, võttes arvesse eriotstarbeliste laenude alamklasside eripära, samas kui standardmeetodi kohased parameetrite alampiirid ei vasta tegelikele riskidele ega kajasta seda liiki rahastamise usaldusväärsust;

| iii) | VKEde ja taristu toetuskoefitsientide säilitamine koos krediidiväärtuse korrigeerimise eranditega (artikkel 501/501a) on väga hinnatud, kuna need on olulised vahendid, mis võimaldavad pankadel jätkata Euroopa majanduse oluliste segmentide toetamist, eriti COVID-19 järgseks taastumiseks. Komitee kutsub siiski komisjoni üles hindama võimalust veelgi täpsustada ja lihtsustada taristu toetuskoefitsiendi kriteeriume, et suurendada taristu rahastamist, võttes samal ajal arvesse sellega seotud riske ja tagades finantsstabiilsuse; |
| --- | --- |

iii)

VKEde ja taristu toetuskoefitsientide säilitamine koos krediidiväärtuse korrigeerimise eranditega (artikkel 501/501a) on väga hinnatud, kuna need on olulised vahendid, mis võimaldavad pankadel jätkata Euroopa majanduse oluliste segmentide toetamist, eriti COVID-19 järgseks taastumiseks. Komitee kutsub siiski komisjoni üles hindama võimalust veelgi täpsustada ja lihtsustada taristu toetuskoefitsiendi kriteeriume, et suurendada taristu rahastamist, võttes samal ajal arvesse sellega seotud riske ja tagades finantsstabiilsuse;

| iv) | investeerimisfondide käsitlemisel on aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi tõhustamine põhimõtteliselt hästi kavandatud, kuid komitee on seisukohal, et on vaja asjakohaste juhtimiseeskirjade ja piirangute täiendavat kooskõla (näiteks vajadus tugineda kolmandate isikute esitatud andmetele omavahendite nõude arvutamisel investeerimisfondidega seotud tururiski suhtes); |
| --- | --- |

iv)

investeerimisfondide käsitlemisel on aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi tõhustamine põhimõtteliselt hästi kavandatud, kuid komitee on seisukohal, et on vaja asjakohaste juhtimiseeskirjade ja piirangute täiendavat kooskõla (näiteks vajadus tugineda kolmandate isikute esitatud andmetele omavahendite nõude arvutamisel investeerimisfondidega seotud tururiski suhtes);

| v) | 100 % riskikaalu säilitamine pankade pikaajalistes strateegilistes omakapitaliinvesteeringutes on vajalik, kuid komitee on seisukohal, et seda tuleks kohaldada õiglaselt kõigi pankade suhtes, olenemata sellest, kas nende suhtes kohaldatakse standard- või sisemudelitel põhinevat meetodit; |
| --- | --- |

v)

100 % riskikaalu säilitamine pankade pikaajalistes strateegilistes omakapitaliinvesteeringutes on vajalik, kuid komitee on seisukohal, et seda tuleks kohaldada õiglaselt kõigi pankade suhtes, olenemata sellest, kas nende suhtes kohaldatakse standard- või sisemudelitel põhinevat meetodit;

| vi) | stiimulid pankadele, et suunata ressursid CO2 netonullheitega majandusse, ja klientidega suhtlemine on roheülemineku rahastamisel võtmetähtsusega. Sellega seoses on komitee arvates sellise vajaliku ülemineku kiirendamiseks ja edendamiseks oluline, et EL ja liikmesriigid teeksid suuri muudatusi alusmajanduse stiimulites ja takistustes, mis on üle võetud tööstuspoliitikasse ja asjaomastesse raamistikesse. Komitee palub komisjonil eespool esitatut silmas pidades täiendavalt hinnata kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi ettepaneku keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalaseid sätteid. |
| --- | --- |

vi)

stiimulid pankadele, et suunata ressursid CO2 netonullheitega majandusse, ja klientidega suhtlemine on roheülemineku rahastamisel võtmetähtsusega. Sellega seoses on komitee arvates sellise vajaliku ülemineku kiirendamiseks ja edendamiseks oluline, et EL ja liikmesriigid teeksid suuri muudatusi alusmajanduse stiimulites ja takistustes, mis on üle võetud tööstuspoliitikasse ja asjaomastesse raamistikesse. Komitee palub komisjonil eespool esitatut silmas pidades täiendavalt hinnata kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi ettepaneku keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalaseid sätteid.

| 4.2. | Samal ajal soovitab komitee ettepanekutes uuesti kaaluda mitmeid küsimusi. Komitee rõhutab sellega seoses, et üldine avalik huvi tagada finantsturgude stabiilsus on esmatähtis ja seoses sellega tuleb saavutada sobiv tasakaal teiste poliitiliste eesmärkidega, samas kui finantsstabiilsuse ohtuseadmist tuleb täielikult vältida. Basel III standardite kasutuselevõtt ELis ei tohi kahjustada eesmärki suurendada finantsturgude stabiilsust, et olla tulevikus paremini valmis majanduslikuks ebastabiilsuseks ja kriisideks. Lisaks peaksid kavandatud meetmed igal juhul tagama, et pankade kapitaliseeritust parandatakse veelgi, tagades samal ajal ka nende konkurentsivõime:






  i) | Tuleks loobuda reitingutel põhineva tingimuslikkuse kasutamisest üleminekulahenduse puhul, mille eesmärk on vähendada minimaalse väljundmäära nõuete mõju reitinguta äriühingutele (artikli 465 lõige 3). Selle põhjuseks on välisreitingute vähene katvus ELi turul ja välisreitingutele liigse tuginemise vältimine kooskõlas reitinguagentuuride direktiiviga. |
| --- | --- | --- |

4.2.

i)

Tuleks loobuda reitingutel põhineva tingimuslikkuse kasutamisest üleminekulahenduse puhul, mille eesmärk on vähendada minimaalse väljundmäära nõuete mõju reitinguta äriühingutele (artikli 465 lõige 3). Selle põhjuseks on välisreitingute vähene katvus ELi turul ja välisreitingutele liigse tuginemise vältimine kooskõlas reitinguagentuuride direktiiviga.

| ii) | Mis puudutab üleminekukorda seoses elamukinnisvarale seatud hüpoteekide minimaalse väljundmäära nõudega, siis kutsub komitee komisjoni üles hindama võimalust vaadata see läbi mitmest vaatenurgast (laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv, riskimeetodite asümmeetria, riskitundlikkus), et vältida soovimatuid tagajärgi elamukinnisvarale seatud hüpoteekide kättesaadavusele. Sellega seoses tuleks mis tahes läbivaatamisel siiski arvesse võtta ka vajadust vältida kinnisvaramullide ohtu. |
| --- | --- |

ii)

Mis puudutab üleminekukorda seoses elamukinnisvarale seatud hüpoteekide minimaalse väljundmäära nõudega, siis kutsub komitee komisjoni üles hindama võimalust vaadata see läbi mitmest vaatenurgast (laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv, riskimeetodite asümmeetria, riskitundlikkus), et vältida soovimatuid tagajärgi elamukinnisvarale seatud hüpoteekide kättesaadavusele. Sellega seoses tuleks mis tahes läbivaatamisel siiski arvesse võtta ka vajadust vältida kinnisvaramullide ohtu.

| iii) | Sisereitingute meetodit (IRB) käsitlevad sätted tuleks täiendavalt läbi vaadata, võimaldades kasutada tegelikke tähtaegu kindlaksmääratavate tähtaegade asemel, et kajastada tegelikku kaasnevat riski. |
| --- | --- |

iii)

Sisereitingute meetodit (IRB) käsitlevad sätted tuleks täiendavalt läbi vaadata, võimaldades kasutada tegelikke tähtaegu kindlaksmääratavate tähtaegade asemel, et kajastada tegelikku kaasnevat riski.

| iv) | Tehingutega seotud tingimuslike kirjete (nt täitmisgarantiid, pakkumisgarantiid, tagatised) tehingute ümberhindlustegurid tuleks jätta 20 % tasemele, kuna sellel on ELi majanduses keskne roll ja kuna see peaks olema kooskõlas asjaomase turu tegelike makseviivitusi käsitlevate andmetega. |
| --- | --- |

iv)

Tehingutega seotud tingimuslike kirjete (nt täitmisgarantiid, pakkumisgarantiid, tagatised) tehingute ümberhindlustegurid tuleks jätta 20 % tasemele, kuna sellel on ELi majanduses keskne roll ja kuna see peaks olema kooskõlas asjaomase turu tegelike makseviivitusi käsitlevate andmetega.

| v) | Kapitaliturgudega seotud sätteid tuleks täiendavalt hinnata, et vältida riikide ja äriühingute riskimaandamis-, likviidsus- ja rahastamiskulude ebaproportsionaalse mõjutamise ohtu ning aidata seeläbi suurendada ELi äri- ja investeerimispankade suutlikkust konkureerida ELi ja rahvusvahelistel turgudel. |
| --- | --- |

v)

Kapitaliturgudega seotud sätteid tuleks täiendavalt hinnata, et vältida riikide ja äriühingute riskimaandamis-, likviidsus- ja rahastamiskulude ebaproportsionaalse mõjutamise ohtu ning aidata seeläbi suurendada ELi äri- ja investeerimispankade suutlikkust konkureerida ELi ja rahvusvahelistel turgudel.

| vi) | Tuleks muuta konsolideeritud kapitali vähemusosaluste tegeliku panuse arvutamist, mis on praegu vastuolus kapitaliturgude liidu eesmärkidega, kahjustades huvi äriühingute noteerimise vastu. |
| --- | --- |

vi)

Tuleks muuta konsolideeritud kapitali vähemusosaluste tegeliku panuse arvutamist, mis on praegu vastuolus kapitaliturgude liidu eesmärkidega, kahjustades huvi äriühingute noteerimise vastu.

| 4.3. | Komitee rõhutab, et kliimamuutused põhjustavad riske, mis juba mõjutavad panku ja millel võib olla suur mõju pankade finantsstabiilsusele, kui nendega ei tegeleta nõuetekohaselt nii regulatiivsel kui ka panganduse tasandil. Sellega seoses peab komitee kiiduväärseks Baseli komitee ja Euroopa ametiasutuste tööd kliimaga seotud finantsriskide valdkonnas praeguse raamistiku võimalike lünkade kindlakstegemisel ja selliste lünkade kõrvaldamiseks võetavate võimalike meetmete kaalumisel. Lisaks kutsub komitee komisjoni üles tagama, et keskkonnasäästlikumale majandusele ülemineku rahastamise asjakohase raamistiku edasiarendamisel järgitakse täielikult topeltolulisuse põhimõtet. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee kutsub komisjoni üles hindama proportsionaalsuse põhimõtte kohaldatavust pankade suhtes, kes oma suuruse, rolli ja süsteemsete riskide poolest on väikesed (vastavalt väikese ja mittekeeruka üksuse määratlusele kapitalinõuete määruses), kuid kes endiselt peavad täitma rangemaid nõudeid, sealhulgas avalikustamis- ja kapitalinõudeid, kuna nad kuuluvad „suurde“ pangandusgruppi. Proportsionaalsuse põhimõtte hindamisel tuleb siiski arvesse võtta, et suurde pangandusgruppi kuuluvate väiksemate pankade käsutuses on rohkem vahendeid avalikustamis- ja kapitalinõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

4.4.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.bis.org/bcbs/basel3.htm.

1

Basel III on rahvusvaheliselt kokkulepitud meetmete kogum, mille töötas välja Baseli pangajärelevalve komitee vastusena 2007.–2009. aasta finantskriisile. Meetmete eesmärk on tugevdada pankade reguleerimist, järelevalvet ja riskijuhtimist. Nagu kõik Baseli komitee standardid, on Basel III standardid rahvusvaheliselt tegutsevate pankade suhtes kohaldatavad miinimumnõuded. Liikmed kohustuvad rakendama ja kohaldama standardeid oma jurisdiktsioonis Baseli komitee kehtestatud tähtaja jooksul.

(2)  https://www.eba.europa.eu/regulation-and-policy/transparency-and-pillar-3

2

(3)  Tuntakse kapitalinõuete määrusena.

3

(4)  Tuntakse kapitalinõuete direktiivina.

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/etPages/DocItem.aspx?did=60760

5

(6)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_22/SR_sustainable-finance_ET.pdf

6

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/45

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse õigusnormid variühingute maksustamise eesmärgil väärkasutamise vältimiseks ja muudetakse direktiivi 2011/16/EL“

(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

(2022/C 290/08)

| Raportöör: | Benjamin RIZZO |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Javier DOZ ORRIT |

Raportöör:

Benjamin RIZZO

Kaasraportöör:

Javier DOZ ORRIT

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 10.2.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 115 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 206/1/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 10.2.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 115

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

206/1/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab täielikult komisjoni ettepanekut variühingute väärkasutamise vältimiseks maksustamise eesmärgil ning asjaomase ettepaneku eesmärke. Tõhusa ja õiglase maksustamise tagamine ühtsel turul on ülioluline, et toetada majanduse tõelist taastumist pärast COVID-19 pandeemiat. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee hindab kõrgelt komisjoni algatatud ulatuslikke avalikke konsultatsioone, mis on avatud kõigile sidusrühmadele, ning sihipärasemat konsulteerimist riiklike ekspertidega, kes valiti välja nende konkreetsete erialateadmiste põhjal. Need konsultatsioonid on andnud sidusrühmadele võimaluse anda sisuline panus ning sidusrühmad tuleks aruteludesse kaasata ka tulevikus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee toetab direktiivi kasuks tehtud otsust, mille eesmärk on tagada liikmesriikide ühine õigusraamistik. Tingituna reguleeritava valdkonna ja seatud eesmärkide olemusest ei saa liikmesriigid neid käsitleda eraldiseisvate algatuste kaudu oma õigussüsteemides. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee leiab, et ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe kaugemale ühtse turu vajaliku kaitsetaseme tagamisest, ning sellel on mõistlik mõju ettevõtetele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee leiab, et vajalike kontrollide korrektseks teostamiseks ning kontrollidest tuleneva ja ettepanekuga seotud teabe jagamiseks peaks komisjonil ja riikide maksuhalduritel olema selleks piisav suutlikkus nii oskuste kui ka vahendite osas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee loodab, et pärast variühingute uurimise korraldamist ja lõpetamist tehakse uurimise tulemused üldsusele kättesaadavaks, et direktiivi rakendamise tulemused oleksid avalikult teada. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et kontrollida ei tule mitte ainult ettevõtjate tulusid, vaid ka nende varasid, kuna makse võib sisse nõuda isegi siis, kui varad ei ole tulutoovad, näiteks varamaksude puhul. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee rõhutab vajadust kehtestada ühised ja selged eeskirjad ettevõtjatelt nõutavate deklaratsioonide konkreetse sisu kohta. Vältida tuleks direktiivi eesmärkidest kaugemale ulatuvat ülemäärast aruandlust ja sellega kaasnevaid nõuete täitmisega seotud kulusid. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee soovitab sätestada sihipärased eeskirjad nn professionaalsete võimaldajate tegevuse tõkestamiseks ühes teises õigusaktis, järgides seega OECD lähenemisviisi antud teemale. Komitee leiab, et professionaalsete järelevalveasutuste koostöö oleks ülimalt oluline võitlemisel ametiseisundi kuritarvitamise ja nn professionaalsete võimaldajate võimaliku kuritegeliku tegevuse vastu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee rõhutab vajadust koostada täielik ja ulatuslik ELi loetelu väljaspool ELi asuvatest maksualast koostööd mittetegevatest jurisdiktsioonidest, muu hulgas selleks, et ELi ettevõtted näeksid, kas nende kapital ja varad võivad olla seotud väljaspool ELi asuvate variühingutega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee teeb ettepaneku, et komisjon esitaks asjakohased suunised direktiivis sätestatud majandusliku sisu testi kohta, pöörates erilist tähelepanu selliste konkreetsete mõistete tähendusele nagu „elukoht“, „juht, kelle elukoht on ettevõtja lähedal“ ja „ruumid“. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee märgib, et varifirmasid saab asutada ja kasutada ka deklareerimata töö lihtsustamiseks ja sotsiaalkindlustusmaksete vältimiseks. Seepärast soovitab komitee komisjonil kaaluda võimalust käsitleda selliseid küsimusi ka muudes Euroopa õigusaktides lisaks kõnealusele ettepanekule, mille puhul on tegemist puhtalt maksudirektiiviga. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Taust

| 2.1. | 18. mail 2021 vastu võetud Euroopa Komisjoni teatisega „Äriühingute maksustamine 21. sajandil“ seatakse pika- ja lühiajalised eesmärgid, et toetada majanduse taastumist COVID-19 pandeemiast ja tagada tulevikus piisavad avaliku sektori tulud. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Komisjoni direktiivi ettepanek variühingute kohta on üks lühiajalistest konkreetsetest algatustest, mis kuulutati välja teatises kui praeguse maksusüsteemi parandamise vahend ning mis keskendub õiglase ja tõhusa maksustamise tagamisele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Minimaalse majandusliku sisuta ja majandustegevuseta juriidilisi isikuid võidakse kasutada sobimatutel maksueesmärkidel, näiteks maksudest kõrvalehoidmiseks ja maksustamise vältimiseks või lausa rahapesuks. Seetõttu on vaja tegeleda juhtumitega, kus maksumaksjad hoiavad kõrvale maksukohustustest või väldivad neid, kasutades ettevõtjaid, kes ei tegele tegeliku majandustegevusega. Varifirmad võivad soodustada maksukoormuse ebaõiglast jaotumist, samuti ebaausat maksukonkurentsi erinevate jurisdiktsioonide vahel. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisjoni esitatud ettepanekut kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, keda peetakse maksuresidendiks ja kellel on õigus saada mõnes ELi liikmesriigis maksuresidentsuse tõend. Kui uued eeskirjad on direktiivina vastu võetud, tuleb need liikmesriikide eri õigussüsteemidesse üle võtta 30. juuniks 2023 ja need jõustuvad lõplikult 1. jaanuaril 2024. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Euroopas on palju õigusakte, mis käsitlevad rahapesu – teatud varifirmade poolt sageli praktiseeritavat kuriteoliiki – ning need õigusaktid võiksid pakkuda komisjoni ettepanekule kasulikku konteksti. Eelkõige tuleks viidata komisjoni 2021. aasta juuli ettepanekule õigusaktide paketi kohta, mis koosneb kolmest määrusest ja ühest direktiivist (1). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Euroopa Komisjoni ettepanekud

| 3.1. | Direktiivis viidatakse skeemidele, mida kasutatakse maksustamise vältimiseks või maksudest kõrvalehoidumiseks. Ettepanekus käsitletakse skeeme, mis hõlmavad ELis selliste ettevõtjate asutamist, kes väidetavalt tegelevad majandustegevusega, kuid kes tegelikkuses seda ei tee. Mõningate seda tüüpi äriühingute asutamise tegelik põhjus on võimaldada teatavate maksusoodustuste ülekandmist tegelikule tulusaajale või kontsernile, kuhu nad kuuluvad. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nende skeemide vastu võitlemiseks on kavandatavas direktiivis ette nähtud test, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel teha kindlaks ettevõtjad, kes väidetavalt tegelevad seadusliku tegevusega, kuid kellel puudub minimaalne majanduslik sisu ja keda seetõttu võidakse väärkasutada põhjendamatute maksusoodustuste saamiseks. Seda testi nimetatakse majandusliku sisu testiks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Testi esimeses etapis jagatakse eri liiki ettevõtjad sellisteks, kelle puhul on oht, et neil puudub majanduslik sisu ja neid võidakse väärkasutada maksustamise eesmärgil, ja sellisteks, kelle puhul see oht on väike. Riskijuhtumeid iseloomustavad samal ajal mitmed tunnused, mis tuvastatakse ettevõtjate puhul, kellel puudub majanduslik sisu (nn lävendkriteeriumid). Seevastu väikese riskiga juhtumite korral ei esine ühtegi või esineb ainult mõni neist kriteeriumidest ning need ei ületa riskilävendit. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Asjakohaste kriteeriumide kohaselt loetakse riskiettevõtjateks need geograafiliselt liikuva piiriülese tegevusega tegelevad ettevõtjad, kes ei ole konkreetselt vabastatud direktiivist ja tuginevad lisaks oma haldustegevuses teistele ettevõtjatele, eelkõige kutselistele kolmandatest isikutest teenuseosutajatele. Väikese riskiga juhtumid, mis ei ületa riskilävendit, ei ole direktiivi kohaldamisel asjakohased. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Esmalt peavad ettevõtjad korraldama enesehindamise ja kui nad loetakse ohtu kujutavateks, palutakse neil oma maksudeklaratsioonis aru anda oma majandusliku sisu kohta. Aruandlus majandusliku sisu kohta tähendab konkreetse teabe esitamist, et hõlbustada ettevõtja tegevuse hindamist. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Teises etapis määravad majandusliku sisu testi tulemuse kolm elementi:






  i) | ruumid, mis on üksnes ettevõtja kasutuses; |
| --- | --- | --- |

3.6.

i)

ruumid, mis on üksnes ettevõtja kasutuses;

| ii) | vähemalt üks oma ja aktiivne pangakonto liidus; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt üks oma ja aktiivne pangakonto liidus;

| iii) | vähemalt üks juht, kelle elukoht on ettevõtja lähedal ja kes on pühendunud selle tegevusele, või piisav arv ettevõtja töötajaid, kes tegelevad põhitulu teeniva tegevusega ja elavad ettevõtja läheduses. |
| --- | --- |

iii)

vähemalt üks juht, kelle elukoht on ettevõtja lähedal ja kes on pühendunud selle tegevusele, või piisav arv ettevõtja töötajaid, kes tegelevad põhitulu teeniva tegevusega ja elavad ettevõtja läheduses.

| 3.7. | Testi kolmas etapp näeb ette ettevõtja poolt teises etapis esitatud majandusliku sisu teabe asjakohast hindamist. Ettevõtjat, kes kujutab endast riskijuhtumit, kuna ta ületab riskilävendi, ja kelle aruandluse põhjal järeldatakse, et tal puudub vähemalt üks majandusliku sisu element, tuleks pidada uue direktiivi tähenduses variühinguks, kellel puudub majanduslik sisu ja keda eeldatavasti väärkasutatakse maksustamise eesmärgil. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ettevõtjat, kes kujutab endast riskijuhtumit, kuid kelle aruandlusest ilmneb, et tal on olemas kõik asjakohased majandusliku sisu elemendid, ei tohiks aga pidada variühinguks direktiivi tähenduses. See eeldus ei välista siiski võimalust, et maksuhaldur leiab direktiivi kohaldamisalast välja jäävatel põhjustel, et selline ettevõte on variühing. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Neljas etapp hõlmab sellise ettevõtja õigust, kes direktiivi tähenduses on eelduse kohaselt variühing ja keda väärkasutatakse maksustamise eesmärgil, tõendada vastupidist, tõestades oma majanduslikku sisu konkreetsete tõenditega (eelduse ümberlükkamine). Kõnealusel ettevõtjal on tegelik õigus esitada põhjendus, et ta ei ole direktiivi tähenduses variühing. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kui ettevõtjat peetakse direktiivi tähenduses variühinguks ja ta ei lükka seda eeldust ümber, tuleks kehtestada maksuõiguslikud tagajärjed. Need tagajärjed peaksid välistama kõik maksusoodustused, mis on saadud või võidakse saada. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kuna maksulepingust tulenevate soodustuste saamiseks peab ettevõtja tavaliselt esitama maksuresidentsuse tõendi, siis ei anna maksuresidentsuse liikmesriik üldse maksuresidentsuse tõendit või annab tõendi koos hoiatusega, st sõnaselge avaldusega, et takistada selle kasutamist eespool nimetatud soodustuste saamiseks. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Juhul kui ettevõtjale ei ole lubatud teha kehtivaid maksusoodustusi, tuleks kindlaks määrata, kuidas tuleks tuluvoogusid ettevõtjasse ja ettevõtjast, samuti ettevõtjale kuuluvat vara tegelikult maksustada. Maksustamisõiguste jaotamisel tuleks arvesse võtta kõiki jurisdiktsioone, mida variühinguga seotud tehingud võivad mõjutada. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Direktiivi sätted puudutavad ainult liikmesriike, kuna kolmandad riigid ei kuulu ELi õiguse kohaldamisalasse. Sellistel juhtudel tuleks maksustamisõiguste jaotamisel järgida nõuetekohaselt liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelisi topeltmaksustamise vältimise lepinguid. Selliste lepingute puudumise korral kohaldab asjaomane liikmesriik oma siseriiklikku õigust. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kõigil liikmesriikidel on juurdepääs direktiivi alusel aruandluse esitanud üksustele igal ajal ja ilma teabenõuet esitamata. Sel eesmärgil vahetavad liikmesriigid teavet alates esimesest etapist, kui ettevõtja on liigitatud majandusüksuseks, mis võib olla variühing kõnealuse direktiivi tähenduses. Selleks võetakse kasutusele register või andmebaas. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Kavandatud õigusaktiga jäetakse liikmesriikide ülesandeks kehtestada karistused, mida kohaldatakse kõnealuses direktiivis ette nähtud aruandluskohustuste rikkumise korral, lähtuvalt sellest, kuidas see on võetud üle erinevatesse riiklikesse õigussüsteemidesse. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Liikmesriikidevaheline minimaalne kooskõlastamine peaks toimuma minimaalse rahalise karistuse kehtestamisega vastavalt finantssektoris kehtivatele sätetele. Karistused peaksid sisaldama rahalist halduskaristust, mis moodustab vähemalt 5 % ettevõtja käibest. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üldised märkused

| 4.1. | Komitee toetab täielikult komisjoni ettepanekut ja selle üldisi eesmärke. Tõhusa ja õiglase maksustamise tagamine ühtsel turul on ülioluline, et toetada majanduse tõelist taastumist pärast COVID-19 pandeemiat. Liikmesriikidele laekuv piisav maksutulu on peamine tegur, mis lihtsustab avaliku sektori investeeringuid, mille eesmärk on saavutada keskkonnasõbralikum ja suuremal määral digitehnoloogiat kasutav ühtne turg. Komitee on mõnevõrra mures selle pärast, et majandusliku sisu nõuetes ei arvestata digitaalse küljega ja rõhutatakse üksnes materiaalse vara tähtsust. See võib tulevikus probleeme tekitada. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komisjoni ettepanek on täielikult kooskõlas teatisega „Äriühingute maksustamine 21. sajandil“ ja selle tulemuseks on konkreetsed ja järjekindlad meetmed, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, tagades seeläbi õiglase maksukeskkonna kogu Euroopas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee märgib, et komisjoni ettepanek on kooskõlas ELi institutsioonide varasemate seadusandlike algatustega, nagu maksustamise vältimise vastane direktiiv ja maksustamisalase halduskoostöö direktiiv. Soovimatute tulemuste vältimiseks on ülimalt oluline saavutada järjepidevus erinevate maksueeskirjade osas, mille vahel on oodata tihedat koostoimet. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komisjoni ettepanek täiendab hiljutist ettepanekut hargmaiste kontsernide ülemaailmse madalaima nõutava maksustamistaseme kehtestamise kohta ELis (nn 2. sammas), hoolimata kahe direktiivi erinevast kohaldamisalast, arvestades, et 2. sammast kohaldatakse äriühingute suhtes, mille käive ületab 750 miljonit eurot, samas kui varifirmade direktiivile sellised piirangud ei kehti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee hindab komisjoni poolt enne ettepaneku avaldamist algatatud ulatuslikke avalikke konsultatsioone. Konsultatsioon sisaldas 32 küsimust, mille eesmärk oli muu hulgas piiritleda probleem ja selle põhjused ning teha kindlaks ELi meetmete sobiv vorm. See tähendab, et sidusrühmadele on antud märkimisväärne võimalus väljendada oma tähelepanekuid ja muresid enne uute eeskirjade väljatöötamist. Komitee avaldab kahetsust, et seda võimalust kasutasid üksnes vähesed sidusrühmad (50). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee toetab ka seda täiendavat avalikku konsulteerimist riiklike ekspertidega, kes valiti välja nende konkreetsete erialateadmiste põhjal. Sidusrühmadele suunatud laiaulatusliku konsultatsiooni ja erialaspetsialistidega üksikasjalikuma konsulteerimise koosmõju loob hea tasakaalu osaluspõhise ja tehniliselt arenenud õigusloomeprotsessi vahel. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Direktiiviga reguleeritava valdkonna ja seatud eesmärkide olemus – piiriülese maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemine – nõuavad liikmesriikides ühise raamistiku rakendamist. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Asjakohast ja tõhusat ühist raamistikku ei ole võimalik saavutada üksikute meetmetega, mida iga liikmesriik rakendab oma õigussüsteemis. Sel juhul praegune killustatus korduks ja võimalik, et isegi süveneks paljude riiklikul tasandil võetavate kooskõlastamata meetmete tulemusel. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ELis asutatud variühingud tuleb viia direktiiviga kooskõlla ning liikmesriikide ametiasutuste koostöö on vajalikum kui kunagi varem, et vältida kogu ELi fiskaalvõimekuse vähenemist. Kontrollide korrektseks läbiviimiseks ja teabe jagamiseks peaks komisjonil olema selleks piisav suutlikkus ja vahendid. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee leiab samuti, et ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe kaugemale ühtse turu minimaalse vajaliku kaitsetaseme tagamisest, ning sellel on mõistlik mõju ettevõtetele. Tõepoolest, direktiiviga soovitakse tagada minimaalne kaitse liikmesriikide maksusüsteemidele ning luuakse selle eesmärkide saavutamiseks vajalik ELi-sisese kooskõlastatuse tase. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Lisaks tundub ka mõju ettevõtetele olevat proportsionaalne, saavutades sobiva tasakaalu erinevate eesmärkide ja väärtuste vahel, mille hulka kuuluvad:






  i) | tõhusus variühingute väärkasutamise vähendamisel; |
| --- | --- | --- |

4.11.

i)

tõhusus variühingute väärkasutamise vähendamisel;

| ii) | maksudest saadav kasu riigi rahandusele; |
| --- | --- |

ii)

maksudest saadav kasu riigi rahandusele;

| iii) | nõuete täitmise kulud ettevõtjate ja maksuhaldurite jaoks; |
| --- | --- |

iii)

nõuete täitmise kulud ettevõtjate ja maksuhaldurite jaoks;

| iv) | kaudne mõju ühtsele turule ja ettevõtjatevahelisele konkurentsile. |
| --- | --- |

iv)

kaudne mõju ühtsele turule ja ettevõtjatevahelisele konkurentsile.

| 4.12. | Komitee nõustub komisjoniga, et maksuhalduritevaheline tõhus ja läbipaistev teabevahetus on hädavajalik, et võidelda varifirmade väärkasutamise vastu ning üldisemalt tagada õiglane ja tõhusam maksukeskkond. Seda aspekti tuleb väga hoolikalt järgida, et tagada toimiv koostöö liikmesriikide vahel, kus variühing teeb tehinguid, mis puudutavad kahte liikmesriiki. Kui variühinguid puudutav uurimine on lõpule viidud, tuleks selle tulemused teha üldsusele kättesaadavaks. Euroopa ja riiklikud ametiasutused peaksid teavitama direktiivi rakendamise tulemustest. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid variühinguid saab kasutada nii maksudest kõrvalehoidumiseks kui ka maksustamise vältimiseks ning teatavatel juhtudel lausa selliste kuritegude toime panemiseks nagu rahapesu, millega nad on sageli seotud. Seetõttu on hädavajalik nende kuritegude vastu võitlemise eest vastutavate järelevalveasutuste õigusnormide kooskõlastamine ja koordineerimine nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Algatusega „Unshell“ antakse maksuhalduritele juurdepääs lisateabele, mis võimaldab neil seda võrrelda rahapesuvastase võitluse asutustelt saadud teabega. Riiklikud ja Euroopa ametiasutused peavad tagama, et käesoleva direktiivi kohaldamine ei tekitaks probleeme ühtegi liiki äriühingule, kelle tegevus on seadusega kooskõlas. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Variühingute tegelike tulusaajate ja nende varade ning tehingute tegelike omanike tuvastamine on hädavajalik, et selgitada välja nende tegevuse tegelik olemus ning mõista maksudest kõrvalehoidumise või rahapesu ulatust. Tegelike tulusaajate varjamine nn professionaalsete võimaldajate hallatavate variühingute ahelasse on iseloomulik nende kuritegelikele eesmärkidele. Rahapesuvastastes õigusaktides sisalduvad vahendid tegelike tulusaajate tuvastamiseks. Käsitletavas direktiivi ettepanekus ei ole aga sellele teemale viidatud. Komitee leiab, et see ja ka muud puudujäägid nende kahe õigusakti kooskõlastamisel tuleks lahendada. Selleks tuleks kas kõnealuses direktiivis selgitada, kuidas seda teha, või siis töötada kiiresti välja Euroopa raamseadus selle probleemi lahendamiseks. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Mõned variühingud luuakse ka väljaspool kõnealuse direktiivi kohaldamisala ja neid kasutatakse deklareerimata töö hõlbustamiseks ja sotsiaalkindlustusmaksete vältimiseks. Komitee teeb komisjonile ettepaneku analüüsida, kas Euroopa õigusaktides oleks võimalik seda küsimust käsitleda. |
| --- | --- |

4.15.

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1. | Komitee peab komisjoni ettepanekus kumulatiivsete näitajate kujul kehtestatud lävendkriteeriumit mõistlikuks ja asjakohaseks. Seoses sellega märgib komitee, et üksustel, kellele kuulub isiklikuks tarbeks kasutatav vara, näiteks kinnisvara, jahid, reaktiivlennukid, kunstiteosed või üksnes kapital, ei pruugi olla pikema aja jooksul tulu, kuid neil on siiski võimalus saada märkimisväärseid maksusoodustusi nende üle kontrolli omavate üksuste jaoks. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Seetõttu on komitee seisukohal, et kontrolle ei tuleks korraldada ainult tulude alusel, vaid arvestades ka vara, kuna makse võib sisse nõuda isegi siis, kui vara ei loo tulu, näiteks varamaksu puhul. Komitee leiab, et kontrollide korrektseks läbiviimiseks ja teabe jagamiseks peaks komisjonil olema selleks asjakohane suutlikkus ja piisavad vahendid. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee teeb ettepaneku, et komisjon esitaks asjakohased suunised direktiivis sätestatud majandusliku sisu testi kohta, pöörates erilist tähelepanu selliste konkreetsete mõistete tähendusele nagu „elukoht“, „juht, kelle elukoht on ettevõtja lähedal“ ja „ruumid“. Sel viisil saaks vähendada või paremini lahendada riikidevahelisi lahknevusi ja erinevaid tõlgendusi, mis võivad olla siseturule kahjulikud. Eelkõige nõuab komitee, et komisjon võtaks selles kontekstis nõuetekohaselt arvesse uusi digitaalseid ärimudeleid. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee on seisukohal, et ettevõtete osalemist piiriüleses tegevuses tuleks hoolikalt hinnata nende tehtud tehingute tegeliku olemuse ning samuti ka nende varade ja kinnisvara põhjal. Direktiivi kohaldamisala ei peaks hõlmama ettevõtteid, mis on finantsiliselt piisavalt läbipaistvad ja mille puhul ei ole reaalset majandusliku sisu puudumise ohtu maksudest kõrvalehoidumise või maksustamise vältimise eesmärgil. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | „Unshell“ direktiiv tugineb kehtivatele ELi ja rahvusvahelistele standarditele. Komitee soovitab komisjonil tagada kooskõla juba kehtivate asjakohaste rahvusvaheliste ja ühtsete ELi standarditega, eelkõige mõistega „sisuline majandustegevus“, mis on välja töötatudsoodustavate maksukordade kontekstis ja mida on põhjalikult arutatud kahjulike maksutavade kontekstis. Teine oluline lahendamist vajav küsimus puudutab ühiste ja selgete eeskirjade kehtestamist ettevõtjatelt nõutavate deklaratsioonide konkreetse sisu kohta. Vältida tuleks direktiivi eesmärkidest kaugemale ulatuvat ülemäärast aruandlust ja sellega kaasnevaid nõuete täitmisega seotud kulusid. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee nõuab tungivalt, et erilist tähelepanu pöörataks nn professionaalsete võimaldajate rollile, probleemile, mida direktiivi ettepanekus ei mainita. Komitee soovitab kehtestada muus õigusaktis eeskirjad nn professionaalsete võimaldajate tegevuse reguleerimiseks. Need peaksid olema kooskõlas OECD selleteemaliste kriteeriumidega, sest sageli on neil varifirmade valdkonnas samuti oluline roll (2). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | OECD, kes kirjeldab kutsealasid, mille osa liikmeid juhivad varifirmasid või teevad nendega koostööd, peab oluliseks keskenduda nn professionaalsetele võimaldajatele, et võidelda ebaseaduslikel eesmärkidel asutatud ettevõtete kuritegeliku tegevuse, muu hulgas maksudest kõrvalehoidumise vastu. Seadusekuulekaid spetsialiste tuleks selgelt eristada väikesest hulgast isikutest, kes kasutavad oma teadmisi maksuõiguse ja ettevõtjate raamatupidamise valdkonnas, et soodustada maksudest kõrvalehoidmise, maksustamise vältimise ja rahapesuga seotud tegevusi. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Seetõttu rõhutab komitee vajadust keskenduda nn professionaalsetele võimaldajatele, kes aktiivselt võimaldavad maksu- ja finantskuritegusid soodustavaid ebaseaduslikke tavasid. Sel viisil oleks võimalik pärssida üht olulist tegurit maksukuritegudes. Ebaausate maksutavade arendamise võimaluste vähendamine on tõepoolest oluline samm nende eesmärkide saavutamise suunas, mille poole pürgitakse komisjoni ettepanekus. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Komitee leiab, et professionaalsete reguleerivate ja järelevalveasutuste koostöö oleks ülimalt oluline ametiseisundi kuritarvitamise ja nn professionaalsete võimaldajate võimaliku kuritegeliku tegevuse vastu võitlemisel. See oleks huvitav arengusuund maksu- ja majanduskuritegude, rahapesu ja korruptsiooni vastu suunatud Euroopa sotsiaalse ja poliitilise kokkuleppe seisukohast, mida komitee on toetanud mitmes oma arvamuses. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Komitee soovitab samuti kooskõlastada komisjoni direktiivi ettepanekut siirdehindu käsitlevate kehtivate eeskirjadega, kuna varifirmade kasutamine maksudest kõrvalehoidmiseks võib kogu ELis olla seotud sellise tavaga ja seetõttu tuleks seda aspekti eraldi arvestada. Komitee leiab ka siinkohal, et tuleks kaaluda võimalust siirdehindade direktiivi kehtestamiseks. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Komitee leiab, et aruandluskohustusest vabastatud ettevõtjate loetelu (artikli 6 lõige 2) peab olema nõuetekohaselt põhjendatud ja hinnatud, tagamaks, et neile ei tehta sobimatuid maksusoodustusi ja seda vabastust ei kasutata seadustest kõrvalehiilimiseks. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Komitee leiab ka, et kui väljaspool ELi asuv ettevõtja või äriühing teeb äri ELi börsil noteeritud ettevõtja või äriühinguga, tuleks rakendada rohkem meetmeid. Tuleb teha kindlaks, milliseid meetmeid saaks võtta ELi börsil noteeritud ettevõtjate või äriühingute suhtes, et välistada nende vara ja tulu pärinemise väljaspool ELi asuvast varifirmast. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Komitee kordab, et tõhusate meetmete võtmiseks äriühingute vastu, kes teevad tehinguid maksualast koostööd mittetegevates jurisdiktsioonides asuvate äriühingutega, peab ELi loetelu maksualast koostööd mittetegevatest jurisdiktsioonidest olema võimalikult tõhus ja ulatuslik. |
| --- | --- |

5.13.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Vt Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomitee arvamus „Rahapesuvastase võitluse õigusaktide pakett“ (ELT C 152, 6.4.2022, lk 89).

1

(2)  „Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes“, OECD, Pariis, 2021.

2

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/52

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv hargmaiste kontsernide ülemaailmse madalaima maksustamistaseme tagamise kohta Euroopa Liidus“

(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

(2022/C 290/09)

| Raportöör: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Petru Sorin DANDEA |

Raportöör:

Krister ANDERSSON

Kaasraportöör:

Petru Sorin DANDEA

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 10.2.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 115. |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 197/1/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 10.2.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 115.

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

197/1/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Komisjoni ettepaneku eesmärk on võtta ELis üle OECD/G20 kaasava raamistiku teises sambas sisalduvad GloBE näidiseeskirjad. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt, et komisjon tegutseb täielikult kooskõlas rahvusvaheliste arutelude ja kokkulepetega, ning toetab kindlalt komisjoni eesmärke. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee nõustub komisjoniga, et „[ü]leilmse miinimummaksu reformi mõjusus ja õiglus sõltub suurel määral selle rakendamisest kogu maailmas“. Komitee arvates on väga tähtis, et läbirääkimisi saadaks edu ja et need viidaks aegsasti lõpule. Selleks et kehtestada tõhusad eeskirjad ilma ülereguleerimiseta ja vältida konkurentsi moonutamist, on vaja ühist üleilmset rakendamist. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on komisjoniga täielikult nõus, et on vaja „tagada OECD näidiseeskirjade ühetaoline rakendamine ELis“, ning et „[s]eda on võimalik saavutada ainult siis, kui õigusaktid jõustatakse tsentraalselt ja võetakse üle ühetaoliselt“. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kuigi on tähtis, et tehnilised arutelud ja ettevalmistused toimuksid juba ELi tasandil, märgib komitee, et OECD jätkab põhjalikumate eeskirjade väljatöötamist ja täpsustab määratlusi. Liikmesriigid peaksid seega pöörama tähelepanu kõikide käimasolevate OECD läbirääkimiste soovitustele ja tehtud töö tulemustele ning neid arvesse võtma. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee toetab uue süsteemi kavandamisel kõiki jõupingutusi, mille eesmärk on vähendada Euroopa ettevõtete ja maksuhaldurite kulusid nõuete täitmisel. Teise samba täielik rakendamine on keeruline ja nõuab palju aega ning märkimisväärseid jõupingutusi nii ettevõtetelt kui ka maksuhalduritelt. Lähikuudel esitab OECD eeldatavasti tähtsad eeskirjad „safe harbour“-põhimõtte, lihtsustatud haldusaruandluse jne kohta, mis võivad muuta uue maksusüsteemi rakendamist nii ettevõtete kui ka maksuhaldurite jaoks sujuvamaks. Need eeskirjad tuleb direktiivi lisada. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee on seisukohal, et näidiseeskirjad ei tohiks kahjustada liikmesriikide parlamentides vastu võetud konkreetseid maksusätteid, mis on mõeldud tahtlike investeerimis- ja tööhõivestiimulitena. Tähtis on edendada rohelisemat ja digitaliseeritud majandust ning maksudel peaks selles olema oma koht. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee nõuab, et direktiivi lisataks säte, mis võimaldab direktiivi kohaldada teise sambaga seotud vaidluste lahendamisel, vähemalt liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee pooldab nõuete mittetäitmise korral karistuste kohaldamist ja kutsub liikmesriike tegema direktiivi sätete täitmise tagamiseks põhjalikke maksukontrolle. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee nõuab maksupaketiga seoses koostööd mitte tegevate kolmandate riikide ELi loetelu läbivaatamist. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee märgib, et hargmaiste ettevõtete õiglast maksustamist on üldsus juba ammu nõudnud, ja eeldab, et teise samba suhtes jõutakse ELis ja kogu maailmas kiiresti kokkuleppele. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Taust ja komisjoni ettepanek

| 2.1. | Komisjoni direktiivi (hargmaiste kontsernide ülemaailmse madalaima maksustamistaseme tagamise kohta Euroopa Liidus) eesmärk on võtta ELis üle OECD näidiseeskirjad ülemaailmse miinimummaksu riigisisese rakendamise kohta (OECD / kaasav raamistik (näidiseeskirjad)) ühtsete normide ja rakendamise kaudu (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sajandivanused riiklikud ja rahvusvahelised maksustamiseeskirjad ei täida mõningate praegu kasutatavate uute ärimudelite puhul enam oma eesmärke. Mõned ettevõtted ei ole paljudes riikides enam füüsiliselt kohal ja nad ei maksa nendes jurisdiktsioonides äriühingu tulumaksu samal määral kui füüsilise kohaoluga ettevõtted (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pärast 2008.–2009. aasta majanduskriisi olid avalike sektorite eelarved surve all. Kõik need tegurid aitasid kaasa OECDs toimuvale protsessile, mis töötati välja maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise probleemiga tegelemiseks. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise 2015. aasta projekt tulemusena jõudsid G20/OECD kaasava raamistiku osalised kokkuleppele küsimuses, kuidas lahendada aina suurenevaid majanduse digipöördest tulenevaid maksuprobleeme. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vastuvõetud pakett koosneb kahest sambast ja hõlmab kõigi sektorite ettevõtteid. Teine sammas on mõeldud kontsernidele, kelle kontserni käive on vähemalt 750 miljonit eurot. Esimese sambaga nähakse ette maksustamisõiguste osaline ümberjaotamine turujurisdiktsioonidele ning teises sambas kehtestatakse minimaalseks tegelikuks maksumääraks 15 % (3). OECD näidiseeskirjad sisaldavad 70 lehekülge keerulisi ja väga tehnilisi reegleid, kaasa arvatud 10 lehekülge mõisteid, mis tagavad ühise lähenemisviisi ülemaailmsele minimaalsele maksustamisele. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Teine sammas koosneb kahest riigisisesest reeglist: i) tulu arvessevõtmise reegel ja ii) selle kaitsemeede, alamaksustatud maksete reegel, mida tuntakse koos kui üleilmseid maksubaasi kahanemise vastaseid (GloBE) eeskirju, ning aluslepingul põhinevast maksustamisele kuulumise reeglist. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ettepanekus kehtestatakse lõplikule emaüksusele lisamaksukohustus, st et tal tuleb kompenseerida kogu kontserni maksupuudujääk jurisdiktsioonis, kus ta on maksuresident. Kõnealust maksutulu kogub seega asjaomane jurisdiktsioon, mis tähendab, et maksustamine ja maksutulud kuuluvad teisele jurisdiktsioonile. Riigid ei ole kohustatud tõstma maksumäära kavandatud miinimumtasemeni. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kui lõplik emaüksus asub riigis, mis ei ole võtnud vastu tingimustele vastavaid tulu arvessevõtmise reegleid, kohaldatakse alamaksustatud maksete reeglit. See kohustab jurisdiktsioone, kus hargmaine ettevõte tegutseb, tegema samaväärseid näidiseeskirjade kohaseid kohandusi, mis muudavad kontserni ettevõtete maksukohustust nii, et lisamaksu kogutakse täies ulatuses. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Jurisdiktsioonile määratud lisamaksu kogusumma põhineb kontserni töötajate arvul ja materiaalsel varal jurisdiktsioonides, kes on kehtestanud alamaksustatud maksete reegli. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Lisamaksu kogusumma arvutamine iga jurisdiktsiooni puhul hõlmab sisulistel põhjustel tehtavat erandit, mis võimaldab teatava osa tulu maksustamist allapoole minimaalset maksumäära. Erandi alla kuuluva tulu suurus on esialgu 10 % kohalikest palgakuludest ja 8 % kohalikult kasutatava materiaalse vara väärtusest. Mõlema osakaalu vähendatakse 10aastase perioodi vältel 5 %ni. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | OECD näidiseeskirjades kasutatakse tegelike maksumäärade arvutamiseks finantsarvestust koos keeruliste kohandustega. Samuti annavad nad jurisdiktsioonile võimaluse kehtestada riigisisese lisamaksu miinimumsumma arvutamise meetodi, mispuhul määratakse lisamaks sellele jurisdiktsioonile, kes hakkab ka seda koguma, ning seega ei kandu maksutulud üle teise jurisdiktsiooni. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | OECD on lubanud esitada 2022. aasta esimese kvartali jooksul näidiseeskirjade kommentaarid, et selgitada reeglite tõlgendamist ja töötada välja edasisi suuniseid/selgitusi „safe harbour“-põhimõtte ja haldussuuniste kohta. Võidakse esitada veel teisigi selgitusi. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Moonutuste vältimiseks ning võrdsete võimaluste ja Euroopa konkurentsivõime tagamiseks on äärmiselt oluline, et reegleid ja rakendamist tõlgendataks kogu maailmas samal ajal ühtemoodi (4). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Võttes aluseks komisjoni teatise „Äriühingute maksustamine 21. sajandil“, hõlmab komisjoni teatis ainult OECD/G20 kaasava raamistiku teises sambas sisalduvaid GloBE näidiseeskirju. Esimene sammas ei ole nii üksikasjalik kui teine sammas. Selle paketiosa suhtes võidakse samuti vastu võtta ELi direktiiv (5). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Direktiivi kohaldamisala määratleb viide hargmaiste ettevõtete kontsernide või suurte riigisiseste kontsernide koosseisu kuuluvatele üksustele, mille kontserni konsolideeritud kogutulu neljast eelnevast aastast vähemalt kahel ületab 750 miljonit eurot. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Direktiivis sätestatakse, et kui lõplik emaüksus asub väljaspool ELi sellises jurisdiktsioonis, kus ei kohaldata tingimustele vastavat tulu arvessevõtmise reeglit, kohaldatakse alamaksustatud maksete reeglit kõigi kontserni kuuluvate üksuste suhtes asjakohase alamaksustatud maksete reegli raamistikuga jurisdiktsioonides. Sellisel juhul on hargmaise ettevõtte kontserni kuuluvatel üksustel kohustus tasuda liikmesriigis lisamaksu, mis jaotatakse kahetegurilise valemi alusel vastavalt hargmaise ettevõtte kontserni kuuluvate üksuste madala maksumääraga tulule. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Direktiiv hõlmab eeskirju tingimustele vastava tulu arvutamiseks, st korrigeeritud tulu, mida võetakse arvesse tegeliku maksumäära arvutamisel. Selle tulu arvutamiseks tuleb võtta aluseks kontserni kuuluva üksuse finantsaruandluse netotulu või -kahjum majandusaastal. Finantsaruandluse ja maksuarvestuse erinevuste suhtes tehakse teatavaid keerulisi kohandusi. Peamised kohandused on seotud kulude-tulude aruandluse nõuetega, kuid näiteks ei arvestata madala maksumäära sätteid patenditulu maksustamise erikorra puhul, küll aga võetakse arvesse põhivarade kiirendatud amortisatsiooni. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Sätestatakse reeglid koosseisu kuuluva üksuse majandusaasta korrigeeritud hõlmatud maksude välja arvutamiseks. Hõlmatud maksude jaotamise peamine põhimõte on määrata need selle jurisdiktsiooni alla, kus nende maksudega maksustatav kasum teeniti. Selle põhimõtte järgimise tagamiseks sätestatakse direktiivis ka erinormid seoses piiriüleste maksude või püsiva tegevuskoha, läbipaistva majandusüksuse, välismaise kontrollitava äriühingu, hübriidüksuse või dividendide maksustamise korral. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Direktiivi kohaselt arvutatakse tegelik määr, jagades kontserni korrigeeritud hõlmatud maksud kontserni korrigeeritud tuluga, mida kontsern on majandusaastal konkreetses jurisdiktsioonis teeninud. Kooskõlas ülemaailmse kokkuleppega ja ülevõtmise tagamiseks kehtestatakse direktiivis GloBE näidiseeskirjade kohaldamise eesmärgil minimaalseks tegelikuks maksumääraks 15 %. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Selleks et vähendada regulatiivseid kulusid vähese riskiga olukordades, kohaldatakse erandit minimaalsete summade suhtes ehk miinimumtulu välistamist. See on olukord, kus hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluvate üksuste kasum asjaomases jurisdiktsioonis ei ületa ühte miljonit eurot ja äritulu on alla kümne miljoni euro. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Erisätted kehtivad ühinemiste, ülevõtmiste, ühisettevõtete ja mitme emaettevõtjaga hargmaiste ettevõtete kontsernide kohta. Sellega nähakse ette konsolideeritud tulukünnise kohaldamine kontserni liikmete suhtes ühinemise või jagunemise korral. Kui kontserni kuuluva üksuse omandab või müüb normide kohaldamisalasse kuuluv hargmaiste ettevõtete kontsern, tuleks sellist üksust aasta jooksul käsitada mõlema üksuse osana, tehes teatavaid kohandusi GloBE näidiseeskirjade toimimiseks kasutatavate atribuutide väärtustes (hõlmatud maksud, kõlblikud palgakulud, kõlblik materiaalne vara, ülemaailmse maksubaasi kahanemise vastase võitluse tähenduses edasilükkunud tulumaksu vara). |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Direktiiv sisaldab ka maksualase neutraalsuse korda ja kasumijaotamismaksu süsteeme käsitlevaid norme. Selleks et vältida soovimatuid tagajärgi, nagu ebaproportsionaalne alamaksustatud maksete reegli lisamaksukohustus hargmaiste ettevõtete kontsernis, nähakse direktiiviga ette erinormid lõpliku emaüksuse tulude arvutamiseks, kui selline üksus on maksustamise mõttes läbipaistev või selle suhtes kohaldatakse mahaarvatavate dividendide korda (6). |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Direktiiviga kohustatakse liikmesriigis asuvat hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluvat üksust esitama lisamaksu deklaratsiooni, välja arvatud juhul, kui deklaratsiooni esitab hargmaiste ettevõtete kontsern mõnes teises jurisdiktsioonis, kellega liikmesriigil on tingimustele vastav pädevate asutuste kokkulepe, millega nähakse ette iga-aastaste aruannete automaatne vahetamine. Deklaratsioonid tuleb esitada 15 kuu jooksul pärast selle majandusaasta lõppu, mille kohta need on koostatud. |
| --- | --- |

2.23.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee pooldab komisjoni direktiivi ettepanekut, mille eesmärk on võtta ELi õigussüsteemis ja ühisturul üle teine sammas. Komitee toetab kindlalt ja väärtustab asjaolu, et komisjon ühtlustab oma tööd rahvusvaheliste arutelude ja kokkulepetega. Komitee märgib, et kokkulepped ei mõjuta äriühinguid, mis jäävad allapoole teatavat künnist, kuid et reeglid on üldised ja neid kohaldatakse OECD andmetel sadade ettevõtete suhtes. Igal ettepaneku reguleerimisalasse kuuluval kontsernil võib olla palju püsivaid tegevuskohti ja tütarettevõtjaid. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee märgib, et kõikidest kaasava raamistiku läbirääkimistel osalevatest riikidest ei ole paketiga nõustunud neli riiki. Ülemaailmse kokkuleppe on allkirjastanud 137 riiki. ELi direktiiv miinimummaksu kohta võib pakkuda lisakaitset kahjulike maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamisega seotud tavade vastu ning komitee toetab ja on alati toetanud maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti eesmärke, et tagada ELis kestlik avaliku sektori rahandus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee on komisjoniga nõus, et „[ü]leilmse miinimummaksu reformi mõjusus ja õiglus sõltub suurel määral selle rakendamisest kogu maailmas“. Komitee arvates on väga tähtis, et läbirääkimisi saadaks edu ja et need viidaks aegsasti lõpule. Tõhusate eeskirjade kehtestamiseks ja konkurentsi moonutamise vältimiseks on äärmiselt oluline ühine ülemaailmne rakendamine. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee on seisukohal, et OECD/G20 kaasava raamistiku esimest ja teist sammast tuleks käsitleda kui ühtset ja omavahel tihedalt seotud paketti. Väga tähtis on kahe samba ühetaoline rakendamine. Komitee julgustab liikmesriike ja komisjoni suurendama OECD kaudu läbirääkimisteks tehtavaid jõupingutusi, et rakendada esimene sammas ülemaailmselt tasandil võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee nõustub komisjoniga, et ELi tasandi meetmed on vajalikud, ning et oluline on „tagada OECD näidiseeskirjade ühetaoline rakendamine ELis“. Lisaks nõustub komitee, et „seda on võimalik saavutada ainult siis, kui õigusaktid jõustatakse tsentraalselt ja võetakse üle ühetaoliselt“ (7). Komitee rõhutab, et direktiivis tuleb austada põhivabadusi ja aluslepingutest tulenevaid kohustusi ja pädevust. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ELi protsessile aitab kaasa asjaolu, et kõik liikmesriigid osalesid OECD / kaasava raamistiku läbirääkimistel või on pärast läbirääkimisi andnud oma nõusoleku. Komitee märgib, et hargmaiste ettevõtete õiglast maksustamist on üldsus juba ammu nõudnud, ja eeldab, et teise samba suhtes jõutakse ELis ja kogu maailmas kiiresti kokkuleppele. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kuigi on tähtis, et tehnilised arutelud ja ettevalmistused toimuksid juba ELi tasandil, märgib komitee, et OECD jätkab põhjalikumate eeskirjade väljatöötamist ja täpsustab määratlusi. Liikmesriigid peaksid seega pöörama tähelepanu kõikide käimasolevate OECD läbirääkimiste soovitustele ja tehtud töö tulemustele ning neid arvesse võtma, sest direktiivi muutmist tuleks vältida. Samuti on tähtis, et EL peaks hoolikalt silmas kolmandate riikide jurisdiktsioonide poolt rakendamise ajakava. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee toetab komisjoni otsust võtta aluseks ulatuslik rahvusvaheline ettevalmistav töö, kasutades OECD mõjuhinnangut kõnealuse ettepaneku välja töötamisel, et vältida topelttöö tegemist uue mõjuhinnanguga. Komitee oleks siiski soovinud mõjuhindamist, milles keskendutakse nendele direktiivi osadele, mis tagaksid kooskõla ELi õigusega. Komitee nõuab sellise hindamise tegemist ja avaldamist. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee märgib ja mõistab vajadust tagada kooskõla ELi õigusega. Selle saavutamise kõige lihtsam, kuid mitte ilmtingimata ainus viis on laiendada tulu arvessevõtmise reegli sätet puhtalt riigisisestele olukordadele. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee nõustub komisjoniga, et kaasata tuleks piiratud arv maksumaksjaid, ning et 750 miljoni euro suurune piirmäär „on kooskõlas OECD näidiseeskirjade ja liidu õiguse nõuetega“ (8), austades seega proportsionaalsuse põhimõtet. Komitee märgib, et piirmäär on kooskõlas aruandlusega riikide lõikes ja maksustamise vältimise vastase direktiiviga. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee nõustub komisjoniga, et OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasavas raamistikus kokku lepitud 15 %-line minimaalne maksumäär „kajastab tasakaalu äriühingu tulumaksu määrade vahel kogu maailmas“ (9). Tähtis on austada valitsuste kokkulepet, võtta üle reeglid ja kehtestada selle kohaldamisalas olevatele ettevõtetele lisamaksukohustus. Kooskõlas OECD kokkuleppega, toetab komitee samuti sisulistel põhjustel tehtavat erandit, mille aluseks on palgakulud ja materiaalne vara, ning nõustub komisjoni hinnanguga, et kui tegeletakse tegeliku majandustegevusega, siis „ei oleks maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tavad tõenäoliselt edukad“ (10). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee toetab uue süsteemi kavandamisel kõikvõimalikke jõupingutusi, mille eesmärk on vähendada Euroopa ettevõtete ja maksuhaldurite kulusid nõuete täitmisel. Teise samba täielik rakendamine on keeruline ja nõuab palju aega ning jõupingutusi. Maksuhaldurid peavad looma uute maksukohustuste välja arvutamise ja kogumise süsteemid ja korra. Lisaks sellele on vaja kiire rakendamise tagamiseks piisava väljaõppe saanud töötajaid, tagades ka vahendid muude rahvusvaheliste maksustamispädevuste jaoks, nagu siirdehindade eelkokkulepped ja vaidluste lahendamise mehhanismid. Komitee julgustab rakendamise tähtajast (jaanuar 2023) kinnipidamiseks maksuhaldureid ettevalmistavat tööd alustama või kiirendama. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee kutsub kohaldama vaidluste lahendamise direktiivi teise sambaga seotud vaidlustele, vähemalt liikmesriikide vahel. Uued maksuvaidluste lahendamise eeskirjad on kehtinud alates 1. juulist 2019. Need eeskirjad on sätestatud nõukogu direktiivis (EL) 2017/1852 (11) ja need muudavad maksuvaidluste lahendamise märkimisväärselt lihtsamaks, sest nendega tagatakse, et ettevõtted ja kodanikud saavad kiiremini ja tõhusamalt lahendada maksulepingute tõlgendamise ja rakendamisega seotud vaidlusi. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kooskõlas OECD kokkuleppega toetab komitee miinimumtulu välistamist, mis võimaldab hargmaise ettevõtte üksuse suhtes kohaldada maksuvabastust, kui üksuse kasum on alla ühe miljoni euro ja äritulu alla kümne miljoni euro. Võib juhtuda, et see künnis tuleb hiljem üle vaadata. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee arvates on tähtis, et kavandatavad „safe harbour“-põhimõtted esitataks võimalikult varakult, et need saaks lõplikku direktiivi üle kanda. Seda on vaja, et vältida tarbetut halduskoormust maksumaksjatele ja maksuhalduritele. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee nõustub direktiivi eesmärgiga näha ette, et komisjon hindab teatavatel parameetritel põhinevaid tulu arvessevõtmise reegli samaväärsuse kriteeriume koos samaväärsuse kriteeriumidele vastavate kolmandate riikide jurisdiktsioonide loeteluga. Seda loetelu muudetakse delegeeritud õigusaktiga. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Komitee võtab teadmiseks ELi nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa teatatud kavatsuse lõpetada võimaluse korral arutelu enne Prantsusmaa peatseid valimisi 2022. aasta aprillis. EL peaks innustama oma kaubanduspartnereid olema sama edasipüüdlikud. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | On tähtis, et näidiseeskirjad ei kahjustaks liikmesriikide parlamentide kehtestatud muid maksusätteid, mis on mõeldud tahtlike investeerimis- ja tööhõivestiimulitena. Takistada ei tohiks pikaajalisi reegleid, näiteks püsiinvesteeringute puhul kiirendatud amortisatsiooni võimaldamine, teadus- ja arendustegevuse stiimulid või uuemad algatused, millega edendatakse rohelisema ja digitaliseerituma majanduse arendamist. See kehtib nii pandeemiaga seotud majanduse elavdamise algatuste kui ka tulevase tehnoloogilise arengu kohta, mida tuleks soodustada. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | GloBE näidiseeskirjade rakendamine ELis mõjutab olemasolevaid maksustamise vältimise vastase direktiivi sätteid, täpsemalt välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevaid eeskirju, mis võivad mõjutada teise samba aluseks olevat tulu arvessevõtmise reeglit. Komisjoni teatises äriühingute maksustamise kohta 21. sajandil (12) märgitakse, et valitsused on kehtestanud mitmesuguseid maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastaseid meetmeid ning et need meetmed on olemasoleva keeruka süsteemi veelgi keerulisemaks muutnud (13). Isegi kui maksustamise vältimise vastast direktiivi ei ole vaja muuta, (14) võib kombineeritud reeglite tõhususe ja halduskoormuse läbivaatamine olla kasulik nii maksuhalduritele kui ka ettevõtjatele. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee on nõus komisjoni seisukohaga, et GloBE näidiseeskirjade ülevõtmine ELis võiks sillutada teed kokkuleppele jõudmiseks intresside ja litsentsitasude direktiivi uuesti sõnastamise menetluses olevas ettepanekus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee nõuab eeskirjade tõhususe ja halduskulude põhjalikku seiret. Liikmesriigid peaksid vältima maksualaste eelotsuste ülemäärast kasutamist, kui need kahjustavad ülemaailmse kokkuleppe sätteid. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee pooldab nõuete mittetäitmise korral karistuste kohaldamist ja kutsub liikmesriike tegema direktiivi sätete täitmise tagamiseks põhjalikke maksukontrolle. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee nõuab kokkulepitud OECD maksupaketiga seoses koostööd mittetegevate kolmandate riikide ELi loetelu läbivaatamist. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee märgib, et hargmaiste ettevõtete õiglast maksustamist on üldsus juba ammu nõudnud, ja eeldab, et teise samba suhtes jõutakse ELis ja üleilmsel tasandil kiiresti kokkuleppele. |
| --- | --- |

4.7.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Nõukogu direktiiv hargmaiste kontsernide ülemaailmse madalaima maksustamistaseme tagamise kohta Euroopa Liidus, COM(2021) 823 final.

1

(2)  Millisel määral maksavad mõned nn digitaalsed ettevõtted äriühingutele kohaldatavaid makse, ja millistes riikides nad neid makse maksavad, on teiste hulgas analüüsinud Mattihas Bauer, „Digital Companies and Their Fair Share of Taxes: Myths and Misconceptions“. ECIPE, veebruar 2018, https://ecipe.org/publications/digital-companies-and-their-fair-share-of-taxes/?chapter=all.

2

(3)  OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekt „Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy. Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two)“, https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-global-anti-base-erosion-model-rules-pillar-two.pdf. Ülevaate saamiseks vt ka Jefferson VanderWolk, Squire Patton Boggs, „Global Minimum Taxation for Large Multinationals“, https://www.linkedin.com/feed/update/urn:li:activity:6884197871441207296/.

3

(4)  Ameerika Ühendriikidel on oma ülemaailmse miinimummaksu kord – „Global Intangible Low Tax Income“ (Üleilmne immateriaalne madala maksumääraga tulu ehk GILTI) –, kuid kehtiv õigusakt ei ole komisjoni sõnul kooskõlas tulu arvessevõtmise reegli sätetega. Ameerika Ühendriikides käib parajasti GILTI reform, et viia see teise sambaga kooskõlla. OECD peab läbirääkimisi Ameerika Ühendriikide ja kaasava raamistiku osalistega, et teha kindlaks tingimused, mille alusel muuta reformitud GILTI teise sambaga samaväärseks. Kuni selliste tingimuste kokkuleppimiseni võivad Euroopa ettevõtjad sattuda konkurentsihalvemusse, isegi kui jõustatud alamaksustatud maksete reegel pakuks teatavat katet.

4

(5)  „Selleks et tagada 1. samba järjepidev rakendamine kõigis ELi liikmesriikides, sealhulgas nendes, kes ei ole OECD liikmed ega osale kaasavas raamistikus, teeb komisjon ettepaneku võtta 1. samba rakendamiseks ELis vastu direktiiv.“ COM(2021) 251 final, lk 9.

5

(6)  Investeerimisettevõtetele kehtestatakse erinormid tegeliku maksumäära kindlaksmääramiseks, lisamaksu määramiseks, nende käsitamiseks läbipaistvate majandusüksustena ning otsustamiseks kohaldada maksustatava kasumi jaotamise meetodit.

6

Seoses kasumijaotamismaksu süsteemidega sätestatakse direktiivis, et igal aastal, kui aruande esitav üksus otsustab, milliste kontserni kuuluvate üksuste suhtes kohaldatakse kõlblikku kasumijaotamismaksu süsteemi, võetakse asjaomaste kontserni kuuluvate üksuste korrigeeritud hõlmatud maksude arvutamisel arvesse arvestuslikku kasumijaotamismaksu.

(7)  COM(2021) 823 final, lk 3.

7

(8)  COM(2021) 823 final, lk 3.

8

(9)  COM(2021) 823 final, lk 16.

9

(10)  COM(2021) 823 final, lk 16.

10

(11)  ELT C 173, 31.5.2017, lk 29.

11

(12)  COM(2021) 251 final.

12

(13)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Äriühingute maksustamine 21. sajandil“. Seni avaldamata.

13

(14)  COM(2021) 823 final, lk 2.

14

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/58

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa ühtne juurdepääsupunkt, mis tagab keskse juurdepääsu finantsteenuste, kapitaliturgude ja kestlikkusega seotud avalikult kättesaadavale teabele“

(COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD))

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse teatavaid direktiive seoses Euroopa ühtse juurdepääsupunkti loomise ja toimimisega“

(COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD))

ja

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid määrusi seoses Euroopa ühtse juurdepääsupunkti loomise ja toimimisega“

(COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD))

(2022/C 290/10)

| Raportöör: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Raportöör:

Florian MARIN

| Konsulteerimistaotlused | Euroopa Liidu Nõukogu, 9.2.2022 (COM(2021) 724 final and COM(2021) 725 final), 15.2.2022 (COM(2021) 723 final)
  Euroopa Parlament, 14.2.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 50 lõige 114 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 215/1/2 |

Konsulteerimistaotlused

Euroopa Liidu Nõukogu, 9.2.2022 (COM(2021) 724 final and COM(2021) 725 final), 15.2.2022 (COM(2021) 723 final)

Euroopa Parlament, 14.2.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 50 lõige 114 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

215/1/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa ühtset juurdepääsupunkti (ingl European Single Access Point e ESAP) kui vahendit, mis aitab saavutada kestlikuma, digitaalsema ja kaasavama majanduse, digitaalse suveräänsuse tugevdamise ja kapitaliturgude parema integreerimise. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee leiab, et ESAP peaks olema ambitsioonikam vahend ja teabe töötlemise kaudu tuleks luua rohkem lisaväärtust, selle asemel et olla vaid teabevahend töötlemata teabe kogumiseks ühtse juurdepääsupunkti kaudu. ESAPi kaudu peaks toimuma andmete ning valdkondlike ja territoriaalsete aruannete ja analüüside koondamine ja muutmine. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee soovitab luua ESAPi paindliku vahendina ning see peaks pakkuma võimalust lisada uusi andmekategooriaid ning vahetada andmeid riiklike registrite ja Eurostatiga, võttes arvesse eri liiki tehnoloogiaid. ESAP peaks tagama selge sünergia kestliku arengu eesmärkide ja rohelise kokkuleppe näitajate vahel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee arvates tuleks kaaluda läbipaistval valikuprotsessil põhineva kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid hõlmava nõuandekogu loomist, mis otsustaks ESAPi tuleviku ja strateegiliste muudatuste üle. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tähtis on vähendada nn leviauke, et tagada ESAPile juurdepääs mittediskrimineerival viisil. ESAPi funktsioonid peaksid võimaldama ka puuetega inimestel sellele nõuetekohaselt ja mittediskrimineerival viisil ligi pääseda. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee peab väga oluliseks, et ESAP tagab standardkorra, läbipaistvuse, andmete tervikluse ja allika usaldusväärsuse, andmete kasutajasõbraliku automaatse valideerimise ja kogumisasutuse nõuetekohase kontrolli andmekaitse eesmärgil. Lähitulevikus on oluline teostada nõuetekohast ja asjakohast järelevalvet finantsteabe ning keskkonna-, sotsiaalse ja juhtimisalase teabe esitajate üle. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tuleks kaaluda VKEdele andmekogumise, -loome ja -haldusega seotud kulude subsideerimist, VKEde vabastamist mis tahes tasudest edastatavate andmete hulgast sõltumata ning andmete esitamise ja haldamise eest vastutavatele töötajatele nõuetekohaste töötingimuste tagamist. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ESAP peaks tagama finants- ja mittefinantsandmete selge eristamise ja neile võrdse tähtsuse omistamise ning pakkuma võimalust vabatahtlikult avaldada sotsiaalandmeid iga ettevõtte tegevuse, juhtkonna ja töötajate kohta konkreetsete kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab, et teabe nõuetekohases vormingus esitamiseks ja selle tehnilise kasutatavuse tagamiseks on vaja spetsiaalset kasutajatuge, samuti on vaja koolitusi finants- ja digikirjaoskuse valdkonnas. Parema ja ulatuslikuma kasutuse tagamiseks võiks ESAPisse lisada ELi tasandil ühise metoodika abil kindlaksmääratud majandusalaste põhiliste tulemusnäitajate miinimumkogumi. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Euroopa Komisjon loob ühtse juurdepääsupunkti, mis pakub keskset elektroonilist juurdepääsu kapitaliturgude ja finantsteenustega seotud teabele (sealhulgas kestlikkusteabele), mis tuleb ELi õigusaktide kohaselt avalikustada, kuid ka kapitaliturgude ja finantsteenustega seotud muud liiki teabele, mida ettevõtted otsustavad vabatahtlikult avaldada. ESAP on osa kapitaliturgude liidu tegevuskavast (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Teavet kogutakse mitmesuguste kogumisasutuste kaudu, kelle ülesandeks on muu hulgas teha automaatseid valideerimisi ja osutada teabe esitanud üksustele tehnilist abi. Komisjon on teatanud oma kavatsusest teha majanduses ja ühiskonnas kasutamiseks kättesaadavaks rohkem andmeid, sealhulgas luua Euroopa andmeruumid. Komisjoni eesmärk on teha taaskasutamiseks kättesaadavaks rohkem kvaliteetseid avaliku sektori andmeid, sealhulgas ettevõtete andmeid, muutes sellised andmekogumid hõlpsamini ja tasuta kättesaadavaks (2). Seetõttu on komisjoni ESAPit käsitlev seadusandlik algatus õigeaegne ja väga asjakohane. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ESAP tagab mittediskrimineeriva juurdepääsu tasuta teabele, võimalusega kehtestada tasud teatavate teenuste eest, nt kui avaldatakse suuri andmehulki. Komisjoni kehtestatud ja heakskiidetud tehnilise raamistiku alusel tehakse automaatseid valideerimisi, et kontrollida kogumisasutuste esitatud teabe vastavust nõuetele. ESAP on igas kuus kättesaadav vähemalt 95 % ajast. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ESAPis ei talletata isikuandmeid sisaldavat teavet, välja arvatud mõned erandid, ja seda jälgitakse selliste näitajate osas nagu






  — | külastajate ja otsingute arv; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

külastajate ja otsingute arv;

| — | vaatamiseni või allalaadimiseni viivate otsingute osakaal; |
| --- | --- |

—

vaatamiseni või allalaadimiseni viivate otsingute osakaal;

| — | ESAPi kaudu kättesaadava masinloetava teabe hulk ja osakaal; |
| --- | --- |

—

ESAPi kaudu kättesaadava masinloetava teabe hulk ja osakaal;

| — | masinloetavate vaatamiste ja allalaadimiste arv ja osakaal; |
| --- | --- |

—

masinloetavate vaatamiste ja allalaadimiste arv ja osakaal;

| — | automaatse valideerimise alusel esitatud teadete osakaal. |
| --- | --- |

—

automaatse valideerimise alusel esitatud teadete osakaal.

| 2.5. | ESAP võimaldab selliseid funktsioone nagu kasutajasõbralik kasutajaliides kõigis ELi keeltes, otsingufunktsioon, allalaadimisteenus, uuenduslik lähenemisviis tõlketeenuste pakkumiseks ja teavitusteenus, millega teavitatakse kasutajaid lisatud uuest teabest. ESAPit hinnatakse teabe juurdepääsetavuse, kvaliteedi ja kasutatavuse ning lõppkasutaja rahulolu alusel ja selle põhjal, kui hästi kasutaja saab oma eesmärgid saavutada. ESAPi rakendamiseks muudetakse mitmeid direktiive ja määrusi. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee toetab komisjoni algatust ESAPi loomiseks. ELi peamised prioriteedid on majanduse muutmine digituleviku jaoks sobivaks, digitaalse suveräänsuse tugevdamine, teabevoo kiiruse suurendamine ja ühiste standardite kehtestamine, keskendudes andmetele, tehnoloogiale ja taristule. ESAP edendab andmepõhist rahastamist ja parandab märkimisväärselt äriühingute, ettevõtjate ja finantseerimisasutuste juurdepääsu andmetele ja üksuste teabele. ESAP aitab kaasa kestlikuma, digitaalsema ja kaasavama majanduse loomisele ning kapitaliturgude paremale integreerimisele. Oma arvamuses „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit – uus tegevuskava“ märgib komitee, et Euroopa ühtne juurdepääsupunkt on prioriteet, mis aitab suurendada kapitaliturgude liidu tõhusust (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee nõustub asjaoluga, et ESAPiga ei kaasne uusi aruandekohustusi ja selles rakendatakse olemasolevaid ELi õigusaktidest tulenevaid avalikustamise nõudeid. ESAP on vahend, mis võimaldab paremini hinnata, kuidas Euroopa üksused panustavad kestlikkuse ja kliimaeesmärkide saavutamisse. Kestlikkusega seotud teave on olulise tähtsusega, et suunata investeeringuid ümber rohepööret toetavatesse projektidesse, nagu sidusrühmad rõhutasid uuendatud kestliku rahastamise strateegia üle konsulteerimisel (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ESAP tagab teatavaks ajavahemikuks juurdepääsu teabele, sealhulgas varasemale teabele, mis on oluline kapitaliturgudel nõuetekohaste otsustusprotsesside tagamise jaoks. Euroopa rahandus on problemaatiline, sest see toob kaasa ebavõrdsed tingimused: äriühingute rahastamiskulud sõltuvad suurel määral nende asutamisriigist, idufirmadel, kellelt nõutakse tagatist, on raske üldse rahastamist saada ja tarbimine ei ole kaitstud kohalike majandusšokkide eest (5). Majanduslike ja kestlikkusalaste näitajate jälgimine on kapitaliturgude ja tulevaste investeerimisotsuste jaoks ülioluline. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ESAPit luuakse ajal, mil ELi finantssektor seisab silmitsi põhjaliku muutusega, mis on tingitud kahest suurest üleminekust – digi- ja kliimapöördest. Kaovad töökohad, tuleb omandada uusi oskusi, muutuvad töötajate ülesanded ja viiakse ellu koondamisi või rakendatakse uusi töökorraldusmudeleid. ESAP võiks olla vahend, mis aitab positiivselt hallata mõningaid raskusi, mida ELi rahandusalaste muutuste protsess kaasa toob. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ESAP võib potentsiaalselt olla arengu- ja investeerimistegur. VKEsid, kes soovivad oma nähtavust suurendada, võiks julgustada oma andmeid avaldama, et meelitada ligi tulevasi investeeringuid ja turge. Komitee soovitab võtta arvesse tarkvara vahendajate rolli, sest mõned ettevõtted, peamiselt VKEd, teevad selliste üksustega koostööd, et vähendada andmehalduse ja -salvestusega seotud halduskoormust. ESAP aitab vähendada investeerimisotsuste tegemise protsessi kulusid ja suurendada VKEde nähtavust. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ESAP peaks võimaldama tõhusat koostalitlust Eurostati ja riiklike registritega. Tuleks integreerida läbipaistvuse ja andmetega seotud avalike või turuhuvide dünaamika, võimaldades tulevikus lisada uusi andmekategooriaid. ESAP tuleks üles ehitada andmevahendina, mis on eri sektorite ja Euroopa algatuste suhtes paindlik. Oluline on eri tehnoloogiate vaheline andmevahetus. Uute andmete lisamise kulusid tuleks hinnata lähtuvalt nende mõjust kapitaliturgudele ja andmehalduse seisukohast. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Oluline on tagada kogu Euroopa Liidus piisav internetiühendus, et kõigil ettevõtetel oleks juurdepääs ESAPile ja et vältida diskrimineerimist. Väga oluline on investeerida nn leviaukude vähendamisse ning tagada, et kõigil kodanikel ja kapitalituru sidusrühmadel on juurdepääs ESAPile. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ESAP peaks tagama andmete tervikluse ja kogumisasutustele esitatud teabe allika usaldusväärsuse. Teabe automaatne valideerimine peab olema lihtne ja kasutajasõbralik. Juurdepääsu võimaldamine kehtivale ja asjakohasele teabele ning tarbijate kaitse peavad olema pidevad prioriteedid. Samuti tuleks nõuetekohaselt jälgida kogumisasutusi ja andmekaitse peab samuti olema pidev prioriteet. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ettevõtete paremad rahastamisvõimalused loovad uusi võimalusi ELi turu jaoks ja uusi töövõimalusi. ESAP peaks hõlmama igat liiki investeeringuid ja turuosalisi, sealhulgas sotsiaalmajanduse või ühisrahastuse valdkonnas, millel on positiivne mõju üldhuvidele, eelkõige riskirühma kuuluvatele inimestele. ESAPi funktsioonid peaksid võimaldama puuetega inimestel sellele nõuetekohaselt ligi pääseda. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee toetab asjaolu, et ESAPi kasutamine ja teatava teabe avalikustamine on tasuta. Sellegipoolest võivad litsentside või andmekogumise, -loome ja -haldusega seotud kulud olla suured. VKEdele tuleks kehtestada maksusoodustused ja -toetused, et vähendada andmete esitamisega seotud kulusid eelkõige kohustusliku aruandluse puhul. Ettevõtete ja muude kapitalituru sidusrühmade investeeringuid tark- ja riistvaraseadmetesse tuleb toetada ELi fondidest, et võimaldada ESAPi nõuetekohast kasutamist ja sellega suhtlemist. Selleks on vaja suuremat kaasatust liikmesriikide tasandil. VKEd tuleb vabastada mis tahes tasudest, olenemata sellest, kui palju teavet avaldatakse. Tasude suurus peab nende kohaldamise korral olema läbipaistev ja see tuleks kehtestada tuginedes otseselt andmehalduskuludele. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ESAPis tuleb kohelda börsil noteeritud ja noteerimata äriühinguid võrdselt, olenemata nende suurusest ja geograafilisest asukohast. ESAP peaks saama vahendiks, mis loob lisaväärtust, suurendades aruandluse, läbipaistvuse ja andmehalduse tõhusust. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ESAPi juhtimine peaks põhinema kodanikuühiskonna kaasamisel ja see peaks hõlmama järgmist kahetasandilist juhtimisstruktuuri:






  — | nõuandekogu, mis põhineb läbipaistval valikuprotsessil ja hõlmab kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid ning mis otsustab ESAPi tuleviku ja strateegiliste muudatuste üle; |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

nõuandekogu, mis põhineb läbipaistval valikuprotsessil ja hõlmab kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid ning mis otsustab ESAPi tuleviku ja strateegiliste muudatuste üle;

| — | juhatus, mis tagab ESAPi tehnilised standardid ja nõuetekohase toimimise. |
| --- | --- |

—

juhatus, mis tagab ESAPi tehnilised standardid ja nõuetekohase toimimise.

| 3.13. | Pankade suure riskipositsiooni taustal sõltub investorite usaldus ja otsus investeerida ettevõtetesse kapitaliturgu kasutades teabe hõlpsast kättesaadavusest, kvaliteedist ja võrreldavusest. Komitee kinnitab, et tõhusa ja tervikliku emitentide ja investorite vahelise suhte loomiseks on standardne töökord ülioluline. Standardite kehtestamine peab hõlmama samu avalikustamistähtaegu ja metoodikaid andmete puhul, mis on avaldatud põhimõttel „sama tegevus, samad riskid, samad reeglid“. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | COVID-19 kriis ning vajadus kestliku ja kaasava taastumise järele, kus mitte kedagi ei jäeta kõrvale, on suurendanud survet kapitaliturgude liidu tegevuskava elluviimise kiirendamiseks. Ettevõtete vajadus rahaliste vahendite ja investeeringute järele on kõigi aegade kõrgeimal tasemel. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee jaoks on selge, et kapitaliturgude liit ei ole vabatahtlik vahend, millest saavad kasu vaid üksikud, vaid see peab hakkama reaalselt toimima kõigis ELi liikmesriikides. ESAPi tõhusa ja tulemusliku kasutuse tagamiseks tuleb eraldada piisavad rahalised vahendid ja inimressursid. Kaasata ja toetada liikmesriike ja riiklikke järelevalveasutusi, et tagada ESAPi tunnustamine ettevõtete, investorite ja finantsvahendajate jaoks olulise Euroopa andmevahendina, peab olema prioriteet. Kõigis liikmesriikides tuleks edendada ESAPit, tutvustades selle vahendi eeliseid ja tähtsust. Selleks võiks kasutada sotsiaalmeediat. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee toetab asjaolu, et komisjon on valmis suurendama läbipaistvust, tegema kättesaadavaks rohkem andmeid (6) ja toetama lähiaastatel rahanduse digipööret, nagu on mainitud digirahanduse strateegias (7). ESAPisse tuleks lisada andmete koondamise ja aruannete koostamise võimalus (8). Olemas peaks olema võrdlus- ja uudiskirjafunktsioon. ESAP võiks sisaldada sidusrühmade foorumit arutelude ja selgituste jaoks ning parimate tavade jagamiseks. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee soovitab luua spetsiaalse kasutajatoe teabe nõuetekohases vormingus esitamiseks ja selle tehnilise kasutatavuse tagamiseks. Pakutav abi peaks hõlmama ühtset töökorda ja raamistikku andmete järjepidevuse, võrreldavuse ja kasutatavuse tagamiseks. Kulutõhusa protsessi tagamiseks peaks ESAPis saama kasutada kõige levinumaid failivorminguid, näiteks XBRL, PDF, XML, HTML, CSV, TXT ja XLS. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee leiab, et digiüleminekul ja tsentraliseeritud andmetel on aruandlusele positiivne mõju. See toob kaasa erinevate stressitestide ja kliimaanalüüside täiustamise ning finantsasutuste portfellide parema tuvastamise ja jälgimise, pidades silmas Pariisi kliimakokkuleppe eesmärke. ESAP on vahend, mis aitab tuvastada võimalikke riske ja luua ettevõtetele võimalusi. ESAP võib olla ka vahend VKEde teadustegevuse edendamiseks Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee soovitab võrdväärselt tähtsustada nii finants- kui ka mittefinantsandmete nähtavust ja aluspõhimõtteid. Mittefinantsteave peaks vabatahtlikkuse alusel sisaldama sotsiaalandmeid iga ettevõtte tegevuse ja töötajate kohta. Vabatahtlikkusele tuginedes ei tohiks välja jätta ka andmeid ettevõtte juhtkonna ja personali kohta (töötajate arv, sugu jne). Sellega seonduvalt võiks kehtestada konkreetsed kriteeriumid sotsiaalteabe jaoks. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee leiab, et ESAP peaks olema ambitsioonikam vahend. Eelkõige tuleks lisada rohkem eesmärke, piirdumata vaid töötlemata teabe kogumisega, ning luua rohkem lisaväärtust teabe töötlemise kaudu, selle asemel, et ESAP oleks pelgalt teabevahend, millel on ühtne juurdepääsupunkt. Komitee peab kiiduväärseks asjaolu, et ESAP on kättesaadav kõigis ELi ametlikes keeltes. ESAPi roll ja tähtsus on ülioluline, et tagada teadlastele, sotsiaalpartneritele, valitsusvälistele organisatsioonidele, akadeemilistele ringkondadele ja analüütikutele avaram, asjakohane, õiglane, võrdne ja vahetu juurdepääs teabele. ESAP võiks toetada teabetöötlusega seotud uute erasektori infotöötlusplatvormide teket, ent probleemiks jäävad nende kasutuskulud ja kapitaliturgudele juurdepääs, eelkõige väikeinvestorite, näiteks eraisikute jaoks. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Suurandmete, masinõppe ja tehisintellekti võimaldamine tõhustab teabe kasutamist rohkem integreeritud kapitaliturgude loomiseks ja muudab ELi majanduse vastupidavamaks. ESAPi tulevaste kasutajate jaoks mõeldud võimaluste hulgas peaksid olema valdkondlikud ja territoriaalsed aruanded. Andmete õigsuse kontrollimine ja tagamine peab toimuma alati. Hoolikalt tuleb jälgida andmetega seotud aruandluse ja andmehalduse kattuvust. Sellegipoolest leiab komitee, et töötlemata teabe edastamine on vähem ambitsioonikas ja ebapiisav uute investorite jaoks, kes ei tunne kapitaliturge ja kaaluvad sinna investeerimist. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ESAP tuleb luua mitte üksnes kapitalituru eesmärgi saavutamiseks, vaid ka poliitiliste lisaeesmärkide saavutamiseks, näiteks ettevõtete panus ÜRO kestliku arengu eesmärkide näitajatesse. Kolmandatele riikidele andmetele juurdepääsu võimaldamine võib tulevikus kaasa aidata ELi ettevõtetele lisainvesteeringute tagamisele. ESAP peaks järgima InvestEU portaali eeskuju ja võiks toetada kapitaliturgude liidu edukat rakendamist (9). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee leiab, et saavutada tuleks finants- (kapitaliturgude liidu tegevuskava meede 7) ja digikirjaoskus. Vaja on ka finantskirjaoskust ja -andmeid käsitlevat juhendit. Võiks koostada ja edendada spetsiaalseid suuniseid andmete tähtsuse mõistmiseks ning andmete kasutamise ja jagamise kohta. Sellega seonduvalt võiks kasutada ESF+-i vahendeid. Pidevalt peaks tähelepanu pöörama nõuetekohaste ja piisavate töötingimuste tagamisele töötajatele, kes tegelevad erinevatelt ettevõtetelt ja sidusrühmadelt andmete kogumise ja andmehaldusega. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee soovitab parema ja ulatuslikuma kasutuse tagamiseks lisada ESAPisse ELi tasandil ühise metoodika abil kindlaksmääratud majandusalaste põhiliste tulemusnäitajate miinimumkogumi. Tuleb tagada selge sünergia ELi kestlikkusalase taksonoomia (10) artikliga 8, kuna ESAP sisaldab kestlikkusega seotud andmeid. ESAP peaks sisaldama spetsiaalset rubriiki rohelise kokkuleppe statistika jaoks ja ettevõtete panuse jaoks rohelise kokkuleppe näitajatesse. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Lõpetuseks soovitab komitee Euroopa Komisjonil hinnata finantsteabe ning keskkonna-, sotsiaalse ja juhtimisalase teabe esitajate nõuetekohase ja proportsionaalse reguleerimise ja järelevalve põhjendatust, kuna neil on keskne eelnevate ja järgnevate tegevustega seotud roll ka edaspidi, kui ESAP hakkab tööle. |
| --- | --- |

4.11.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Meede 1: komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit – uus tegevuskava“, 24.9.2020, COM(2020) 590 final.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1024 avaandmete ja avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (ELT L 172, 26.6.2019, lk 56).

2

(3)  ELT C 155, 30.4 2021, lk 20.

3

(4)  Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (2020), aruanne „Sustainable Finance and the Role of Securities Regulators and IOSCO“..

4

(5)  https://blogs.imf.org/2019/09/10/a-capital-market-union-for-europe-why-its-needed-and-how-to-get-there

5

(6)  COM(2020) 66 final.

6

(7)  COM(2020) 591 final.

7

(8)  Sarnaselt Euroopa avatud teaduse pilvega.

8

(9)  ELT C 155, 30.4 2021, lk 20.

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:32020R0852&qid=1626336445715

10

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/64

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2015/760 seoses kõlblike varade ja investeeringute ulatuse, portfelli koosseisu ja hajutamise nõuete, raha laenamise ja muude fonditingimustega ning seoses Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide tegevuslubade, investeerimispoliitika ja tegevustingimustega“

(COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD))

(2022/C 290/11)

| Raportöör: | Pierre BOLLON |
| --- | --- |

Raportöör:

Pierre BOLLON

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 14.2.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 22.3.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 111/1/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 14.2.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 22.3.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

111/1/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab kindlalt ettepanekut Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide (ELTIFid) määrus tasakaalustatult läbi vaadata, sest määruse eelmise versiooniga ei saavutatud selle headest kavatsustest lähtuvaid eesmärke. Iseäranis vajalik on orienteerida rahalised vahendid ja säästud ümber pikaajalistele investeeringutele, pidades silmas COVID-19-järgset sotsiaalselt kaasavat taastumist ning digi- ja kliimapööret. Sellest seisukohast on tõepoolest hädavajalik ELTIFide määrus põhjalikult läbi vaadata. Seepärast loodab komitee, et vastuvõtmisprotsessi tulemusel ei lisata uusi regulatiivseid nõudeid, mis nõrgestaksid suurema lihtsuse saavutamise püüdlust, nagu komisjon õigustatult välja pakkus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ELTIFide määrus 2 on õigeaegne ja asjakohane ettepanek, mis võib oluliselt hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist ELis. ELTIFid on pikaajalised fondid, mille eeliseks on, et nad põhinevad nn Euroopa passil. Neil peab olema oluline roll kliima- ja digipöörde rahastamisel, transpordi- ja sotsiaalse taristu rajamisel ning eluasemeprojektide rahastamisel ning loomulikult ka Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, eelkõige innovatiivsete ettevõtete ja idufirmade rahastamisel. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Piisavalt täpne hinnang pikaajalise rahastamise üldise puudujäägi kohta ei ole praegu kahjuks kättesaadav. Parema hinnangu saamiseks tuleb Euroopa tasandil veel tööd teha, kuid rahastamisvajadus on kahtlemata suur, ulatudes mitme triljoni euroni. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee rõhutab tungivalt, kui oluline on rahastada elutähtsat, palju vähem CO2-mahukale (ja lõppkokkuvõttes CO2-neutraalsele) Euroopa majandusele üleminekut, samuti Euroopa kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia tähtsust. Suurendada on vaja ka keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisandmete ning finantsandmete kättesaadavust, eelkõige Euroopa ühtse juurdepääsupunkti projekti kaudu, ning mis kõige tähtsam, andmepakkujate vajalikku reguleerimist ja järelevalvet nende üle. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Euroopa Komisjoni ettepanek ELTIFide määruse 2 kohta sisaldab sihipäraseid parandusi kõlblike investeeringute valdkonnas. See laiendab ELTIFide investeerimisvaldkonda ning toetab majanduskasvu ja konkurentsivõimet. See võimaldab ELTIFidel laiendada investeeringute geograafilist ulatust Euroopas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee toetab ELTIFidele juurdepääsuga seotud varasemate heidutavate tõkete kohandamist, nii et need sobiksid jaeinvestoritele, kes praegu ei saa osa pikaajalistelt investeeringutelt saadavast tulust. ELTIFid täiendaksid seega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) praegust edu. See on oluline samm, seda enam, et investorikaitset tugevdab uus tugev seos finantsinstrumentide turgude direktiivi (MiFID 2) kohaste kohustuslike sobivuse hindamistega ja huvide konflikti käsitlevate eeskirjade selgitamine. Samuti kordab komitee kindlalt oma arvukaid varasemaid üleskutseid edendada kõikjal Euroopas investorite koolitust. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee pooldaks (lisaks kinnistele ELTIFidele) osaliselt avatud ELTIFe, st ELTIFe, mis võivad olla suured ja hajutatud ning võimaldavad tagasivõtmist (ja märkimist) pärast etteteatamisperioodi eeldusel, et need võimalused on selgelt ette nähtud klientidele antavas dokumentatsioonis ja et nende üle teostab järelevalvet riigi pädev asutus. ELTIFide likviidsemaks muutmiseks peaksid nad saama investeerida kuni 50 % ulatuses (ja võib-olla isegi rohkem) hajutatud varadesse, järgides eurofondide eeskirju. Märkimisväärselt aitaks kaasa ka see, kui veelgi tõsta võimaliku teistesse fondidesse investeerimise taset. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Arvestades, et ELTIFid peavad rangelt järgima Euroopa määruses sätestatud eeskirju, oleks positiivne lisameede see, kui Euroopa Komisjon hindaks, kui kasulik ja otstarbekas on lubada ELTIFidel kasutada „.eu“ rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit (ISIN-koodi), parandades nende piiriülest kättesaadavust ja nähtavust. Teretulnud on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tugev roll regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmisel, järelevalvealase ühtsuse edendamisel ja järelevalvealase töö koordineerimisel koos aktiivsete riiklike reguleerivate asutustega. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Oluline on edendada ELTIFide sobivust säästukontode, investeerimisriskiga elukindlustuslepingute, töötajate hoiuskeemide ja loomulikult pensionimehhanismide, näiteks üleeuroopalise personaalse pensionitootega. Samal ajal võiks praegune Solventsus 2 direktiivi uuesti sõnastamise ettepanek ja tööandja kogumispensioni asutuste tegevust ja järelevalvet käsitleva direktiivi tulevane läbivaatamine sisaldada kindlustus- ja pensioniettevõtjate jaoks stiimulit ELTIFidesse investeerida. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Samuti tuleks ELTIFide Euroopa investorite sääste maksustada parimal viisil, mida nende elukohariik võimaldab. Pikaajalised investorid peaksid kõikjal Euroopas saama kasu stabiilsetest ja ergutavatest maksueeskirjadest. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Komisjoni ettepaneku kokkuvõte

| 2.1. | ELTIFide määrus on selliste alternatiivsete investeerimisfondide Euroopa raamistik, mis teevad pikaajalisi investeeringuid, näiteks sotsiaal- ja transporditaristu projektidesse, kinnisvarasse ning väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse (VKEd). ELTIFide määrusega kehtestatakse ELTIFide tegevuslubasid, investeerimispoliitikat, tegutsemistingimusi ja turustamist käsitlevad ühtsed õigusnormid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ELTIFide õigusraamistiku eesmärk on hõlbustada institutsioonilisete ja jaeinvestorite pikaajalisi investeeringuid nimetatud varaliikidesse ning pakkuda reaalmajandusele alternatiivset pangandusvälist rahastamisallikat. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kõnealuse läbivaatamise eesmärk on suurendada kogu liidus ELTIFide kasutuselevõttu, nii et sellest saaksid kasu nii Euroopa majandus kui ka investorid. See omakorda toetaks kapitaliturgude liidu jätkuvat arengut, mille eesmärk on samuti hõlbustada ELi ettevõtjate juurdepääsu stabiilsemale, kestlikumale ja mitmekesisemale pikaajalisele rahastamisele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Alates algse ELTIFide õigusraamistiku vastuvõtmisest 2015. aasta aprillis on tegevusloa saanud ainult 67 ELTIFi (2022. aasta veebruari seisuga) ning valitsetavate netovarade maht on suhteliselt väike (2021. aastal hinnanguliselt ligikaudu 2,4 miljardit eurot). Tegevusloa saanud ELTIFid asuvad ainult neljas liikmesriigis (Luksemburg, Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania) ning teistes liikmesriikides omamaiseid ELTIFe ei ole. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ELTIFide raamistik on küll veel suhteliselt uus, kuid kättesaadavatest turuandmetest ilmneb, et turu areng ei ole ootuspäraselt kiirenenud. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ELTIFide õigusraamistiku toimimise hindamise ja sidusrühmade antud tagasiside kohaselt vähendavad ELTIFide eeliseid piiravad fonditingimused ja investorite ees seisvad turule tulemise tõkked, mille koosmõju vähendab ELTIFide õigusraamistiku kasulikkust, tõhusust ja atraktiivsust fondivalitsejate ja investorite jaoks. Need piirangud on peamised põhjused, miks ELTIFide tegevus ei ole märkimisväärselt kasvanud ega saavutanud oma täielikku potentsiaali investeeringute suunamisel reaalmajandusse. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sellega seoses on ELTIFide õigusraamistiku läbivaatamise eesmärk kiirendada ELTIFide omaksvõttu ja suurendada nende atraktiivsust, tehes fonditingimustes sihipäraseid muudatusi. See tähendab eelkõige kõlblike varade ja investeeringute ulatuse laiendamist, selliste paindlikumate fonditingimuste võimaldamist, mis hõlmavad fondifondi strateegiate lihtsustamist, ja selliste põhjendamatute tõkete vähendamist, mis takistavad jaeinvestorite juurdepääsu ELTIFidele (eriti 10 000 euro suuruse alginvesteeringu nõue ja 10 % koondülemmäära nõue nende jaeinvestorite puhul, kelle finantsportfell on väiksem kui 500 000 eurot). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Samuti on ettepaneku eesmärk muuta ELTIFide struktuur atraktiivsemaks, lihtsustades valitud fonditingimusi nende ELTIFide puhul, mida turustatakse üksnes kutselistele investoritele. ELTIFide õigusraamistiku läbivaatamise käigus võetakse kasutusele ka vabatahtlik likviidsusperioodi mehhanism, et pakkuda ELTIFi investoritele ja uutele märkivatele investoritele täiendavat likviidsust, nõudmata ELTIFide kapitali kasutuselevõttu. Ühtlasi on ettepaneku eesmärk tagada, et investorite kaitseks on kehtestatud asjakohased kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab kindlalt ettepanekut Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide (ELTIFid) määrus tasakaalustatult läbi vaadata, sest määruse eelmise versiooniga ei saavutatud selle headest kavatsustest lähtuvaid eesmärke. Seda kiiduväärt läbivaatamist tervitati juba komitee arvamuses kapitaliturgude liidu kohta (1) kui kapitaliturgude liidu uue tegevuskava nurgakivi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lisaks Euroopa kapitaliturgude tõhususe ja turvalisuse parandamisele on tõepoolest eriti vajalik orienteerida rahalised vahendid ja säästud ümber pikaajalistele investeeringutele, pidades silmas COVID-19-järgset sotsiaalselt kaasavat taastumist ning digi- ja kliimapööret. Sellest seisukohast on tõesti hädavajalik ELTIFide määrus põhjalikult läbi vaadata. Seepärast loodab komitee, et vastuvõtmisprotsessi tulemusel ei lisata uusi regulatiivseid nõudeid, mis nõrgestaksid suurema lihtsuse saavutamise püüdlust, nagu komisjon õigustatult välja pakkus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ELTIFid on pikaajalised fondid, mida saab piiriüleselt turustada ja märkida kogu liidus, sest nende eeliseks on, et nad põhinevad nn Euroopa passil. Nad saavad etendada olulist rolli (nt transpordi ja energeetika) taristu ülesehitamisel, eluasemete ajakohastamisel, teadus- ja arendustegevuse rahastamisel ning loomulikult väikeste ja keskmise suurusega Euroopa ettevõtjate ja idufirmade rahastamisel (investeeringud, mis üldiselt ei saa kasu finantsturgudel noteerimisest tulenevast likviidsusest), edendades seeläbi töökohtade loomist. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee rõhutab samuti otsustavalt, kui oluline on rahastada elutähtsat, palju vähem CO2-mahukale (ja lõppkokkuvõttes CO2-neutraalsele) Euroopa majandusele üleminekut, samuti Euroopa kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia, iseäranis äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi ettepaneku ja kavandatava sotsiaalse taksonoomia tähtsust. Suurendada on vaja ka keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisandmete ning finantsandmete kättesaadavust, eelkõige Euroopa ühtse juurdepääsupunkti projekti kaudu, ning mis kõige tähtsam, andmepakkujate vajalikku reguleerimist ja järelevalvet nende üle. Samuti tuleks kiirendada keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimismärgistega tehtavat tööd, et anda ELTIFi investoritele suuniseid. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Euroopa Komisjoni hästi kalibreeritud ja proportsionaalne ettepanek ELTIFide määruse 2 kohta sisaldab õigustatult sihipäraseid parandusi kõlblike investeeringute valdkonnas, mis võimaldavad ELTIFide kaudu majanduskasvu ja konkurentsivõimet rohkem toetada. Märkimisväärne osa neist muutub seega hajutatumaks, sest ELTIFide investeerimisvaldkonda laiendatakse, suurendades võimaluste hulka. Teised kujunevad kontsentreeritumaks, keskendudes peamistele investeeringutele. Need muutused võimaldavad laiendada ELTIFide investeeringute geograafilist ulatust Euroopas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee toetab ELTIFidele juurdepääsuga seotud varasemate heidutavate tõkete kohandamist jaeinvestoritele sobivaks. Arvestades tohutut hulka säästusid, millele ei laiene praegu pikaajalistelt investeeringutelt saadav tulu, on see oluline samm, eelkõige väga madalate intressimäärade (mis küll mõnel juhul juba tõusevad) ja inflatsioonisurve kontekstis. Investorite kaitsmise seisukohast on väga oluline tagada kõlblike varaliikide ja investeerimisstrateegiate laiem spekter; see on tõhusam kui alates 2015. aastast kehtivad üksikasjalikud piirangud, mille puuduseks on fondide äärmiselt piiratud pakkumine nii institutsioonilistele kui ka jaeinvestoritele. Komitee peab kiiduväärseks uut tugevat seost MiFID 2 direktiivi kohaste kohustuslike sobivuse hindamistega ja huvide konflikti käsitlevate eeskirjade selgitamist. Samuti kordab komitee kindlalt oma arvukaid varasemaid üleskutseid edendada kõikjal Euroopas investorite koolitust. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Üht liiki ELTIFidel on omadused, mis muudavad nad sarnaseks kinniste fondidega. Nende puhul on klassikaline võimalus investoritele likviidsuse tagamiseks, nagu on ka välja pakutud, vabatahtlikud likviidsusperioodi mehhanismid järelturul kauplemise mehhanismide kaudu, kuid asjaomaseid mehhanisme on sageli keeruline või isegi võimatu tegelikkuses rakendada, eriti kui napib nn turutegijaid (komitee 16. oktoobri 2013. aasta arvamuses esile toodud risk, mis on kahjuks realiseerunud). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Seepärast pooldaks komitee lisaks kinnistele ELTIFidele ka osaliselt avatud ELTIFe, (2) st ELTIFe, mis võivad olla suured ja hajutatud ning võimaldavad perioodilist (näiteks kaks korda aastas) tagasivõtmist (ja samuti märkimist) pärast etteteatamisperioodi (näiteks 90 päeva) eeldusel, et ELTIFi valitseja on need võimalused klientidele antavas dokumentatsioonis selgelt ette näinud ja et nende üle teostab järelevalvet riigi pädev asutus. Komisjoni ettepanek selgitada regulatiivsetes tehnilistes standardites paremini tagasivõtmiste protsenti on positiivne esimene samm õiges suunas, mida teised peaksid järgima. ELTIFide likviidsemaks muutmiseks peaksid osaliselt avatud ELTIFid saama investeerida kuni 50 % ulatuses (ja võib-olla isegi rohkem) hajutatud varadesse, järgides eurofondide eeskirju. Märkimisväärselt aitaks kaasa ka võimaliku teistesse fondidesse investeerimise taseme edasine tõus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee soovib, et ELTIFide kaudu kogutavad rahalised vahendid investeeritaks peamiselt ELi majandusse, pidades silmas karmi konkurentsi ülemaailmsel tasandil ning vajadust rahastada kaksiküleminekut. Piisavalt täpne hinnang pikaajalise rahastamise puudujäägi kohta ei ole praegu kahjuks kättesaadav. Seega tuleb parema hinnangu saamiseks veel Euroopa tasandil tööd teha, kuid rahastamisvajadus on kahtlemata suur, ulatudes mitme triljoni euroni (väike ühekohaline protsent ELi sisemajanduse koguproduktist, kui liita kokku vajadused kliima ja kestlikkuse, võrdsete võimaluste ning uuenduslike VKEde ja idufirmade, transporditaristu ja iseäranis sotsiaalse taristu valdkonnas. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Arvestades, et ELTIFid peavad rangelt järgima Euroopa määruses sätestatud eeskirju, oleks positiivne lisameede see, kui Euroopa Komisjon hindaks, kui kasulik ja otstarbekas on lubada ELTIFidel kasutada „.eu“ ISIN-koodi, parandades nende piiriülest kättesaadavust ja nähtavust. Seoses sellega peab komitee kiiduväärseks ELTIFide registri tugevdamist, mille komisjon on kavandanud. Komitee kutsub üles kehtestama ja jõustama kogu ELi hõlmavad selged eeskirjad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tõhusal juhtimisel ja nõuetekohases koostöös aktiivsete riiklike reguleerivate asutustega. Eeskirjadega tuleks eelkõige tagada, et ELTIFide valitsejad lisaksid oma käivitatavatesse fondidesse nõuetekohased likviidsuse juhtimise vahendid ning teavitaksid selgelt ja täpselt tasudest ja riskidest, nagu on juba tehtud kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente käsitlevas määruses ning finantsinstrumentide turge (MiFID) reguleerivates õigusnormides. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Oluline on edendada ELTIFide sobivust säästukontode, investeerimisriskiga elukindlustuslepingute, töötajate hoiuskeemide ja loomulikult pensionimehhanismide, näiteks üleeuroopalise personaalse pensionitootega. Samal ajal võiks praegune Solventsus 2 direktiivi uuesti sõnastamise ettepanek ja tööandja kogumispensioni asutuste direktiivi tulevane läbivaatamine sisaldada kindlustus- ja pensioniettevõtjate jaoks stiimulit ELTIFidesse investeerida. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Samuti tuleks ELTIFide Euroopa investorite sääste maksustada parimal viisil, mida nende elukohariik võimaldab. Kahjuks soodustatakse paljudes Euroopa riikides praegu maksustamisel väga sageli likviidsete varade lühiajalist säästmist, mis saadab investoritele vale sõnumi, et parem on eelistada likviidsust isegi siis, kui võiks rohkem orienteeruda pikaajalisusele. Igal juhul peaksid pikaajalisi investoreid toetama stabiilsed ja stimuleerivad maksueeskirjad. |
| --- | --- |

3.12.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 155, 30.4.2021, lk 20.

1

(2)  Nagu on praegu kavandatud Ühendkuningriigi tulevases pikaajaliste varade fondi kavas. Enamik komisjoni mõjuhinnangule vastanutest oli samal seisukohal (vt lk 73).

2

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/68

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 seoses turuandmete läbipaistvuse suurendamise, kauplemiskoondteabe süsteemi loomisega seotud takistuste kõrvaldamise, kohustusliku kauplemiskoha nõuete optimeerimise ja kliendi korralduste edastamise eest tasu võtmise keelustamisega“

(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

(2022/C 290/12)

| Raportöör: | Jörg FRANK VON FÜRSTENWERTH |
| --- | --- |

Raportöör:

Jörg FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 3.2.2022
  Euroopa Parlament, 27.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 210/0/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 3.2.2022

Euroopa Parlament, 27.1.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

210/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „komitee“) väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on kooskõlas oma kapitaliturgude liidu 2020. aasta tegevuskavaga (1) esitanud õigel ajal ettepaneku kauplemiskoondteabe süsteemi loomiseks iga varaklassi jaoks (aktsiad, börsil kaubeldavad fondid, võlakirjad ja tuletisinstrumendid). See on järjekordne samm kapitaliturgude liidu loomise suunas. Komitee nõustub komisjoni ettepanekuga. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee kordab, et kapitaliturgude liidu loomine on prioriteet ja oluline eeltingimus tõelise ühtse turu saavutamiseks, COVID-19 pandeemia tagajärgedega toimetulekuks ja kestlikule majandusele üleminekuks Euroopas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee väljendab heameelt ettepaneku üle võtta vastu määrus, millega kehtestatakse Euroopa kauplemiskoondteabe süsteem ja kaasnevad meetmed. Kui meetmeid rakendatakse hästi, suurendavad need märkimisväärselt turuandmete läbipaistvust ja kättesaadavust, ühtlustavad täitmiskohtade õiguskeskkonda ja tugevdavad Euroopa kapitaliturge. Suurendatud läbipaistvus leevendab märkimisväärselt Euroopa kapitaliturgude ikka veel tugeva killustatuse tagajärgi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee peab oluliseks tagada kõigile, sh loomulikult ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning üldisemalt jaeinvestoritele mittediskrimineeriv ja tasuta juurdepääs turuandmetele. Ta kutsub Euroopa Komisjoni üles vähendama olemasolevat teabe asümmeetriat. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee soovitab Euroopa Komisjonil võtta kapitaliturgude liidu loomise raames täiendavaid meetmeid, et arendada edasi väga mitmekesist aktsiakultuuri kogu Euroopas. See hõlmab lisaks usaldust tekitavatele ennetava tarbijakaitse eeskirjadele iseäranis tarbijate harimise parandamise meetmeid. Samuti kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles pöörama kõigis kapitaliturgude liidu loomise meetmetes suurt tähelepanu töötervishoiu ja tööohutuse ning töötingimuste aspektidele. See hõlmab ka selle tagamist, et Euroopa ja riiklike järelevalveasutuste inimressursid vastaksid suurenenud ülesannetele. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Seoses vastuolulise küsimusega, mis puudutab keeldu võtta tasu kliendi korralduste täitmiseks edastamise (PFOF) eest, soovitab komitee tugevdada järgmist põhimõtet: finantsvahendajad võivad valida oma klientide tehingute sooritamiseks kauplemiskoha või vastaspoole, pidades silmas üksnes eesmärki saavutada oma klientide jaoks parima tehingu tegemine. Komitee toetab komisjoni seisukohta, et tasu või mittemateriaalse hüvitise maksmine finantsvahendajale kauplemiskoha või vastaspoole poolt täitmise korralduste edastamise eest on põhimõtteliselt sellega vastuolus. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Komisjon esitas 25. novembril 2021 kapitaliturgude liidu tugevdamise meetmete paketi. Pakett koosneb komisjoni teatisest ja neljast õigusaktist (2). Käesolevas arvamuses käsitletakse finantsinstrumentide turgude määruse (MiFIR) (3) läbivaatamist kapitaliturgude paketi raames. Määruses on sätestatud sisuliselt finantsturutaristu eeskirjad ja see moodustab koos Euroopa finantsinstrumentide turgude direktiiviga (MiFID II) (4) investeerimisteenuste osutamise õigusraamistiku. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Üldised märkused

3.1.   Ettepaneku taust

| 3.1.1. | Kapitaliturgude paketi ettepanekutel on ühine eesmärk suurendada läbipaistvust endiselt killustunud Euroopa kapitaliturgudel. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab seda eesmärki kiiduväärseks, sest hea läbipaistvuse ning usaldusväärsete ja kiiresti kättesaadavate andmeteta ei ole võimalik kapitaliturgude liitu luua. Finantsinstrumentide turgude määruse kavandatud muudatused on sealjuures väga olulised. Kavandatud muudatused on peamiselt seotud turutaristuga, kuna investorite kaitse eeskirju COVID-19 pandeemia kontekstis käsitleti juba 2021. aasta alguses finantsinstrumentide turgude direktiivi nn kiirlahenduse raames (5). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Väärtpaberiturgude võimalikult suur läbipaistvus on vajalik ka selleks, et tagada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning üldiselt jaeinvestoritele parem juurdepääs kapitaliturgudele. On tõsi, et juba praegu on kõik täitmisplatvormid kohustatud avaldama teavet näiteks tehingute mahu, aja ja hinna kohta. Neid andmeid koondada – ja anda sellega tegelik ülevaade turust – on võimalik siiski vaid suurtel investeerimisühingutel ja ainult märkimisväärsete rahaliste kulutuste abil. Seepärast ei saa keegi praegu olla kindel, et saab tõepoolest parima hinna. Lihtne juurdepääs usaldusväärsetele turuandmetele on aga otsustava tähtsusega. See kehtib eelkõige kestlikkusega seotud teabe kohta, mis on hädavajalik kestlike finantsturgude loomiseks Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamise raames ja millel on üha tähtsam roll. Siin on oluline sisuline seos Euroopa ühtse juurdepääsupunktiga ja kestlikkusega seotud teabe lihtsustatud esitamisega (kestliku arengu eesmärgid). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Kiirem, usaldusväärsem ja lihtsam juurdepääs turuandmetele loob läbipaistvust ja suurendab tänu sellele ka kauplemiskohtade konkurentsi, sest läbipaistvuse tingimustes tehakse väärtpaberitehinguid seal, kus on võimalik saada parim hind ja likviidsus on suur. Läbipaistvus on ka jaeinvestorite ja institutsionaalsete investorite jaoks oluline aspekt seoses krüptovaradega Euroopa kauplemiskoondteabe süsteemis. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Euroopa kauplemiskoondteabe süsteem – üks teabe pakkuja iga varaklassi (aktsiad, börsil kaubeldavad fondid, võlakirjad ja tuletisinstrumendid) kohta – on oluline vahend praeguse teabe asümmeetria vähendamiseks. See võib aidata vähendada ka välkkauplemise domineerimist. Komitee väljendab heameelt konkurentsi üle turutaristu valdkonnas. Komitee jaoks on oluline tagada, et konkurents oleks aus ja toimiks ühel ja samal regulatiivsel tasandil. Kauplemiskohtade vahelist õiguslikku arbitraaži tuleb vältida. Kuigi Euroopa turu infrastruktuuri määrusel on liikmesriikides vahetu õigusmõju, on oluline, et komisjon jälgiks võrdsete tingimuste tagamiseks tähelepanelikult määrusega seotud riigisiseseid õigusakte, nende tegelikku rakendamist ja liikmesriikide järelevalvetavasid ning vajaduse korral nõuaks liikmesriikidelt muudatuste tegemist ja karistaks rikkumiste eest. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Kauplemiskoondteabe, st selliste keskandmebaaside kasutuselevõtmine, mis annavad kõigile investoritele (väikestele ja suurtele varahalduritele, pensionifondidele, jaeinvestoritele) ja nii suurtele kui ka väikestele finantsvahendajatele lihtsa, mittediskrimineeriva juurdepääsu koondatud turuandmetele, vähendab suurte pakkujate teabe-eeliseid, lihtsustab märkimisväärselt juurdepääsu finantsturgudele ja muudab need seeläbi edaspidi tõhusamaks. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Tänu paremale läbipaistvusele võib Euroopa kauplemiskoondteabe süsteem aidata võidelda ka ülemäärase volatiilsuse, näiteks äkiliste hinnatõusude ja -languste vastu. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Komitee on seisukohal, et kauplemiskoondteabega saavutatav läbipaistvus ja turuandmete lihtsustatud kättesaadavus ka jaeinvestorite jaoks ei asenda vajadust hästi välja kujundatud investorikaitse järele. Jaeinvestoritele andmete kättesaadavuse hõlbustamine tuletab meelde vajadust tugevdada jõupingutusi, et tagada tarbijate piisav finantsalane harimine, et nad oskaksid kapitaliturgude võimaluste ja riskidega vastutustundlikult toime tulla. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Kauplemiskoondteabe süsteemi loomine kujutab endast suurt sammu ka andme-eetika seisukohast, mis on üha olulisem meie digitaliseeritud maailmas, kus andmed on kaup ning majandus- ja ühiskonnaelus osalemise võti. Komitee toetab mittediskrimineerivat juurdepääsu turuandmetele. Komitee väljendab heameelt selle üle, et kauplemiskoondteabe kasutuselevõtmine annab eelkõige väikeettevõtjatele ja tarbijatele juurdepääsu nende jaoks olulistele andmetele, mis muidu ei oleks neile rahaliste vahendite puudumise tõttu kättesaadavad. Seega vastab kauplemiskoondteabe kasutuselevõtt ka vajadusele tagada finantsturgudel eetiline juurdepääs teabele. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon on oma ettepanekutes tuginenud intensiivsetele aruteludele, mis käsitlevad nende turumõju nii Euroopa kauplemiskohtadele kui ka rahvusvahelisele konkurentsile. Komitee peab kiiduväärseks ka asjaolu, et komisjon kavandab uute eeskirjade hilisemat hindamist. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Euroopa kauplemiskoondteabe süsteem, finantsinstrumentide turgude määruse ettepaneku artiklid 22 ja 27

| 3.2.1. | Komitee kordab (6) oma toetust komisjoni ettepanekule võtta kasutusele Euroopa kauplemiskoondteabe süsteem. Kui seda tehniliselt hästi rakendatakse, annab see kõigile turuosalistele peaaegu reaalajas juurdepääsu kõigi ELi kauplemiskohtade kauplemisandmetele seoses aktsiate, börsil kaubeldavate fondide, võlakirjade ja tuletisinstrumentidega. Seega eeldatakse, et Euroopa kauplemiskoondteabe süsteem aitab märkimisväärselt kaasa turgude killustatuse likvideerimisele. Süsteemi edu sõltub aga olulisel määral selle praktilisest rakendamisest (andmete esitamise kohustus, andmestandardid, andmetele juurdepääs, andmete kvaliteet, andmeturve, andmekaitse [kui see on asjakohane], läbipaistvusprobleemide lahendamine seoses rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbri (ISIN) määramise nõudega tuletisinstrumentidele kuni nende lõpptähtajani (ja mitte igapäevaselt), uusima tehnoloogia kasutamine, tegevuslik vastupidavus, lihtsam ja odavam juurdepääs). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Edu saavutamiseks peavad kõik andmete esitajad mittediskrimineerival alusel vastama samadele rangetele kvaliteedinõuetele, olenemata sellest, kas tegemist on börsi või pangaga või kas nad on tavapärased andmete esitajad või finantstehnoloogia ettevõtjad. Edu saavutamise olulised eeltingimused on ka andmete kvaliteet ja sobiv juhtimisstruktuur. Komitee peab väga oluliseks, et andmete kvaliteeti ja kauplemiskoondteabe süsteemi juhtimist jälgitaks pidevalt ja et seda vajaduse korral kohandataks. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Komitee toetab hästi tasakaalustatud ettepanekut anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) keskne roll Euroopa kauplemiskoondteabe süsteemi pideval jälgimisel. Komitee loodab, et ESMA-le ja ka väärtpaberite valdkonna riiklikele järelevalveasutustele antakse selleks vajalikud rahalised, materiaalsed ja inimressursid. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Menetlus, mille käigus valitakse iga varaklassi jaoks kauplemiskoondteabe pakkuja, on väga oluline. Komitee jaoks on tähtis, et see menetlus oleks sujuv ja läbipaistev. Selle põhjuseks on peamiselt asjaolu, et esimestel kauplemiskoondteabe pakkujatel on märkimisväärne konkurentsieelis viie aasta pärast toimuval uuel menetlusel. Seepärast on soovitav, et pakkumiskutsed oleksid suunatud laiale konkurentsikeskkonnale. Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et sätestatakse üksikasjalikult valikukriteeriumid ja määratakse kindlaks kauplemiskoondteabe pakkujatele esitatavad organisatsioonilised nõuded. Komitee peab heaks lähenemisviisiks seda, et kauplemiskoondteabe pakkujad peavad avaldama iga kvartali lõpus oma tasuta juurdepääsetaval veebisaidil andmete kvaliteeti ja süsteeme käsitleva toimivusstatistika ja vahejuhtumite aruanded. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Euroopa kauplemiskoondteabe süsteem on ka oluline edasiminek ja asjakohane vahend, kuna võimaldab investeerimisteenuse osutajatel täita usaldusväärsemal ja laiemal alusel ja lihtsamalt oma kohustust täita korraldused kliendile kõige soodsamatel tingimustel (MiFID II, artikli 27 lõige 2, „parim täitmine“). Eelkõige jaeinvestorite jaoks kujuneb olulisimaks kriteeriumiks saavutada parim hind. Siiski juhib komitee ettevaatuse mõttes tähelepanu sellele, et Euroopa kauplemiskoondteabe süsteem ei tohi asendada parima täitmise põhimõtet. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Euroopa kauplemiskoondteabe süsteem saavutab oma täieliku tõhususe ainult siis, kui turul tegutsevatele eri täitmisplatvormidele kehtivad võrdsed konkurentsitingimused. Seepärast toetab komitee komisjoni ettepanekuid, mille eesmärk on tagada kauplemisplatvormide täielik läbipaistvus, eelkõige keelustada anonüümsed kauplemisplatvormid, kus kauplejate suhtes ei kohaldata läbipaistvusnõudeid. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Kauplemiskoha nõue tuletisinstrumentidele, finantsinstrumentide turgude määruse ettepaneku artikkel 28

| 3.3.1. | Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjoni ettepanekuga parandatakse süsteemne viga, mis tekkis Euroopa turu infrastruktuuri määruse muutmise määruse avaldamisel. Väikesed finantssektori vastaspooled on edaspidi õiguslikult vabastatud kauplemiskoha nõudest ja – nagu senini – kliirimiskohustusest. |
| --- | --- |

3.3.1.

3.4.   Aktsiatega tehtavate tehingute kauplemiskoha nõue, finantsinstrumentide turgude määruse ettepaneku artikkel 23

| 3.4.1. | Ettepanekuga piiratakse aktsiate kauplemiskoha nõue väärtpaberitele, millel on Euroopa Liidu rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber (ISIN). Ja isegi need on vabastatud kauplemiskoha nõudest, kui nendega kaubeldakse väljaspool Euroopa Liitu kohalikus vääringus. Ettepanek on investori seisukohast kasulik, kuna väärtpaberite puhul, mille kauplemiskoht on väljaspool Euroopa Liitu, saadakse seal tõenäoliselt ka parimad hinnad. See kehtib eelkõige väärtpaberite kohta, millel on ELi ISIN kood, kuid millega kaubeldakse peamiselt naelsterlingites Londoni börsil. Seetõttu on komitee ettepanekuga sõnaselgelt nõus. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Makse kliendi korralduste täitmiseks edastamise eest, finantsinstrumentide turgude määruse ettepaneku artikkel 39a

| 3.5.1. | Ettepanekuga keelatakse tasustamismudel, mille puhul finantsvahendajad saavad oma kauplevalt vastaspoolelt tasu oma klientide tehingute edastamise eest kõnealusele vastaspoolele. See on eelkõige veebipõhiste maaklerite rahastamismudel, mis on sageli kulutõhus alternatiiv traditsioonilisele börsil kauplemisele, eriti jaeinvestorite jaoks. Eelkõige vahendustasuta tegutsevatel maakleritel (zero-commission brokers) on tavaks võtta klientidelt korralduse eest vaid väikest tasu ja saada (maakleri)tulu kauplemiskoha makstavatest nn hinnavähendusest. Paljudel juhtudel on kõik kauplemiskorraldused koondunud ühele vastaspoolele. Neid hinnavähendusi klientidele ei avalikustata. Komitee nõustub ESMA seisukohaga (7), et selline tava on vastuolus parima täitmise kohustuse ja kavandatud hindade läbipaistvusega. Samas aga pakuvad need veebipõhised maaklerid eelkõige just jaeinvestoritele odavat ja lihtsat juurdepääsu investeerimisteenustele. Komitee peab hädavajalikuks tagada võrdne kulude läbipaistvus ja võrdsed tingimused finantstehnoloogia ettevõtjatele ja tavapärastele teenuseosutajatele. Ta soovitab pöörata edasises õigusloomeprotsessis sellele küsimusele eritähelepanu. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Komitee arvates on vaja arutada ka seda, kas vaatamata õiguslikele probleemidele (parim täitmine) ei peaks maksmine korralduste täitmiseks edastamise eest olema turustruktuuri tõttu ebasoovitav ainuüksi seepärast, et sellega suunatakse börsidelt kõrvale liiga palju kauplemismahtusid ja seatakse seetõttu ohtu börside üldine toimimine. Turu likviidsuse vähendamine oleks täielikus vastuolus kapitaliturgude liidu eesmärkidega. Eelkõige kahjustaks see oluliselt turu vajalikku läbipaistvust (eelkõige kauplemiseelset läbipaistvust) ja avaldaks negatiivset mõju klientidele. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Parim täitmine

| 3.6.1. | Komisjon teeb ettepaneku loobuda MiFID II artikli 27 lõikes 1 sätestatud täitmiskohtade kohustusest avaldada teavet korralduste täitmise kvaliteedi kohta. Komisjoni ettepanek on mõttekas, kuna on selge, et investorid ei ole neid aruandeid praktikas kasuliku teabeallikana kasutanud ning et edaspidi on kauplemisjärgne teave tehingute kohta kättesaadav ka Euroopa kauplemiskoondteabe kaudu. Komitee mõistab ja toetab seda. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Sellisel juhul ei ole aga ESMA-l mõtet pidada praegu konsultatsioone regulatiivsete tehniliste standardite (RTS 27 ja RTS 28) kohandamise üle, millega täpsustatakse sätet, mille väljajätmise ettepaneku tegi komisjon esitatud ettepanekus (MiFID II artikli 27 lõige 2). Lisaks sellele, et see ei ole mõttekas, paneb see ka asjaosalistele tarbetu ja lõppkokkuvõttes kasutu halduskoormuse. Komitee leiab, et heade ja kestlike reguleerimistavade huvides tuleb sellist tegevust vältida. |
| --- | --- |

3.6.2.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 590 final.

1

(2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kapitaliturgude liit – tegevuskava esimese aasta tulemused“; ettepanek luua Euroopa ühtne juurdepääsupunkt (ESAP); Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide määruse (ELTIF) läbivaatamine; alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi (AIFMD) läbivaatamine ja finantsinstrumentide turgude määruse (MiFIR) läbivaatamine.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14).

5

(6)  ELT C 155, 30.4.2021, lk 20 j.

6

(7)  ESMA avalik teade, dokument ESMA35-43-2749, 13.7.2021, „ESMA warns firms and investors about risks arising from Payment of Orderflow“ [kättesaadav ainult inglise keeles].

7

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/73

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi strateegia antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks (2021–2030)“

(COM(2021) 615 final)

(2022/C 290/13)

| Raportöör: | Ákos TOPOLÁNSZKY |
| --- | --- |

Raportöör:

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 145/0/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 1.12.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

145/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kaitseb otsustavalt ja rõhutab tugevalt põhiväärtusi, mis moodustavad Euroopa Liidu ja euroopaliku ühiselu aluse. Komitee peab igasuguseid antisemitismi ilminguid Euroopa väärtuste ja standarditega kokkusobimatuks, sest need põhjustavad õiguste rikkumist ja tõrjutust, mis lisaks asjaomastele kogukondadele ja juudi eluviisile ohustab ka Euroopa pärandit ja tänapäeva Euroopat, aga ka demokraatliku Euroopa tulevikku, mida saab saavutada ainult mitmekesises ühiskonnas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Seepärast toetab komitee kindlalt strateegia (1) rakendamist ja asjaolu, et sellele eelnes 2021. aastal ulatuslik konsultatsioon. Samuti nõustub komitee igas mõttes sellega, et lisaks antisemitismi vastu võitlemisele on samal ajal vaja viia kogukonna tasandil ellu avalikku poliitikat ja arendada koostööd, mis edendavad vastastikust aktsepteerimist. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee toetab kindlalt tõsiasja, et strateegia eesmärk pole mitte ainult võidelda antisemitismi vastu, vaid ka toetada juudi eluviisi. Juudi kogukonnad ja selle usutunnistuse esindajad ei ole mitte ainult mineviku ja praeguse olukorra passiivsed ohvrid, vaid nad on ka Euroopa ühiskonna aktiivsed liikmed. Komitee nõustub täielikult strateegia visiooniga Euroopa tulevikust, kus juudi kogukonnad kasvavad ja arenevad. Komitee on veendunud, et antisemitism pole mitte ainult Euroopa juute puudutav õiguste rikkumine, vaid see on ka Euroopa idee, euroopaliku ühiselu, õigusriigi, põhiõiguste ja demokraatia proovilepanek. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab Holokausti Mälestamise Rahvusvahelise Ühenduse (IHRA) (2) kasutatavat antisemitismi määratlust ning kutsub tungivalt kõiki liikmesriike üles seda kasutama ja võtma selle oma poliitilise tegevuse aluseks. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kavatseb võtta selle teema igal aastal mõne oma peamise tööorgani päevakorda ning vajadusel hinnata strateegia elluviimist ka muude vahenditega (riikide külastused, uuringud jne). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee väljendab toetust sellele, et strateegia prioriteetide hulgas pööratakse erilist tähelepanu haridusele. Sellel on oluline roll antisemitismivastases võitluses ja selle ennetamises. Koolitamise ja õpetamise eesmärgil on vaja koostöös juudi kogukonna kutse- ja esindusorganisatsioonidega luua õppesisu ja õppematerjale, milles käsitletakse asjaomaseid teemasid, sealhulgas võitlust etnilise sallimatuse, rassismi, vaenukuritegude ja eelarvamuste vastu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Meedias tuleks süstemaatiliselt kasutada kõiki saadaolevaid põhiseaduslikke ja Euroopa õigusvahendeid, et võidelda antisemiitliku sisuga ning parandada teadmisi ja arusaamist juudi elusviisist, tagades, et selleteemaline kajastus oleks tasakaalustatum ja näitaks selle teema suhtes üles suuremat tundlikkust. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovitab komisjonil tulevaste poliitikameetmete kujundamisel kaaluda, kuidas tagada juudi kogukondade õigus säilitada oma uskumused ja usutalitused, toetamaks juudi eluviisi Euroopas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee arvates on vaja hõlbustada kodanike ja üldsuse juurdepääsu juudi kultuurile kui Euroopa identiteedist lahutamatule pärandile ning tuua see neile palju lähemale. Selline käsitus pakuks ka suurepärast võimalust edendada vastastikust ja kogukondlikku mõistmist, mis on eeltingimus Euroopa idee edukale elluviimisele, aga ka juudi identiteedi arendamisele ja juudi kogukondade tugevdamisele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Selge ja kindel õigusraamistik, mille abil tegeletakse süstemaatiliselt vaenukõne ja sellega seotud nähtuste, nagu desinformatsiooni vastu võitlemisega, on Euroopa õiguskorra oluline ja hädavajalik element, kuid ainuüksi sellest ei piisa. Õigusraamistikke peaksid täiendama haridusvahendid ja selliste programmide süsteem, mida kasutatakse laialdaselt kogukonna ja ühiskonna tasandil ning mis jõuavad kodanikeni. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Populismi üleilmne esiletõus rõhutab vajadust tegeleda antisemitismi laiema sotsiaalse kontekstiga. Üht tüüpi vihkamist pole võimalik ravida, kui eiratakse teisi ega tegeleta nendega tõhusalt. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kõigi liikmesriikide kohustus on tagada oma kodanikele vabadus omada usulisi tõekspidamisi ja pidada usutalitusi ning neid kartmatult praktiseerida. Mis tahes vahendite või meetmetega hirmutamist, mis on suunatud religiooni vastu üldiselt ja eriti juudi usu vastu, tuleks pidada demokraatliku õiguskorra vastaseks rünnakuks. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee julgustab Euroopa Komisjoni andma antisemitismivastasele võitlusele ja juudi eluviisi toetavale strateegiale tugeva välispoliitilise mõõtme kõigis kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava koostöö aspektides. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Strateegia veelgi tõhusamaks rakendamiseks soovitab komitee luua nõukogu tasandil alalise üksuse antisemitismi jälgimiseks ja selle vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Arvestades, et sport ja eelkõige jalgpall oma populaarsuse ja avaliku huvi äratamise tõttu kujutab ühest küljest endast tõsist antisemitismi ohtu ning teisest küljest võib see olla ka oluline vahend tõhusaks võitlemiseks selle nähtusega, on komitee veendunud, et ka selles valdkonnas tuleks koostada kindlad soovitused ja suunised. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kaitseb otsustavalt ja rõhutab tugevalt põhiväärtusi, mis moodustavad Euroopa Liidu ja euroopaliku ühiselu aluse. Nende väärtuste hulka kuuluvad inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine (3). Komitee peab igasuguseid antisemitismi ilminguid Euroopa väärtuste ja standarditega kokkusobimatuks, sest need põhjustavad õiguste rikkumist ja tõrjutust, mis lisaks asjaomastele kogukondadele ja juudi eluviisile ohustab ka Euroopa pärandit ja tänapäeva Euroopat, aga ka demokraatliku Euroopa tulevikku, mida saab saavutada ainult mitmekesises ühiskonnas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Siiski on oluline märkida, et strateegia eesmärk pole mitte ainult võidelda antisemitismi vastu, vaid ka toetada juudi eluviisi. Igal juhul on kiiduväärne see, et strateegias rõhutatakse tõsiasja, et juudi kogukonnad ja selle usutunnistuse esindajad ei ole mitte ainult mineviku ja praeguse olukorra passiivsed ohvrid, vaid nad on ka Euroopa ühiskonna aktiivsed liikmed, kes annavad olulise panuse mitmekesise ja kaasava Euroopa loomisse. Komitee nõustub täielikult strateegia visiooniga Euroopa tulevikust, kus juudi kogukonnad kasvavad ja arenevad. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Seepärast toetab komitee kindlalt strateegia (4) rakendamist ja asjaolu, et sellele eelnes 2021. aastal ulatuslik konsultatsioon. Samuti nõustub komitee igas mõttes sellega, et lisaks antisemitismi vastu võitlemisele on samal ajal vaja viia kogukonna tasandil ellu avalikku poliitikat ja arendada koostööd, mis edendavad vastastikust aktsepteerimist. Komitee toetab samuti kõiki jõupingutusi, millega tagatakse, et juudi päritolu Euroopa kodanikud tunneksid end enesekindlalt ja turvaliselt, oleksid kõikjal Euroopas teretulnud ja neil oleks Euroopas Liidus positiivsed tulevikuväljavaated. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee on veendunud, et antisemitism pole mitte ainult Euroopa juute puudutav õiguste rikkumine, vaid see on ka Euroopa idee, euroopaliku ühiselu, õigusriigi, põhiõiguste ja demokraatia proovilepanek. Seepärast puudutab see nähtus kõiki kodanikke, samuti kõiki poliitilisi ja avalik-õiguslikke organisatsioone, kellel on asjaomane vastutus, ning see on lakmuspaber, mis võimaldab mõõta meie euroopaliku eluviisi arengut ning kodanike ja ELi väärtuste kaitse taset. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee nõustub vajadusega, et Euroopa Liidu institutsioonid ja liikmesriigid võtaksid vastu ühisel käsitusel põhineva strateegia, kuid leiab, et sellest üksi ei piisa. Strateegiates sätestatud väärtustest tulenevaid kohustusi tuleb lisaks mõõdetaval ja kontrollitaval viisil rakendada ning need tuleb tunnistada euroopaliku ühiselu enesestmõistetavaks ilminguks. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Sarnaselt sellega, mida juba tehakse nõukogu 2018. aasta antisemitismivastast võitlust käsitleva avalduse (5) ja nõukogu 2020. aasta antisemitismivastase võitluse integreerimist kõikidesse poliitikavaldkondadesse käsitleva avalduse (6) raames, on riiklike strateegiate ja nende tegevuskavade väljatöötamisel ja elluviimisel ning nende järelevalves ja hindamisel väga olulised kindlatel tõenditel ja kogukonnaküsitlustel põhinevate sõltumatute teadusuuringute tulemusena esitatud soovitused. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee soovitab, et komisjoni toetatud projekti „Antisemitismi kaotavad võrgustikud“ (Networks Overcoming Antisemitism, NOA), milles hinnatakse küsitluste ning rahvusvahelistel ja Euroopa standarditel (7) põhinevate objektiivsete näitajate abil iga liikmesriigi antisemitismivastases võitluses võetud meetmeid, rakendataks ulatuslikult kõikides liikmesriikides, et aidata neil oma poliitikat tõhusalt rakendada ja arendada. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komitee võtab vastu ja kasutusele Holokausti Mälestamise Rahvusvahelise Ühenduse (IHRA) kasutatud antisemitismi määratluse. Samuti soovitab komitee tungivalt, et ka kõik liikmesriigid järgiksid seda määratlust ja tugineksid sellele riiklike ja kohalike ametiasutuste meetmete võtmisel ja nende tegevuse määramisel kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee peab kiiduväärseks asjaolu, et strateegia väljatöötamine põhineb ulatuslikul konsultatsioonil (8). Tuleb täielikult järgida mittediskrimineerimise põhimõtet ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta sätteid ja vaimu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee toetab täielikult seda, et iga liikmesriik määrab oma strateegia ühe lahutamatu osana riikliku koordinaatori või erisaadiku, kellel riik peab aitama töötada vabalt ja iseseisvalt, kaasates oma tegevusse kõik asjaomased ühiskonna sidusrühmad. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Euroopa Liidu organiseeritud kodanikuühiskonna esindajana peab komitee hädavajalikuks tegutseda, ja seda mitte ainult ühekordsete kampaaniate või antisemitismivastaste kampaaniate kaudu, vaid ka pideva teemakohase järelevalve ja teadlikkuse suurendamise kaudu Euroopa Liidus. Sellega seoses soovitab komitee tungivalt luua nõukogu tasandil alalise üksuse antisemitismi jälgimiseks ja selle vastu võitlemiseks (9). Seeläbi loodaks ELis oluline nähtav sümbol ning lisaks tugevdaksid liikmesriigid seda väärtuslikku tööd, mida teevad Euroopa antisemitismivastase võitluse ja juudi eluviisi edendamise koordinaator ja Euroopa Parlamendi antisemitismi töörühm. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komitee kavatseb võtta selle teema igal aastal mõne oma peamise tööorgani päevakorda ning vajadusel hinnata strateegia elluviimist ka muude vahenditega (riikide külastused, uuringud jne). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Haridus- ja noortepoliitika

| 3.1. | Komitee väljendab toetust sellele, et strateegia prioriteetide hulgas pööratakse erilist tähelepanu haridusele. Sellel on oluline roll antisemitismivastases võitluses ja selle ennetamises. Kuigi õigusaktidel ja õiguse kohaldamisel, sealhulgas kriminaalõigusel, on mõistagi suur osatähtsus võitluses vihkamise põlvkondadevahelise edasikandumise vastu, on pikaajalisi muutusi suhtumises, avalikus arutelus ja mõtteviisis võimalik tegelikult saavutada ainult hariduspoliitika vahendite ja kogukonnapõhiste vahendite abil. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2019. aasta aruanne (10) näitab selgelt, et antisemiitlikud rünnakud on sageli suunatud 18–34-aastastele ja on paljudele neist igapäevane reaalsus. Juudi koolid vajavad kaitset kogu Euroopas. Komitee soovitab, et keskkooliõpilased, üliõpilased ja noored täiskasvanud etendaksid strateegia elluviimisel juhtrolli, kaasates noorsootöötajaid ja üliõpilasorganisatsioone ning luues kõigi nende osalejatega alalise konsultatsiooni ja dialoogi, sealhulgas kohalikul tasandil. Nende kogemused vaenukõne ja vaenukuritegude, sotsiaalmeedia ja hariduse vallas on samuti ülimalt olulised, sest nemad võivad antisemiitlike rünnakutega esimesena kokku puutuda ja olla sageli ka nende peamine sihtmärk. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee arvates peaks strateegia sisaldama ka koosloomisel põhinevaid meetmeid, millesse on kaasatud kõik sidusrühmad, sealhulgas muud vähemusrühmad ja olemasolevate religioonidevaheliste organisatsioonide esindajad, et saavutada põhjalikke tulemusi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ülikoolid ja teadusringkonnad osutuvad mõnikord antisemitismi intellektuaalseteks kolleteks. Strateegia prioriteet peaks olema ülikoolijuhtide kaasamine antisemitismivastasesse võitlusesse ning selle kohta annab suuniseid UNESCO väljaanne „Addressing antisemitism through education“, (11) mida oleks kindlasti soovitatav siduval viisil ellu viia. Need suunised puudutavad eelkõige läbipaistvate mehhanismide aktiveerimist pärast antisemitismi ilminguid, st asjakohast menetlust ja juhtumite aruandeid koos järelmeetmetega, samuti ülikooli juhtkonna võetud antisemiitlike meetmete tühistamist. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Et anda koolide ja ülikoolide õpetajatele selgust, mida tähendab antisemitism, tuleb strateegias nimetatud koolitus- ja haridusvõimalused neile praktikas kättesaadavaks teha. Samamoodi tuleks koole julgustada rahaliste vahendite ja õppekorralduse kaudu rakendama selles valdkonnas teadlikkuse ja teadmiste suurendamise programme, mis hõlmavad juudi-, kodaniku- ja usuorganisatsioone, et võidelda holokausti eitamise ja trivialiseerimise ning selle kohta desinformatsiooni ja segaduse levitamise vastu ning neutraliseerida igasugune käsitus, mille eesmärk on ülistada natse ja nende koostööpartnereid. Sarnaseid programme võiks pakkuda sisserändajatele mõeldud (integratsiooni)kursuste osana. Komitee peab soovitavaks ja mõistlikuks, et ka ELi ja liikmesriikide otsustusorganite liikmed saaksid osaleda koolitustel, kus nad saaksid arendada oma teadmisi juudi kogukonna ja teiste vähemuste kohta. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Seoses Euroopa juudi kogukonna tuleviku ja julgeolekuga soovitab komitee liikmesriikidele teha oma pädevatele ministeeriumidele ülesandeks uurida riiklike koolide ja haridusasutuste õppekavade sisu ja suunitlust seoses antisemitismi ja juutide väärtuste ja identiteedi tunnustamisega. Samuti soovitab komitee luua koolitamise ja õpetamise eesmärgil koostöös juudi kogukonna kutse- ja esindusorganisatsioonidega õppesisu ja õppematerjale, milles käsitletakse asjaomaseid teemasid, sealhulgas võitlust etnilise sallimatuse, rassismi, vaenukuritegude ja eelarvamuste vastu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee soovitab komisjonil koostada hariduslikud teabematerjalid, mis on kättesaadavad ja jõuavad kõikide asjaomaste rühmadeni ning milles määratakse õppekeeles ja vähemuste, eelkõige juudi kogukondade huvides kindlaks see, mis tähendab kuuluda Euroopa Liitu, mis põhineb sellistel väärtustel nagu demokraatia ja põhilised inimõigused ning kus mitmekesisus ja võitlus diskrimineerimisega on enesestmõistetavad väärtused. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee soovitab, et kesk- ja kõrgharidusasutused võtaksid oma diskrimineerimisvastase poliitika päevakorda selgelt nii pühendumise antisemitismivastasele võitlusele kui ka juudi väärtuste tunnustamisele. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee soovitab anda juudi noorteorganisatsioonidele tulevases avalikus poliitikas, mille eesmärk on edendada juudi eluviisi, olulise rolli kõigis strateegias määratud valdkondades ning tagada, et nad saavad poliitikakujundajatelt oma tegevuse jaoks asjakohast toetust. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Meedia

| 4.1. | Antisemiitliku sisuga võitlemiseks peaks meedia oma tavategevuse raames võtma otsustavaid samme, mis põhinevad ühistel väärtustel, ning toetama otsustavalt sellise positiivse sisu levitamist, mis tunnustab vähemuste, sealhulgas juudi päritolu inimeste väärikust ja õigusi, vajaduse korral sotsiaalmeediakampaaniate kaudu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Juudi kogukondade ja nende liikmete esindatus nii traditsioonilises kui ka sotsiaalmeedias on enamikul juhtudel väga piiratud ja meediakajastus keskendub peamiselt antisemiitliku vägivalla ja terrorismi tagajärgedele ning kollektiivsele mälestusele holokaustist Euroopas – teemadele, mille tähtsus on ilmselgelt väljaspool kahtlust. Kuid lisaks sellele tuleks edastada ka positiivsemat sisu, näiteks tutvustades tänapäevast juudi etenduskunsti või juudi pühasid või propageerides juudi keeli, tunnistades sellega ühiskonnas koos elamise tähtsust. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Lisaks kultuurile selle sõna otseses tähenduses viiakse praegu paralleelselt Euroopa Liidu liikmesriikides ellu mitmeid kodanikuühiskonna või juudi kogukonna projekte ja algatusi, mis aitavad luua kaasavama ja demokraatlikuma Euroopa, võttes arvesse ELi väärtusi ja eesmärke. Need algatused toimuvad mitmes valdkonnas, muu hulgas rassismivastase võitluse, inimõiguste, keskkonnakaitse ja kultuurilise mitmekesisuse vallas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee arvates oleks soovitav, et lisaks sotsiaalmeedias pakutavale võimalusele tutvuda juudi kogukonna traditsiooniliste väärtustega ja nende ajalooliste ja religioossete väljendusviisidega oleks ka laiemal ühiskonnal võimalik saada ettekujutus juudi kogukonna tegevuse soodsast mõjust ühiskonnale tervikuna, sest sellel mõjul võib samuti olla oluline osa stereotüüpide vaidlustamisel (12). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ajakirjanike koolitamise ja teavitamise kaudu on vaja parandada meedias teadmisi ja arusaamist juudi eluviisist, tagades, et selleteemaline kajastus oleks tasakaalustatum ja näitaks selle teema suhtes üles suuremat tundlikkust. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Antisemiitliku sisuga võitlemiseks tuleks meedias süstemaatiliselt kasutada kõiki saadaolevaid põhiseaduslikke ja Euroopa õigusvahendeid. Selleks tuleks riiklike meediajärelevalveorganite ja nn valveorganisatsioonide osalusel süstemaatiliselt korraldada ka uurimistegevust. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Kultuur

| 5.1. | Komitee arvates on vaja hõlbustada kodanike ja üldsuse juurdepääsu juudi kultuurile kui Euroopa identiteedi lahutamatule pärandile ning tuua see neile palju lähemale. Selline käsitus pakuks ka suurepärast võimalust edendada vastastikust ja kogukondlikku mõistmist, mis on eeltingimus Euroopa idee edukale elluviimisele, aga ka juudi identiteedi arendamisele ja juudi kogukondade tugevdamisele. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Õpetus juudi kultuurist kui Euroopa kultuurimaastiku vaieldamatust, tähtsast ja lahutamatust osast on koolides üha enam vajalik, sest pärast holokausti on juudi eluviisiga igapäevaselt kokku puutunud vähesed. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee on veendunud, et kultuuripärandit tuleks tunnistada, tunnustada ja edendada kui elavat ja arenevat reaalsust, mitte kui pelka minevikupärandit. Sel eesmärgil on vaja toetada suuremat osalust ja kaasatust kohalikul tasandil, julgustades partnerlussuhteid sidusrühmadega. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kuigi strateegias mainitakse Faro konventsiooni, (13) ei käsitleta selle praktilise kohaldamise küsimust. Selle konventsiooniga sätestatud raamistik ja suunised tuleb ellu viia, et edendada koostööd ja arengut teaduse, kultuuri, kunsti, hariduse ja ka turismi valdkonnas. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee kutsub ELi institutsioone, liikmesriike, kodanikuühiskonna organisatsioone ja sotsiaalpartnerite organisatsioone üles tutvustama ja tähistama nõuetekohaselt juutide panust Euroopa Liitu kui meie ühise kultuuri lahutamatut ja võõrandamatut osa, ammutades inspiratsiooni näiteks juutide eluviisi ja kultuuri aastast: algatusest, millega tähistatakse juutide 1 700-aastast kohalolekut Saksamaal. Komitee teeb ettepaneku toetada Euroopa juudi kultuuri päevi, kaasates asjaomaseid institutsioone ja kodanikuühiskonda, ning julgustada koostööd Euroopa Nõukoguga selle kultuuriradade programmi elluviimise ja laiendamise raames. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Kui sellist algatust ei ole, tuleks kehtestada riiklikud standardid ja suunised juudi kultuuripärandi kaitsmiseks, säilitamiseks ja taaselustamiseks, tagades samal ajal selleks piisava rahastamise. Tuleb toetada juudi kultuuri kohalolu kultuuridevahelises dialoogis ja selle tutvustamist. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komitee peab vajalikuks kehtestada integreeritud pikaajalised pärandi säilitamise strateegiad, mis põhinevad kohalike kogukondade osalusel ja tuginevad valdkonnaülesele käsitusele, ning toetada rahastamisvahenditega nende rakendamist. Selleks on vaja välja selgitada asjaomased sidusrühmad (kohalikud kogukonnad, omavalitsused, vabatahtlikud, aktivistid, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, juudi usukogukonnad, kirikud, kohalikud ja piirkondlikud asutused, riigiasutused), määrata kindlaks teavitamis-, osalemis- ja konsulteerimismeetodid, teha kindlaks koostöö- ja partnerlusvõimalused ning toetada neid protsesse süstemaatiliselt. Oluline on teha püsivat koostööd juudi kultuuri ja pärandi säilitamise ja edendamise Euroopa ühendusega (AEPJ), mis on suurim juudi pärandi kaitse organisatsioon Euroopas. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Vaenukõne ja -kuriteod ning ohutus

| 6.1. | Selge ja kindel õigusraamistik, mille abil tegeletakse süstemaatiliselt vaenukõne ja sellega seotud nähtuste, nagu desinformatsiooni vastu võitlemisega, on Euroopa õiguskorra oluline ja hädavajalik element, kuid ainuüksi sellest ei piisa. Sellega peavad kaasnema haridusvahendid ja laiaulatuslikud programmid, mis jõuavad kodanikeni ja mis muu hulgas edendavad digikirjaoskust ja infopädevust, määravad kindlaks vastutustundlikule kodanikule omased väärtused ning pakuvad koolitust eelarvamuste ja desinformatsiooniga võitlemise teemal, et kujundada vastastikuse mõistmise kultuuri. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitee peab oluliseks mõista juudi rahva ja kogukonna vastu suunatud vägivalla mis tahes vormide päritolu ja selgitada välja nende põhjused, et saaksime tõhusalt tegutseda lisaks kriminaalõigusele ka veelgi tõhusamale kogukonna ja ühiskonna tasandi meetmete süsteemile tuginedes, sealhulgas toetades diskrimineerimisvastaseid teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, aidates kodanikuühiskonna organisatsioonidel pakkuda sihtrühmadele koolitusi vaenukõne ja -kuritegude äratundmiseks ja neile reageerimiseks ning samuti pakkudes kõnealustele organisatsioonidele rahalist toetust järelevalveks, teabe kogumiseks ja aruandluseks riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komitee leiab, et kodanike vastutus nendes valdkondades ei ole ühesugune – eelkõige tuleb rõhutada nende inimeste vastutust, kelle tegevusel on kõige suurem mõju sotsiaalsetele eelarvamustele, ning et just neile inimestele tuleb vajadusel vastu seista ja kõige tõsisematel juhtudel neid vastutusele võtta. Nende hulka kuuluvad poliitikud, riigivalitsuse ja kohaliku omavalitsuse ametnikud, samuti õiguskaitseasutuste ja kohtuasutuste esindajad. Nende toimepandud rikkumisi tuleb käsitleda prioriteetselt ja asjakohaselt. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Nendes asutustes, eriti õiguskaitseasutustes, on vaja tugevdada asutusesisest teadlikkuse suurendamise koolitust ning teha regulaarseid uuringuid asutuses valitseva olukorra hindamiseks, et saaks kujundada poliitikameetmeid, mis tooksid päevavalgele võimalikud eelarvamused töötajaskonnas ja parandaksid olukorda. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komitee soovitab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti raames põhjalikumalt analüüsida praegust turvalisuse olukorda ja juutide eluviisi ähvardavaid ohtusid. Samal ajal tuleks uurida ning teabevahetuse ja avaliku poliitika vahenditega ära hoida desinformatsiooni levitamise katseid, mis liikmesriikide tasandil käsitlevad juudi kogukonda ja põhinevad valel või ekslikul teabel, eelkõige seoses usutalitustega. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Tuleks tugevdada õiguskaitseasutuste ja juudi kogukonna organisatsioonide vahelise koostöö institutsionaalseid mehhanisme ning samuti pakkuda vajalikku koolitust, mis võimaldaks politseil täpselt tuvastada selliseid kuritegusid ja nende eelarvamustel põhinevaid ajendeid. Kooskõlas ohvrite õigusi käsitleva ELi strateegiaga (2020–2025) (14) tuleks toetada juudi kogukonna ja kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkust pakkuda ohvriabiteenuseid. ELi tasandil tuleks ette näha ühtne ja kõikehõlmav võrreldavate andmete kogumine. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Populismi üleilmne esiletõus rõhutab vajadust tegeleda antisemitismi laiema sotsiaalse kontekstiga, kui kavatseme selle nähtusega võidelda: ksenofoobia, homofoobia, transfoobia, rassism ja romavastasus käivad sageli antisemitismiga käsikäes ja üht tüüpi vihkamist ei ole võimalik ravida teisi eirates. Need on sama sotsiaalse nähtuse erinevad sümptomid, mida ei saa tõlgendada ega tõhusalt käsitleda eraldiseisvalt. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Euroopa juudi kogukonnad seisavad silmitsi vajadusega suurendada turvalisust oma koolides, sünagoogides ja kogukonnakeskustes. Liikmesriigid peaksid võtma selles küsimuses kasutusele tervikliku ja põhjaliku käsitlusviisi, nähes ette meetmed ja/või rahalised vahendid nende probleemide lahendamiseks, et tagada juudi institutsioonide ja ühiskonnaelu turvalisus. |
| --- | --- |

6.8.

7.   Usuvabadus ja -tavad

| 7.1. | Kõigi liikmesriikide kohustus on tagada oma kodanikele vabadus omada usulisi tõekspidamisi ja pidada usutalitusi ning neid kartmatult praktiseerida. Mis tahes vahendite või meetmetega hirmutamist, mis on suunatud religiooni vastu üldiselt ja eriti juudi usu vastu, tuleks pidada demokraatliku õiguskorra vastaseks rünnakuks. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Religioonidevahelist dialoogi tuleb käsitleda strateegiates, mis tuginevad eri usuorganisatsioonide tegelikele ühisväärtustele, ning seda ei tohi pidada lihtsaks viisakusavalduseks ega seda sellisena ellu viia. Seda dialoogi on vaja toetada konkreetsete riiklike vahenditega. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Juudi kogukonnad soovivad, et kaotataks suurenev õiguslik ebakindlus seoses religioossel eesmärgil tapmisega (Shechita) ja ümberlõikamisega (Brit Mila) ning et seda küsimust reguleeritaks ühtselt ELi õiguse tasandil. Seepärast soovitab komitee neid küsimusi juudi kogukondadega süstemaatiliselt arutada ja juriidiliselt lahendada, tunnistades, et need on olnud juutide usuelu lahutamatuks osaks tuhandeid aastaid, ka Euroopas. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Rahvusvaheline mõõde

| 8.1. | Komitee julgustab Euroopa Komisjoni andma antisemitismivastasele võitlusele ja juudi eluviisi toetavale strateegiale tugeva välispoliitilise mõõtme kõigis kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava koostöö aspektides. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Komitee peab kiiduväärseks asjaolu, et komisjoni teatises on arvesse võetud rahvusvahelisi aspekte, ning peab eelkõige silmas ELi naabruspoliitika ja arengukoostöö vahendeid, samuti neid, mis võimaldavad kandidaatriike ELile lähemale tuua, nagu asjakohased mehhanismid antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks. |
| --- | --- |

8.2.

9.   Sport

| 9.1. | Arvestades, et sport ja eelkõige jalgpall oma populaarsuse ja avaliku huvi äratamise tõttu kujutab ühest küljest endast tõsist antisemitismi ohtu ning teisest küljest võib see olla ka oluline vahend tõhusaks võitlemiseks selle nähtusega, on komitee veendunud, et ka selles valdkonnas tuleks koostada kindlad soovitused ja suunised. Sellega seoses toetab komitee FIFA mitmekesisuse ja mittediskrimineerimise heade tavade juhendi suuniseid, mis võiksid olla oluliseks aluseks ka kõnealusele strateegiale. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Tähtis on, et spordialaliidud ja -organisatsioonid määraksid oma eesmärgid teemade kaupa, lähtudes FIFA soovitustest (sise-eeskirjad, karistused ja nende täitmise jälgimine, haridus, võrgustikutöö ja koostöö, suhtlus ja võrdsed võimalused). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Komitee on seisukohal, et tuleks laialdaselt arendada ja kasutusele võtta fännidele, klubidele ja ühendustele mõeldud koolitus- ja teabeprogramme nende selge pühendumise raames. Sarnaste koolituste läbimise võib lisaks kriminaalkaristusele või sellest sõltumatult määrata ka fännidele mõeldud karistuste raames. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Komitee peab vajalikuks koostada fännide kogukonnale õppematerjale, et parandada nende arusaamist antisemitismi ajaloolisest kontekstist tribüünidel, aidates samal ajal kaasa kaasamiskultuuri loomisele (15). |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Riiklikke spordiliite ja -klubisid tuleks julgustada spordimeetmete abil töötama välja oma haridusväljaandeid ja teadlikkuse suurendamise programme, tehes seda koostöös asjaomaste kohalike organisatsioonidega (16). |
| --- | --- |

9.5.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisjoni teatis „ELi strateegia antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks“, COM(2021) 615 final.

1

(2)  „Antisemitism on juutide tajumine teataval viisil, mis võib avalduda vihana juutide vastu. Antisemitismi verbaalsed ja füüsilised väljendusvormid on suunatud juudi või mittejuudi päritolu inimeste ja/või nende vara ning juudi kogukonna institutsioonide ja usupaikade vastu.“ Vt https://www.holocaustremembrance.com/et/resources/working-definitions-charters/holokausti-malestamise-rahvusvaheline-uhenduse-ihr.

2

(3)  Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa liidu toimimise lepingu konsolideeritud versioon, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FR/TXT/HTML/?uri=CELEX:12012M/TXT&from=FR.

3

(4)  Komisjoni teatis „ELi strateegia antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks“, COM(2021) 615 final.

4

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15213-2018-INIT/et/pdf

5

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13637-2020-INIT/et/pdf

6

(7)  https://www.noa-project.eu/report-cards/. Selle metoodikas hinnatakse iga liikmesriigi tegevussuunda kümnes valdkonnas, mis on ka strateegias esile toodud: haridus, vaenukuriteod, vaenukõne, meedia, holokausti mälestamine, sport, religioonidevaheline dialoog, usuvabadus, kultuur ja pärandikaitse ning julgeolek. Selle aluseks olevad standardid põhinevad peaaegu kõik rahvusvahelistel standarditel, käsitusviisidel, soovitustel või suunistel, mille on heaks kiitnud ELi institutsioonid või muud rahvusvahelised organisatsioonid (nt OSCE või UNESCO).

7

(8)  Üheksa Euroopa juudi organisatsiooni (B’nai B’rith International, Euroopa Juudi Teabekeskus, Ülemaailmne Juudi Kongress, Euroopa Juudi Kongress, Euroopa Juudi Üliõpilaste Liit, Euroopa Progressiivse Judaismi Liit, Ameerika Juudi Komitee, Juudi kultuuri ja pärandi säilitamise ja edendamise Euroopa ühendus, B’nai B’rith Europe) koostatud ühissoovituses esitatud 76 punktist on strateegia lõppteksti lisatud 58.

8

(9)  Komitee presidendi avasõnad antisemitismiteemalisel arutelul seoses arvamusega SOC/704 „ELi strateegia antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks“, SOCi sektsiooni 10. veebruari 2022. aasta koosolek.

9

(10)  „Young Jewish Europeans: Perceptions and experiences of antisemitism“, https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

10

(11)  https://en.unesco.org/preventing-violent-extremism/education/antisemitism

11

(12)  Selliste projektide ja kampaaniate konkreetseid näiteid leiab aadressilt https://www.noa-project.eu/profiles/.

12

(13)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=199

13

(14)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:52020DC0258

14

(15)  Näiteks https://changingthechants.eu/wp-content/uploads/2021/10/Guidelines.ENGpdf.pdf.

15

(16)  Sellekohane hea näide on Chelsea’ klubi käsiraamat: https://www.efdn.org/wp-content/uploads/2018/05/CFC-CST-KIO-Antisemitism-Stewards-Guide-2018.pdf, samuti algatus „Show Racism The Red Card“: https://www.theredcard.org/.

16

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/81

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/52/EÜ (millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded) kohaldamise kohta“

(COM(2021) 592 final)

(2022/C 290/14)

Raportöör:
  Carlos Manuel TRINDADE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 129/1/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 1.12.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

129/1/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab komisjoni tehtud analüüsi, eriti selles esitatud seisukohta, et „ELis viibimise luba mitteomavate inimeste ebaseaduslik töötamine [---] [on] kahjulik majanduslikust vaatenurgast, kuna see põhjustab kahju riigi rahandusele, vähendades laekuvaid makse ja sotsiaalkindlustusmakseid, viib palkade langemise ja töötingimuste halvenemiseni ning tekitab ebaausat konkurentsi“, mis on kahjulik enamikule seadust austavatele ettevõtjatele. „Ebaseadusliku töötamise tõttu seisavad rändajad silmitsi ka üksikisiku ja sotsiaalsete õiguste rikkumise ohuga, eelkõige tööalase ärakasutamisega, ebakindlate elu- ja töötingimustega ning piiratud või puuduva juurdepääsuga sotsiaalkaitsele“ (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee võtab teadmiseks komisjoni seisukoha, et direktiiv jätab liikmesriikidele võimaluse kavandada oma eesmärkide saavutamiseks erinevaid lähenemisviise, lubades neil võtta arvesse tööturuga seotud riiklikke eripärasid, ebaseadusliku töötamise ja ebaseadusliku rände rolli ning rikkumiste tõsidust. Kõik liikmesriigid peavad siiski tagama, et eeskirjad annavad ebaseadusliku rände tõkestamisel ja ebaseadusliku töötamise vastu võitlemisel tulemusi (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab, et kõnealuse direktiivi puudused on seotud selle tegeliku ülevõtmise ja rakendamisega liikmesriikides, eelkõige on see tingitud nende määratud karistuste suurest erinevusest, mistõttu ei näi need enamikul juhtudel takistavat ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töölevõtmist, aga ka üldisest suutmatusest julgustada ebaseaduslikke rändajaid ametivõimudega koostööd tegema, kuna neil on õigustatud ja põhjendatud hirm oma päritoluriiki tagasisaatmise ees. Tõepoolest ei ole rändajate kaebuste esitamise mehhanismid üldiselt tõhusad, kuna puudub pidev, üksikasjalik, selgitav ja sisukas teave sihtrühma keeles, kuna kontrolle on inimressursside puudumise tõttu liiga vähe või ei ole need tõhusad või kuna liikmesriigid ei esita õigeaegselt aruandeid ega asjakohast teavet, mis võimaldaks direktiivi kohaldamist regulaarselt hinnata. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi direktiivi rakendamiseks ja tegema komisjoniga aktiivselt koostööd selle tõhususe tagamise nimel. Komitee toetab kindlalt komisjoni valmisolekut algatada rikkumismenetlused liikmesriikide vastu, kui nad jätkuvalt ei esita kogu asjakohast teavet direktiivist tulenevate peamiste kohustuste täitmise kohta seoses karistuste, kontrollide ja rändajate õiguste kaitsega. Komitee teeb siiski komisjonile ettepaneku uurida osana 2024. aastaks läbiviidavast direktiivi rakendamise hindamisest, milliseid karistusi saab määratleda või rakendada ettevõtjatele, kes saavad teadlikult kasu ebaseaduslikust ja kuritegelikust tegevusest. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Karistuste osas toetab komitee täielikult komisjoni sõnastatud kohustusi ja soovitusi liikmesriikidele. Lisaks soovitab komitee






  i) | liikmesriikidel uurida, kuidas kasutada kõiki direktiiviga ette nähtud karistusi, eelkõige kõiki täiendavaid haldusmeetmeid (riiklike hüvitiste saamise või riigihankemenetlustes osalemise õigusest ilmajätmine, riiklike toetuste tagasinõudmine, asutuste ajutine või alaline sulgemine või tegevusloa tühistamine). Komisjon peaks liikmesriike selles protsessis toetama; |
| --- | --- | --- |

1.5.

i)

liikmesriikidel uurida, kuidas kasutada kõiki direktiiviga ette nähtud karistusi, eelkõige kõiki täiendavaid haldusmeetmeid (riiklike hüvitiste saamise või riigihankemenetlustes osalemise õigusest ilmajätmine, riiklike toetuste tagasinõudmine, asutuste ajutine või alaline sulgemine või tegevusloa tühistamine). Komisjon peaks liikmesriike selles protsessis toetama;

| ii) | kavandada karistused liikmesriikides nii, et need oleksid tõhusad, hoiatavad (nende summa peab ületama kasu) ja proportsionaalsed, tuginedes terviklikule ja iga liikmesriigi õigusraamistikku integreeritud lähenemisviisile. Vastu tuleks võtta karistuste ja haldusmeetmete miinimumraamistik, mis tuleb kindlaks määrata kogu Euroopa Liidu jaoks, ning iga liikmesriik võiks seda täiendada oma õigusaktidega, mis on kohandatud tema eriomasele majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale; sellega seoses peavad rahalised karistused olema vähemalt suuremad kui ebaseaduslikust tegevusest saadud kasu. |
| --- | --- |

ii)

kavandada karistused liikmesriikides nii, et need oleksid tõhusad, hoiatavad (nende summa peab ületama kasu) ja proportsionaalsed, tuginedes terviklikule ja iga liikmesriigi õigusraamistikku integreeritud lähenemisviisile. Vastu tuleks võtta karistuste ja haldusmeetmete miinimumraamistik, mis tuleb kindlaks määrata kogu Euroopa Liidu jaoks, ning iga liikmesriik võiks seda täiendada oma õigusaktidega, mis on kohandatud tema eriomasele majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale; sellega seoses peavad rahalised karistused olema vähemalt suuremad kui ebaseaduslikust tegevusest saadud kasu.

| 1.6. | Seoses ebaseaduslike rändajate õiguste kaitsmiseks ette nähtud meetmetega toetab komitee komisjoni sõnastatud kohustusi ja soovitusi liikmesriikidele, esitades samas järgmised ettepanekud.






  i) | Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö osas






  — | soovitab komitee komisjonil tugevdada dialoogi liikmesriikidega, et tagada riiklike ametiasutuste kehtestatud haldusmeetmete võimalikult suur tõhusus. |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.

i)

Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö osas

—

soovitab komitee komisjonil tugevdada dialoogi liikmesriikidega, et tagada riiklike ametiasutuste kehtestatud haldusmeetmete võimalikult suur tõhusus.

| ii) | Rändajate ja ametivõimude vahelise koostöö osas ebaseadusliku töötamise vastu võitlemisel






  — | soovitab komitee komisjonil ja liikmesriikidel võimaldada juurdepääs seaduslikule elamis- ja tööloale nende rändajate jaoks, kes teevad ametivõimudega koostööd ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide töötajate tööandjate vastu, et julgustada neid aktiivsele koostööle vastuvõtva riigi ametiasutustega. |
| --- | --- | --- |

ii)

Rändajate ja ametivõimude vahelise koostöö osas ebaseadusliku töötamise vastu võitlemisel

—

soovitab komitee komisjonil ja liikmesriikidel võimaldada juurdepääs seaduslikule elamis- ja tööloale nende rändajate jaoks, kes teevad ametivõimudega koostööd ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide töötajate tööandjate vastu, et julgustada neid aktiivsele koostööle vastuvõtva riigi ametiasutustega.

| iii) | Ametiühingute, kutseliitude ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli osas






  — | soovitab komitee komisjonil anda neile üksustele juurdepääs Euroopa Liidu eriprogrammidele, eesmärgiga toetada muu hulgas teavitamistegevust, nõustamist, pakkudes õigus- ja rahalist abi ja koolitust konkreetse vahendina, mis aitab neil selles valdkonnas oma tegevust jätkata ja täiustada; |
| --- | --- | --- |

iii)

Ametiühingute, kutseliitude ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli osas

—

soovitab komitee komisjonil anda neile üksustele juurdepääs Euroopa Liidu eriprogrammidele, eesmärgiga toetada muu hulgas teavitamistegevust, nõustamist, pakkudes õigus- ja rahalist abi ja koolitust konkreetse vahendina, mis aitab neil selles valdkonnas oma tegevust jätkata ja täiustada;

| — | nõuab komitee, et tingituna pandeemiast ja üksuste raskustest omavahendite osas vaadataks erandkorras läbi nendes eriprogrammides nõutav kaasrahastamine. |
| --- | --- |

—

nõuab komitee, et tingituna pandeemiast ja üksuste raskustest omavahendite osas vaadataks erandkorras läbi nendes eriprogrammides nõutav kaasrahastamine.

| iv) | Komitee soovitab liikmesriikidel






  — | eraldada tööinspektsioonidele vajalikud ressursid, et nad saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita, eelkõige tugevdades kontrolle kõige enam ohustatud sektorites; |
| --- | --- | --- |

iv)

Komitee soovitab liikmesriikidel

—

eraldada tööinspektsioonidele vajalikud ressursid, et nad saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita, eelkõige tugevdades kontrolle kõige enam ohustatud sektorites;

| — | kasutada kõiki vahendeid, eelkõige sotsiaalvõrgustikke ja audiovisuaalset meediat, et viia läbi teadlikkuse suurendamise ja teabekampaaniaid, mis on ühelt poolt suunatud ettevõtjatele, kes võtavad tööle kolmandatest riikidest pärit ebaseaduslikke rändajaid, andes neile teada sellega seotud riskidest, ja teiselt poolt töötajatele endile, teavitades neid mitmes keeles nende õigustest ja viisidest, kuidas nad saavad neid kasutada. Nende kampaaniate raames peaks ametiühingutel, kutseühingutel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel olema oma keskkond, et tagada oma sõnumite levitamine; |
| --- | --- |

—

kasutada kõiki vahendeid, eelkõige sotsiaalvõrgustikke ja audiovisuaalset meediat, et viia läbi teadlikkuse suurendamise ja teabekampaaniaid, mis on ühelt poolt suunatud ettevõtjatele, kes võtavad tööle kolmandatest riikidest pärit ebaseaduslikke rändajaid, andes neile teada sellega seotud riskidest, ja teiselt poolt töötajatele endile, teavitades neid mitmes keeles nende õigustest ja viisidest, kuidas nad saavad neid kasutada. Nende kampaaniate raames peaks ametiühingutel, kutseühingutel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel olema oma keskkond, et tagada oma sõnumite levitamine;

| — | luua vihjeliin, millel sisserändajad saaksid ekspluateerimistest ja muudest tööandja halbadest tavadest anonüümselt teatada. |
| --- | --- |

—

luua vihjeliin, millel sisserändajad saaksid ekspluateerimistest ja muudest tööandja halbadest tavadest anonüümselt teatada.

| 1.7. | Seoses kontrollidega toetab komitee komisjoni kohustusi ja liikmesriikidele esitatud soovitusi, tehes samas järgmised ettepanekud






  i) | liikmesriikidele:






  — | seada prioriteediks kõrge riskiga sektoritele suunatud järelevalvestrateegiad, suurendada tööinspektorite arvu ja parandada kontrollide tõhusust; |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.

i)

liikmesriikidele:

—

seada prioriteediks kõrge riskiga sektoritele suunatud järelevalvestrateegiad, suurendada tööinspektorite arvu ja parandada kontrollide tõhusust;

| — | rakendada rahvusvahelise tööorganisatsiooni (ILO) soovitusi või nõudeid tööinspektorite osakaalu kohta – üks inspektor 10 000 töötaja kohta –, eraldades tööinspektsioonidele oma ülesannete täitmiseks piisavalt inimressursse; |
| --- | --- |

—

rakendada rahvusvahelise tööorganisatsiooni (ILO) soovitusi või nõudeid tööinspektorite osakaalu kohta – üks inspektor 10 000 töötaja kohta –, eraldades tööinspektsioonidele oma ülesannete täitmiseks piisavalt inimressursse;

| — | täpsustada seoses inspekteerimisstrateegiaga, et kontrolle ei viida läbi koos rändeametiasutustega ja et tööinspektorid ei ole kohustatud teatama ametivõimudele võimalike ebaseaduslike rändajate olemasolust, kui see töökoha kontrolli käigus avastatakse; |
| --- | --- |

—

täpsustada seoses inspekteerimisstrateegiaga, et kontrolle ei viida läbi koos rändeametiasutustega ja et tööinspektorid ei ole kohustatud teatama ametivõimudele võimalike ebaseaduslike rändajate olemasolust, kui see töökoha kontrolli käigus avastatakse;

| — | tagada liikmesriikides, kus sotsiaalpartneritel juba on kontrollides oma roll, selle rolli jätkuv täitmine; |
| --- | --- |

—

tagada liikmesriikides, kus sotsiaalpartneritel juba on kontrollides oma roll, selle rolli jätkuv täitmine;

| — | tagada ametiühingutele ja tööandjate organisatsioonidele võimalus inspekteerimistegevuses osaleda kooskõlas kehtivate riiklike tavadega, ent järgides ILO nõudeid eelkõige seoses teabe kogumise ja jagamisega; |
| --- | --- |

—

tagada ametiühingutele ja tööandjate organisatsioonidele võimalus inspekteerimistegevuses osaleda kooskõlas kehtivate riiklike tavadega, ent järgides ILO nõudeid eelkõige seoses teabe kogumise ja jagamisega;

| ii) | komisjonile:






  — | innustada liikmesriike omama konventsiooni nr 81 kohaselt piisavat arvu tööinspektoreid töötajate arvu suhtes 2024. aastaks, mil on kavas järgmine hindamisaruanne, (3) ja vastasel juhul kaaluma õigusaktide vastuvõtmist selle rahvusvahelise standardi rakendamiseks Elis; |
| --- | --- | --- |

ii)

komisjonile:

—

innustada liikmesriike omama konventsiooni nr 81 kohaselt piisavat arvu tööinspektoreid töötajate arvu suhtes 2024. aastaks, mil on kavas järgmine hindamisaruanne, (3) ja vastasel juhul kaaluma õigusaktide vastuvõtmist selle rahvusvahelise standardi rakendamiseks Elis;

| iii) | seoses Euroopa Tööjõuameti osalemisega kontrollkäikudel:






  — | soovitab komitee komisjonil ja liikmesriikidel Euroopa Tööjõuameti määruse sätete kohaselt kaasata seda ametit Euroopa kontrollkäikudesse rohkem, kuna on täheldatud, et Euroopa tasandil tegutseb palju ebaseaduslike võõrtöötajate värbamise ja alltöövõtuahelaid, mistõttu on vaja teostada samal tasemel kontrollkäike. |
| --- | --- | --- |

iii)

seoses Euroopa Tööjõuameti osalemisega kontrollkäikudel:

—

soovitab komitee komisjonil ja liikmesriikidel Euroopa Tööjõuameti määruse sätete kohaselt kaasata seda ametit Euroopa kontrollkäikudesse rohkem, kuna on täheldatud, et Euroopa tasandil tegutseb palju ebaseaduslike võõrtöötajate värbamise ja alltöövõtuahelaid, mistõttu on vaja teostada samal tasemel kontrollkäike.

| 1.8. | Seoses suurte teabelünkadega peab komitee väga positiivseks komisjoni initsiatiivi seada Euroopa rändevõrgustiku toel sisse infotehnoloogiline aruandlussüsteem ja andmebaas, mis võimaldab õigeaegselt hankida korrapärast ja võrreldavat teavet, et ületada olemasolevaid suuri raskusi. Komitee teeb siiski komisjonile ettepaneku tagada, et asjaomaste õigusaktidega keelatakse liikmesriikide immigratsiooniasutustel kasutada seda andmebaasi ebaseaduslike töötajate tuvastamiseks ja seega nende päritoluriiki tagasisaatmiseks. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Teatise eesmärgid

| 2.1. | Käesolevas komitee arvamuses käsitletava komisjoni teatise eesmärk on toetada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/52/EÜ (4) rakendamist ning see on osa uue rände- ja varjupaigaleppe üldisemast lähenemisviisist. Komisjon hindab võimalusi direktiivi tõhustamiseks, samuti edasiste meetmete vajadust. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Käsitletava teatisega täidetakse ka tööandjate karistuste direktiivi artiklis 16 sätestatud kohustust anda korrapäraselt aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Teatises tehakse kindlaks vajalikud meetmed, et tugevdada direktiivi rakendamist, keskendudes kolmele põhivaldkonnale:






  — | tööandjatele kohaldatavad karistused (2. peatükk); |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

tööandjatele kohaldatavad karistused (2. peatükk);

| — | meetmed ebaseaduslike rändajate õiguste kaitsmiseks (3. peatükk); |
| --- | --- |

—

meetmed ebaseaduslike rändajate õiguste kaitsmiseks (3. peatükk);

| — | kontrollkäigud (4. peatükk); |
| --- | --- |

—

kontrollkäigud (4. peatükk);

| — | märkimisväärsed lüngad teabes (5. peatükk); |
| --- | --- |

—

märkimisväärsed lüngad teabes (5. peatükk);

| — | ebaseadusliku töötamise vastase tegevuse tõhustamine (6. peatükk). |
| --- | --- |

—

ebaseadusliku töötamise vastase tegevuse tõhustamine (6. peatükk).

| 2.3. | Käesolevas arvamuses käsitletakse iga peatükiga seotud peamisi aspekte. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee märgib, et „[e]baseadusliku töötamise ulatust ELis on keeruline hinnata, sest tegemist on varjatud nähtusega [---]. Märgid osutavad sellele, et ebaseaduslike rändajate ebaseaduslik töötamine on ulatuslikum seal, kus mitteametliku majandustegevuse osatähtsus on suur. Kui mitteametliku tööhõive osakaaluks kogu ELi tööhõives on hinnatud keskmiselt 16,8 %, siis ebaseaduslike rändajate ebaseadusliku töötamise ulatust, eriti selle soolisi ja lastega seotud aspekte, on üha raskem mõõta, kuna ebaseaduslikku rännet on jätkuvalt keeruline hinnata“ (5). Ebaseadusliku töö olemus ja ulatus on liikmesriigiti erinev. Ajakohaste ja täpsete andmete parem kättesaadavus on üks peamisi vajakajäämisi selle probleemi paremal mõistmisel ja lahendamisel. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee nõustub komisjoni arvamusega, et „sageli kasutatakse dokumentideta töötajate tööle võtmiseks keerukaid töösuhteid, sealhulgas alltöövõttu, värbajaid ja rendiagentuure, samuti veebiplatvorme, mis pakuvad lühiajalist tööd (nt toidu kättetoimetamist, transporditeenuseid), mis teeb ebaseaduslikke rändajaid tööle võtvate tööandjate kindlaks tegemise raskemaks. Sellisel juhul peaks rändajaid kaitsma kogu tööandjate ahela vastutus, eriti neis sektorites, kus allhange on laialt levinud, nagu ehitus, ent ka hiljuti tekkinud veebiplatvormi põhine töö“ (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee rõhutab, et mõnel juhul võib inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte äärmuslik ja pikaajaline rikkumine olla seotud muude kuritegude ja riigi hooletusega, nagu on märgitud Euroopa Inimõiguste Kohtu 2017. aasta pöördelises otsuses, milles tunnistati sunniviisilise tööna võõrtöötajate ränki tööalase ärakasutamise vorme Nea Manolada maasikapõldudel Kreekas, märkides, et tööalane ärakasutamine on üks inimkaubanduse aspekte (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee on varem vastu võetud arvamustes rõhutanud vajadust meetmete järele, mis võimaldavad luua tingimused nii seaduslikuks sisserändeks kui ka seadustamata sisserände põhjuste kõrvaldamiseks. Omaalgatuslikus arvamuses direktiivi ettepaneku kohta, mis käsitleb karistusi ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele, väljendas komitee kahtlusi „direktiivi ettepaneku sisu, ettepaneku ajastuse ja õigusakti ettepanekute järjekorra suhtes“ ning lisaks rõhutas „direktiivi tõhusa rakendamise tähtsust liikmesriikides, sest nende ülesanne ei ole kerge. Esiteks ei ole järelevalveasutustel piisavalt kvalifitseeritud personali, teiseks esineb raskusi kohustuste jagamisel asjaomaste asutuste vahel ning kolmandaks on järelevalvet vajavaid ettevõtteid palju“, järeldades, et „[d]irektiivi tugevus peaks seisnema selle tegelikus rakendamises“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vaatamata teatises esitatud positiivsetele aspektidele kahtleb komitee kaksteist aastat pärast direktiivi jõustumist tõsiselt, kas selle näol on meil õige vahend, et võidelda ebaseaduslike võõrtöötajate ärakasutamise vastu ja seadustada nende seisund vastuvõtvates riikides. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee leiab ka, et tööandjate karistuste direktiivist üksi ei piisa seaduslike rändekanalite edendamiseks ja ebaseadusliku sisserände lõpetamiseks. Vaja on terviklikumat lähenemisviisi, mis seoks omavahel ELi erinevad seaduslikku rännet käsitlevad sätted ja riiklikud jõupingutused deklareerimata töö vastu võitlemisel. Tuleks hoolitseda selle eest, et ettevõtjatel oleks lihtsam nõuetekohaselt seadustatud rändajaid tööle võtta, pakkudes lihtsamaid ja selgemaid eeskirju, mis ei ole liiga bürokraatlikud. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Tööandjatele kohaldatavaid karistusi puudutavad märkused

| 4.1. | Komitee peab väga oluliseks, et direktiivis nähakse ette tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate rahaliste ja kriminaalkaristuste määramine, et vähendada tööandjate stiimuleid võtta tööle ebaseaduslikke rändajaid. Karistused peaksid suuresti ületama ebaseaduslike rändajate töölevõtmisega kaasnevat majanduslikku kasu (8). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et direktiivis nähakse ette ka täiendavaid haldusmeetmeid, nagu riiklike hüvitiste saamise või riigihankemenetlustes osalemise õigusest ilmajätmine, riiklike toetuste tagasinõudmine, asutuste ajutine või alaline sulgemine või tegevusloa tühistamine. Kahjuks kasutatakse neid meetmeid endiselt liiga vähe, hoolimata sellest, et nendega on võimalik heidutada tööandjaid palkamast ebaseaduslikke rändajaid (9). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Rahaliste ja kriminaalkaristuste suuruse osas on liikmesriikide vahel olulisi erinevusi: näiteks jääb rahaline karistus 3 000 ja 43 000 euro vahele ning vanglakaristus 8 päeva ja 12 aasta vahele (10). Siiski oleks hea omada ülevaadet liikmesriikides kohaldatavatest erinevatest karistustest. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee toonitab, et rangema karistussüsteemiga liikmesriigid leiavad, et suuremad rahalised karistused on hea heidutusvahend, hoidmaks ära ebaseaduslikku töölevõtmist, samal ajal kui liikmesriigid, kes kohaldavad leebemaid karistusi või kus karistada saamise riski peetakse ebaseaduslikust töölevõtmisest saadava potentsiaalse kasuga võrreldes väikeseks, peavad karistusi ebapiisavaks heidutusvahendiks. On tähelepanuväärne, et 11 liikmesriiki on pärast 2014. aastat oma õigusakte muutnud, et suurendada määratavat rahatrahvi (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kuigi komitee mõistab teatisest, et erinevused liikmesriikides kohaldatavate rahatrahvide suuruses on põhjustatud mitmesugustest teguritest, nagu majanduslik olukord ja miinimumpalga suurus liikmesriigis, ei saa see asjaolu õigustada mitteheidutavate karistuste olemasolu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee peab vastuvõetamatuks, et jätkuvalt esineb suuri lünki liikmesriikide esitatud andmetes tööandjate suhtes kriminaalkaristuste kohaldamise ja algatatud menetluste arvu kohta. Olemasolevad tõendid on siiski juba piisavad näitamaks, et direktiivil on olnud piiratud mõju ebaseadusliku töölevõtmise heidutamisel karistuste abil, mistõttu taunib komitee tuliselt asjaolu, et ikka veel ei ole õnnestunud luua tõhusat raamistikku tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kohaldamiseks kõikjal ELi (12) s. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee märgib ja toonitab, et ametiühinguid ja vabaühendusi esindavate sidusrühmade tagasisidest, mis koguti sel teemal korraldatud suunatud konsultatsioonide käigus, ilmneb, et kuritarvitavatele tööandjatele kohaldatavad karistused tunduvad olevat väiksemad kui kasu, mis saadakse deklareerimata töö ja sotsiaalse dumpinguga (13). Samas leiavad tööandjad, et karistused on piisavalt karmid ning oluline on parandada nende tõhusat ja proportsionaalset kohaldamist direktiivi rakendamise raames igas liikmesriigis. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Ebaseaduslike rändajate õiguste kaitsmiseks võetavaid meetmeid puudutavad märkused

| 5.1. | Direktiivi artikli 6 lõikega 2 ja artikliga 13 on antud ebaseaduslikele rändajatele hulk õigusi, kandmaks hoolt selle eest, et neile antaks piisavalt teavet ja et nad saaksid esitada kaebuse tööõiguse rikkumiste korral ja nõuda saamata jäänud töötasu maksmist. Need on põhisätted rändajate kaitsmiseks ärakasutamise ja kuritarvitamise ohu eest (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni seisukohad ja analüüsid selles valdkonnas ning toetab neid, eelkõige seoses järgmisega:






  i) | direktiivi kaitsvate elementide rakendamisel tuleb teha veel jõupingutusi, eriti mis puudutab juurdepääsu teabele ja õigusemõistmisele, maksmata jäänud töötasu väljamaksmist ning ajutiste elamislubade andmist (15); |
| --- | --- | --- |

5.2.

i)

direktiivi kaitsvate elementide rakendamisel tuleb teha veel jõupingutusi, eriti mis puudutab juurdepääsu teabele ja õigusemõistmisele, maksmata jäänud töötasu väljamaksmist ning ajutiste elamislubade andmist (15);

| ii) | enamik liikmesriike annab töötajate õiguste kohta üksnes üldist teavet, andmata suunatud teavet, mis on asjakohane ebaseaduslike võõrtöötajate konkreetset olukorda arvesse võttes; |
| --- | --- |

ii)

enamik liikmesriike annab töötajate õiguste kohta üksnes üldist teavet, andmata suunatud teavet, mis on asjakohane ebaseaduslike võõrtöötajate konkreetset olukorda arvesse võttes;

| iii) | kaebuste esitamise lihtsustamiseks on väga oluline avaliku sektori asutuste koostöö sotsiaalpartnerite ja vabaühendustega, kellel on sageli otsene kontakt töötajatega ning kes saavad suurendada teadlikkust, teavitada rändajaid nende õigustest, suurendada vastastikust usaldust ning aidata töötajatel ära tunda deklareerimata töö ja tööalase ärakasutamise olukordi, et nad saaksid esitada kaebuse. Sotsiaalpartnerite ja vabaühenduste roll on samavõrd tähtis ka selleks, et lihtsustada kaebuste esitamist ja paljastada ärakasutamine ning vähendada rändajate hirmu selle ees, et nende suhtes algatatakse tagasisaatmismenetlus, kui rändeasutus nad avastab. Enamiku liikmesriikide õiguses on antud nendele sidusrühmadele, eelkõige ametiühingutele, riiklikus mehhanismis tähtis roll, et lihtsustada kaebuste esitamist (16); |
| --- | --- |

iii)

kaebuste esitamise lihtsustamiseks on väga oluline avaliku sektori asutuste koostöö sotsiaalpartnerite ja vabaühendustega, kellel on sageli otsene kontakt töötajatega ning kes saavad suurendada teadlikkust, teavitada rändajaid nende õigustest, suurendada vastastikust usaldust ning aidata töötajatel ära tunda deklareerimata töö ja tööalase ärakasutamise olukordi, et nad saaksid esitada kaebuse. Sotsiaalpartnerite ja vabaühenduste roll on samavõrd tähtis ka selleks, et lihtsustada kaebuste esitamist ja paljastada ärakasutamine ning vähendada rändajate hirmu selle ees, et nende suhtes algatatakse tagasisaatmismenetlus, kui rändeasutus nad avastab. Enamiku liikmesriikide õiguses on antud nendele sidusrühmadele, eelkõige ametiühingutele, riiklikus mehhanismis tähtis roll, et lihtsustada kaebuste esitamist (16);

| iv) | tööalase ärakasutamisega kokku puutunud ebaseaduslikel rändajatel on raskusi elamisloa menetlusele ligipääsemisel või selle loa saamise tingimuste täitmisel. Sidusrühmad andsid teada, et ohvritel puudub juurdepääs loa kättesaadavuse ja taotlemise alasele teabele ja õigusnõustamisele, samuti teabele, et loa andmine on sageli seotud kriminaalsüüdistuse esitamisega konkreetsele tööandjale ning et loa saamise tingimuseks on ohvri osalemine kriminaalmenetluses, ehkki direktiivis seda ei nõuta (17); |
| --- | --- |

iv)

tööalase ärakasutamisega kokku puutunud ebaseaduslikel rändajatel on raskusi elamisloa menetlusele ligipääsemisel või selle loa saamise tingimuste täitmisel. Sidusrühmad andsid teada, et ohvritel puudub juurdepääs loa kättesaadavuse ja taotlemise alasele teabele ja õigusnõustamisele, samuti teabele, et loa andmine on sageli seotud kriminaalsüüdistuse esitamisega konkreetsele tööandjale ning et loa saamise tingimuseks on ohvri osalemine kriminaalmenetluses, ehkki direktiivis seda ei nõuta (17);

| v) | Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) on näidanud, et mõnes liikmesriigis ei kasuta ebaseaduslikud rändajad olemasolevat kaebuste esitamise süsteemi. Sellel võib olla mitu põhjust: näiteks puudub töötajatel stiimul probleemist teada anda; piiratud teave töötajate õiguste ja olemasoleva kaebuste esitamise mehhanismi kohta; majanduslikud tõkked, nagu liikmemaks ametiühingutes, mis abistavad vaid oma liikmeid, ning eeskätt hirm avastamise, kinnipidamise ja tagasisaatmise ees (18); |
| --- | --- |

v)

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) on näidanud, et mõnes liikmesriigis ei kasuta ebaseaduslikud rändajad olemasolevat kaebuste esitamise süsteemi. Sellel võib olla mitu põhjust: näiteks puudub töötajatel stiimul probleemist teada anda; piiratud teave töötajate õiguste ja olemasoleva kaebuste esitamise mehhanismi kohta; majanduslikud tõkked, nagu liikmemaks ametiühingutes, mis abistavad vaid oma liikmeid, ning eeskätt hirm avastamise, kinnipidamise ja tagasisaatmise ees (18);

| vi) | direktiivi kaitsemeetmete edendamisel ja rakendamisel ning nende meetmete paremal jõudmisel võimalikult paljude ebaseaduslike rändajateni mängivad keskset rolli ka sotsiaalpartnerid ja vabaühendused. Komisjon tugevdab dialoogi dokumentideta töötajaid esindavate sotsiaalpartnerite ja vabaühendustega ning suhtleb nende meetmete arendamisel deklareerimata töö vastase Euroopa platvormiga. |
| --- | --- |

vi)

direktiivi kaitsemeetmete edendamisel ja rakendamisel ning nende meetmete paremal jõudmisel võimalikult paljude ebaseaduslike rändajateni mängivad keskset rolli ka sotsiaalpartnerid ja vabaühendused. Komisjon tugevdab dialoogi dokumentideta töötajaid esindavate sotsiaalpartnerite ja vabaühendustega ning suhtleb nende meetmete arendamisel deklareerimata töö vastase Euroopa platvormiga.

| 5.3. | Komitee märgib, et isegi kui ametiühingud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja ametivõimud on ebaseaduslikke võõrtöötajaid nende õigustest teavitatud, võib päritoluriiki tagasipöördumiskorralduse saamise, sissetuleku kaotamise või mõnel juhul tööandja kättemaksu oht heidutada neid esitamast tööandja suhtes kaebust maksmata jäänud töötasu väljanõudmiseks või võimaliku ärakasutamise hukkamõistmiseks. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Kontrollkäike puudutavad märkused

| 6.1. | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et kontrollkäigud on ebaseaduslikke rändajaid värbavate tööandjate ja ärakasutamise olukordade tuvastamisel kõige olulisem vahend. Nende põhjal saab tööandjaid vastutusele võtta ja karistada ning kehtestada vajalikud meetmed, et kaitsta ebaseaduslikke võõrtöötajaid, keda ära kasutatakse. Direktiivi artikli 13 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid tagama tõhusad ja piisavad kontrollkäigud (mis põhinevad riskihindamisel, mille käigus selgitatakse välja kõige suurema riskiga tegevusvaldkonnad), ilma milleta ei ole võimalik saavutada tööandjate karistuste direktiivi eesmärke (19). Komitee rõhutab samuti, et lisaks tõhusate kontrollkäikude tagamisele tuleb tegeleda ka muude probleemidega, mis on seotud ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike töölevõtmisega. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitee on üllatunud, et teatises ei viidata üldse ei Euroopa Tööjõuametile ega selle osalemisele Euroopa kontrollides, kuna on hästi teada, et paljud ebaseaduslike võõrtöötajate töölevõtmise ja alltöövõtu ahelad tegutsevad Euroopa tasandil, mistõttu on vaja teha kontrollitoiminguid samal tasandil. Komitee toonitab vajadust see olukord kiiresti parandada. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komitee toetab täielikult komisjoni järeldusi kontrollide kohta, eelkõige seoses järgnevaga:






  i) | praeguses süsteemis tehtavate kontrollkäikude arv tõenäoliselt ei heiduta tööandjaid võtmast tööle ebaseaduslikke rändajaid. Tööandjate osakaal kontrollitavates sektorites on enamasti väga väike, mistõttu tööandjad võivad leida, et rändajate ebaseadusliku töölevõtmisega kaasnevad majanduslikud eelised on suuremad kui tõenäosus, et nad kontrollkäikude tegemisel avastatakse (20); |
| --- | --- | --- |

6.3.

i)

praeguses süsteemis tehtavate kontrollkäikude arv tõenäoliselt ei heiduta tööandjaid võtmast tööle ebaseaduslikke rändajaid. Tööandjate osakaal kontrollitavates sektorites on enamasti väga väike, mistõttu tööandjad võivad leida, et rändajate ebaseadusliku töölevõtmisega kaasnevad majanduslikud eelised on suuremad kui tõenäosus, et nad kontrollkäikude tegemisel avastatakse (20);

| ii) | liikmesriigid ja muud sidusrühmad juhivad tähelepanu sellele, et tööinspektsioonidel sageli napib töötajaid ja vahendeid, mis mõjutab tehtavate kontrollkäikude arvu ja sagedust (21); |
| --- | --- |

ii)

liikmesriigid ja muud sidusrühmad juhivad tähelepanu sellele, et tööinspektsioonidel sageli napib töötajaid ja vahendeid, mis mõjutab tehtavate kontrollkäikude arvu ja sagedust (21);

| iii) | sidusrühmad pooldavad ideed rajada tööinspektsiooni kontrollide ja õiguskaitse-/rändealaste kontrollide vahele nn tulemüür, mis tagab, et kontrollkäikude käigus avastatud ebaseaduslikud rändajad ei suunata tagasisaatmismenetluse jaoks sisserändeasutusse (22). |
| --- | --- |

iii)

sidusrühmad pooldavad ideed rajada tööinspektsiooni kontrollide ja õiguskaitse-/rändealaste kontrollide vahele nn tulemüür, mis tagab, et kontrollkäikude käigus avastatud ebaseaduslikud rändajad ei suunata tagasisaatmismenetluse jaoks sisserändeasutusse (22).

| 6.4. | Seda silmas pidades peab komitee lubamatuks, et mitmes liikmesriigis tehtud kontrollkäigud ei keskendu suure riskiga sektoritele – selline olukord ei vasta direktiivi nõuetele (23). Enamikus liikmesriikides on peamised suure riskiga sektorid põllumajandus, ehitus, tootmine, koduhooldusteenused ja sotsiaalabi, majutus ja toitlustus. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komitee juhib tähelepanu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti täheldatud olukorrale, et kui kontrollkäike korraldavad ühiselt tööinspektsioonid ja inimkaubandusevastased üksused või muud spetsiaalsed üksused, kelle töötajaid on koolitatud avastama tööalast ärakasutamist, võivad kontrollkäigud aidata kindlaks teha rändajad, kes on tööalase ärakasutamise või inimkaubanduse ohvrid (24). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Seoses Põhiõiguste Ameti arvamusega märgib komitee siiski, et sidusrühmad ja kohapeal töötavad isikud on täheldanud, et töötajad, keda ära kasutatakse, ei julge kontrollkäikude ajal oma olukorrast teada anda, kuna valitseb oht, et nad peetakse kinni ja saadetakse tagasi, eriti kui kontrollkäiku viivad läbi ühiselt tööinspektsioon ja politsei või sisserändeasutus. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Märkimisväärseid lünki teabes puudutavad märkused

| 7.1. | Direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid peavad edastama komisjonile igal aastal teabe kontrollkäikude arvu ja tulemuste, tööandjate poolt välja makstud maksmata jäänud töötasu, muude kohaldatud meetmete ja kaebuste esitamise lihtsustamise kohta. See teave on oluline, et hinnata direktiivi meetmete rakendamist ja tagajärgi. Paraku esitavad liikmesriigid väga piiratud ja ebaühtlast teavet, mistõttu esineb andmetes kontrollkäikude ja nende tulemuste kohta suuri lünki (25). |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Usaldusväärse ja täieliku teabe puudumise tõttu on keeruline lõplikult hinnata, kas direktiivil on olnud mõju ebaseadusliku töötamise tõkestamisel ja selle nähtuse vähendamisel ning kas liikmesriikides rakendatavad kriminaalkaristused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Parem teabe kogumine suurendaks jõustamisstrateegia tõhusust nii liikmesriigi kui ka ELi tasandil (26). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et komisjoni initsiatiivi seada Euroopa rändevõrgustiku toel sisse infotehnoloogiline aruandlussüsteem ja andmebaas, mis võimaldab õigeaegselt hankida korrapärast ja võrreldavat teavet (27). Euroopa rändevõrgustik võib samuti olla kasulik vahend vastastikuse õppe võimaluste korraldamiseks ja tavade vahetamiseks liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade vahel. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Komitee leiab, et see andmebaas peab olema kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse sätetega ning et liikmesriikide sisserändeasutustel ei tohiks olla võimalik kasutada seda ebaseaduslike töötajate tuvastamiseks ega seejärel nende päritoluriiki tagasisaatmiseks. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Ebaseadusliku töötamise vastase tegevuse tõhustamist puudutavad märkused

| 8.1. | Komitee toetab täielikult komisjoni järgmisi seisukohti ja kavatsusi, mis on esitatud arvamuse aluseks olevas teatises. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.1.1. | Võitluseks ebaseadusliku rändega peab Euroopa Liit tegelema kõigi selle nähtuse tahkudega, rakendades terviklikku lähenemisviisi, nagu on märgitud uues rände- ja varjupaigaleppes. Lisaks sellele, et EL peab käsitlema rände algpõhjuseid, taaselavdama partnerluses kolmandate riikidega võitluse inimsmugeldajate vastu ja kiirendama seaduslike ELi sisserändamise võimaluste avamist, peab EL tõhustama võitlust ebaseadusliku töötamise vastu, sest see on ebaseadusliku rände tõukejõud ning ärakasutamise ja kuritarvitamise allikas. Selleks on vaja jõuda selleni, et direktiivi – kõige võimsamat meie käsutuses olevat vahendit, mille potentsiaal tuleb alles täielikult ära kasutada – rakendatakse ja kohaldatakse tõhusamalt (28). |
| --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.2. | Toetades liikmesriike nende rakendamisalastes jõupingutustes, jälgib komisjon pidevalt ka direktiivi rakendamist ja eelkõige püüab tagada direktiivi tõhusa järgimise. Pärast käsitletava teatise vastuvõtmist võtab komisjon ühendust nende asjaomaste asutustega, et saada lisateavet selle kohta, kuidas täidetakse direktiivist tulenevaid peamisi kohustusi, mis on seotud karistuste, kontrollkäikude ja rändajate õiguste kaitsmisega, ning et teha kindlaks võimalikud lahendused. Vajaduse korral algatab komisjon rikkumismenetluse (29). |
| --- | --- |

8.1.2.

| 8.1.3. | Komisjon viib 2022. aasta lõpuks ellu teatises esitatud meetmed ja annab järgmises rakendamisaruandes, mis tuleb esitada hiljemalt 2024. aastal, saavutatud tulemustest teada. Seejärel kaalub komisjon, kas kehtivat õigusraamistikku on vaja muuta, võttes arvesse teatises esitatud soovituste põhjal tehtud edusamme, uuendatud jõupingutusi direktiivi rakendamisel ja järgimise tagamisel ning võimalikku arengut ebaseadusliku töötamise valdkonnas, samuti seda, kas tööandjate karistuste direktiiv sobib endiselt sellele probleemile reageerimiseks (30). |
| --- | --- |

8.1.3.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Teatis COM(2021) 592 final, lk 1.

1

(2)  COM(2021) 592 final, 1. peatükk.

2

(3)  COM(2021) 592 final, 6. peatükk.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/52/EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded (ELT L 168, 30.6.2009, lk 24).

4

(5)  COM(2021) 592 final, sissejuhatus.

5

(6)  COM(2021) 592 final, punkt 2.3.

6

(7)  Kohtuasi Chowdury jt vs. Kreeka. Kohutavad elu- ja töötingimused Manoladas pälvisid tähelepanu 2013. aastal, kui valvurid avasid tule ning vigastasid tõsiselt 30 Bangladeshi töötajat, kes nõudsid neile ettenähtud palga väljamaksmist.

7

vs

(8)  COM(2021) 592 final, punkt 2.

8

(9)  COM(2021) 592 final, punkt 2.3.

9

(10)  COM(2021) 592 final, punktid 2.1 ja 2.2.

10

(11)  COM(2021) 592 final, punkt 2.1.

11

(12)  COM(2021) 592 final, punkt 2.2.

12

(13)  COM(2021) 592 final, punkt 2.2.

13

(14)  COM(2021) 592 final, punkt 3.

14

(15)  COM(2021) 592 final, punkt 3.

15

(16)  COM(2021) 592 final, punkt 3.2.

16

(17)  COM(2021) 592 final, punkt 3.2.

17

(18)  COM(2021) 592 final, punkt 3.2.

18

(19)  COM(2021) 592 final, punkt 4.1.

19

(20)  COM(2021) 592 final, punkt 4.1.

20

(21)  COM(2021) 592 final, punkt 4.1.

21

(22)  COM(2021) 592 final, punkt 4.1.

22

(23)  COM(2021) 592 final, punkt 4.1.

23

(24)  COM(2021) 592 final, punkt 4.1.

24

(25)  COM(2021) 592 final, punkt 5.

25

(26)  COM(2021) 592 final, punkt 5.

26

(27)  COM(2021) 592 final, punkt 5.

27

(28)  COM(2021) 592 final, punkt 6.

28

(29)  COM(2021) 592 final, punkt 6.

29

(30)  COM(2021) 592 final, punkt 6.

30

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine muudatusettepanek, mis kogus hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 59 lõige 3).

MUUDATUSETTEPANEK 5

SOC/705. Karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele

Punkti 1.7 alapunkti i kolmas taane

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | täpsustada seoses inspekteerimisstrateegiaga, et kontrolle ei viida läbi koos rändeametiasutustega ja et tööinspektorid ei ole kohustatud teatama ametivõimudele võimalike
  ebaseaduslike rändajate
  olemasolust, kui see töökoha kontrolli käigus avastatakse
  ; |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

—

täpsustada seoses inspekteerimisstrateegiaga, et kontrolle ei viida läbi koos rändeametiasutustega ja et tööinspektorid ei ole kohustatud teatama ametivõimudele võimalike
  ebaseaduslike rändajate
  olemasolust, kui see töökoha kontrolli käigus avastatakse
  ;

| — | kutsuda üles selgitama tööinspektsioonide kontrollistrateegiat ja nende ametialast vastutust
  ebaseaduslike rändajate
  tuvastamisel. Komitee märgib, et tööinspektsioonid ja rändeasutused teevad sisserände-eeskirjade jõustamiseks sageli ühiseid kontrollkäike. Tuleks tunnistada, et sellised kontrollkäigud võivad heidutada ärakasutatud töötajaid kontrolli käigus oma kogemustest teatamast. Seepärast soovib komitee tööinspektsioonide strateegia ja nende õiguslike kohustuste selget määratlemist; |
| --- | --- |

—

kutsuda üles selgitama tööinspektsioonide kontrollistrateegiat ja nende ametialast vastutust
  ebaseaduslike rändajate
  tuvastamisel. Komitee märgib, et tööinspektsioonid ja rändeasutused teevad sisserände-eeskirjade jõustamiseks sageli ühiseid kontrollkäike. Tuleks tunnistada, et sellised kontrollkäigud võivad heidutada ärakasutatud töötajaid kontrolli käigus oma kogemustest teatamast. Seepärast soovib komitee tööinspektsioonide strateegia ja nende õiguslike kohustuste selget määratlemist;

Motivatsioon

Muudatusettepaneku eesmärk on selgitada tööinspektorite rolli nende ametikohustuste raames ja juhtida tähelepanu sellele, et neil on kohustus teatada ametiasutustele ebaseaduslikest rändajatest, kui neid kontrollitud töökohtades leitakse, kuid samas tunnistatakse ka, et ühiskontrollid võivad heidutada ärakasutatud töötajaid oma kogemustest kontrolli käigus teatamast. Väga soovitav on selgitada tööinspektorite strateegiat.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 48 |
| --- | --- |
| Vastu: | 70 |
| Erapooletuid: | 16 |

Poolt:

48

Vastu:

70

Erapooletuid:

16

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/90 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/90

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteearvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi uuendatud tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2021– 2025)““

(COM(2021) 591 final)

(2022/C 290/15)

| Raportöör: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Raportöör:

José Antonio MORENO DÍAZ

Kaasraportöör:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimused ja kodakondsus |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 212/0/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 1.12.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimused ja kodakondsus

Vastuvõtmine sektsioonis

7.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

212/0/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine on piiriülene kuritegevus, mis seab ohtu inimeste elu, rikub põhiõigusi ja häirib rändevoogude nõuetekohast haldamist. Viimase 20 aasta jooksul on inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine suurenenud mitmesuguste päritoluriigist lahkuma ajendavate tegurite (inimõiguste rikkumised, vägivald, konfliktid, ebavõrdsus, majanduslikud ja keskkonnategurid jne) tõttu, kuid ka seetõttu, et paljude riikide territooriumidele pääsemiseks puuduvad seaduslikud vahendid. COVID-19 pandeemia tulemusel suurenenud piirangud on suurendanud inimeste hulka, kes kasutavad selliseid ebaseaduslikke võrgustikke koos kõigi sellega kaasnevate ohtudega. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa rändepoliitika on alates selle loomisest seadnud muu hulgas eesmärgiks võidelda sellise kuritegevuse vastu, ennetada rändajate ärakasutamist kuritegelike võrgustike poolt ja vähendada ebaseadusliku rände ajendeid. ELi uuendatud tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2021–2025) tuleks käsitleda kui vahendit, mis tagab järjepidevuse ja parandab Euroopa Liidu positsiooni võitluses sellist laadi kuritegevuse vastu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Europoli andmetel on enam kui 90 % Euroopa Liitu ebaseaduslikult sisenevatest inimestest läbinud mõne reisietapi ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate võrgustike abil. Rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastase võitluse raames peab Euroopa Liit prioriteediks koostööd partnerriikidega, et vähendada sellisele ohtlikule reisile asumise ajendeid, tegeleda ebaseadusliku rände algpõhjustega, edendada seaduslikku rännet ning seaduslikke ja turvalisi rändeteid Euroopa Liidu riikidesse, tugevdada ühispiiride haldamist, tegeleda tõmbeteguritega, nagu ebaregulaarne töö, ning hõlbustada nende isikute tagasipöördumist ja taasintegreerimist, kes satuvad ELi territooriumil ebaseaduslikku olukorda. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab kiiduväärseks ELi uuendatud tegevuskava ja selles välja pakutud kõikehõlmavat lähenemisviisi, mis on jätk Euroopa Liidu tööle rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu võitlemisel. On selge, et kuritegevuseks liigituv ebaseaduslik üle piiri toimetamine seab ohtu rändajate elu ja rikub nende õigusi ning kasutab ära inimesi, kes soovivad pääseda ELi territooriumile, ning ühtlasi ohustab Euroopa julgeolekut. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee mõistab, et välispiiride kaitsmine on Euroopa Liidu prioriteet, kuid juhib tähelepanu sellele, et välispiiride kaitsmisel tuleb alati austada inimõigusi ja rahvusvahelise avaliku õiguse puutumatust, kaitstes alati inimesi ja vältides solidaarsuse kriminaliseerimist. Mingil juhul ei saa võitlust rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu kunagi suunata rändajate endi ega neile antava humanitaarabi ja abi vastu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee peab oluliseks võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu kogu rändeteed hõlmava lähenemisviisi abil. See tähendab ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate võrgustike vastu kavandatavate meetmete tugevdamist õigus- ja politseikoostöö täiustamise teel, samuti paremat koostööd ja dialoogi naaberriikidega võitluses ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate võrgustike vastu, meetmete tugevdamist ärakasutamise ennetamiseks ja ebaseaduslikult üle piiri toimetatud isikute kaitse tagamiseks ning kooskõlastatumat ja jõulisemat võitlust ebaregulaarse töö ja tööalase ärakasutamise vastu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee nõustub, et inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate võrgustike kasumi vähendamiseks tuleb kõrvaldada nõudlus. Siiski hoiatab komitee häiringute eest, mis võivad tekkida, kui käsitleda üksnes pakkumise poolt (võrgustikud). Seoses sellega juhib komitee tähelepanu asjaolule, et sellise ebaseadusliku äritegevuse suures osas deaktiveerimiseks on keskne tähtsus seaduslike, tõhusate ja turvaliste kanalite olemasolul ning varjupaigaõiguse kaitsel. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Samuti mõistab komitee teravalt hukka rändajate ja varjupaigataotlejate ärakasutamise ELi destabiliseeriva elemendina (1). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et inimeste kaitsmist ning arstiabi (2) ja solidaarsusabi andmist ei tohiks kriminaliseerida ega käsitleda samamoodi nagu ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevaid võrgustikke ning selle eest tuleks vastutusele võtta ainult siis, kui need teod on toime pandud tahtlikult ja sooviga saada otsest või kaudset rahalist või muud materiaalset kasu (3). Tuleb selgesõnaliselt lisada klausel kohustusliku vastutusest vabastamise kohta juhul, kui abi- või tugimeetmed olid ajendatud humanitaarsetest põhjustest. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine on piiriülene kuritegevus, mis seab ohtu inimeste elu, rikub põhiõigusi ja häirib rändevoogude nõuetekohast haldamist. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Viimase 20 aasta jooksul on inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine suurenenud mitmesuguste päritoluriigist lahkuma ajendavate tegurite (inimõiguste rikkumised, vägivald, konfliktid, ebavõrdsus, majanduslikud ja keskkonnategurid jne) tõttu, kuid ka seetõttu, et paljude riikide territooriumidele pääsemiseks puuduvad seaduslikud vahendid. COVID-19 pandeemia tulemusel suurenenud piirangud on suurendanud inimeste hulka, kes kasutavad selliseid ebaseaduslikke võrgustikke koos kõigi sellega kaasnevate ohtudega (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Peamine erinevus rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vahel on see, et esimesel juhul osalevad rändajad vabatahtlikult rändeprotsessis ja maksavad ebaseaduslikult üle piiri toimetajate teenuste eest, inimkaubanduse korral kaubeldakse inimestega tööalasel, seksuaalsel või elundite eemaldamise eesmärgil ning nad on ohvrid, kes vajavad abi ja tuge. Inimkaubandusega seotud tegevus ei pruugi olla piiriülene. Need kaks nähtust on sageli omavahel seotud, sest ebaseaduslikult üle piiri toimetatud inimesed võivad sattuda inimkaubitsejate ohvriks tööalase, seksuaalse või muud laadi ärakasutamise eesmärgil. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Euroopa rändepoliitika on alates selle loomisest seadnud muu hulgas eesmärgiks võidelda sellise kuritegevuse vastu, ennetada rändajate ärakasutamist kuritegelike võrgustike poolt ja vähendada ebaseadusliku rände ajendeid. Euroopa Komisjoni 2020. aastal esitletud rände- ja varjupaigaleppes märgitakse, et rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastane võitlus on prioriteet ning et tugevdatakse koostööd päritolu- ja transiidiriikidega, et hoida ära ohtlikke teekondi ja ebaseaduslikke piiriületusi, eelkõige luues kolmandate riikidega konkreetseid partnerlussuhteid rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Europoli andmetel on enam kui 90 % Euroopa Liitu ebaseaduslikult sisenevatest inimestest läbinud mõne reisietapi ebaseadusliku üle piiri toimetamisega. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ELi uuendatud tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2021–2025) tuleks käsitleda kui vahendit, mis tagab järjepidevuse Euroopa Liidu võitluses sellist laadi kuritegevuse vastu. Rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ei tule käsitleda mitte ainult kui rändeprobleemi, vaid ka kui julgeolekuohtu, mis mõjutab ELi välispiire. ELi välispiiride asjakohane haldamine ja kaitse, järgides rahvusvahelist õigusraamistikku ja põhiõigusi, on olulise tähtsusega küsimus. EL peab tugevdama ühiseid standardeid ja menetlusi viisil, mis järgib inimõigusi ja rahvusvahelisi standardeid, et hoida ära rändajate ebaseaduslikku ELi toimetamist. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastase võitluse raames peab Euroopa Liit prioriteediks koostööd partnerriikidega, et vähendada sellisele ohtlikule reisile asumise ajendeid, tegeleda ebaseadusliku rände erinevate algpõhjustega, edendada seaduslikku rännet ning seaduslikke ja turvalisi rändeteid Euroopa Liidu riikidesse, tugevdada ühispiiride haldamist ning hõlbustada nende isikute tagasipöördumist ja taasintegreerimist, kes satuvad Euroopa territooriumil ebaseaduslikku olukorda (5). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastane võitlus hõlmab ka tööandjate karistuste direktiivi (6) tugevdatud kohaldamist ja arusaama, et ebaregulaarne töö on ebaseadusliku rände üks ajend ning võib olla seotud rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega – tuleb meeles pidada, et kui ELis on ebaseaduslikus olukorras välismaalasest töötajaid, siis tähendab see ühtlasi, et seal on ka seadusi mittejärgivaid tööandjaid, kes pakuvad neile ebaseaduslikku tööd, mis ei vasta miinimumtöötingimustele palga, tööaja, töötervishoiu- ja tööohutustingimuste jms osas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ELi uuendatud tegevuskavas rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2021–2025) võetakse arvesse alates 19. märtsist kuni 11. juunini 2021 toimunud sihtkonsultatsioonide ja avaliku konsultatsiooni tulemusi. Aidates kaasa kuritegeliku tegevuse katkestamisele, toetab see ka ELi julgeolekuliidu strateegia (7) ning ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) (8) ja inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia (2021–2025) (9) eesmärke. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Kommentaarid ELi uuendatud tegevuskava kohta rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2021–2025)

| 3.1. | Komitee peab kiiduväärseks ELi uuendatud tegevuskava ja selles välja pakutud kõikehõlmavat lähenemisviisi, mis on jätk Euroopa Liidu tööle rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | On selge, et kuritegevuseks liigituv üle piiri toimetamine seab ohtu rändajate elu ja rikub nende õigusi ning ühtlasi kasutab ära inimesi, kes soovivad pääseda ELi territooriumile. Seetõttu leiab komitee, et sellise kuritegevuse vastu võitlemiseks tuleb kasutusele võtta vajalikud mehhanismid ja vahendid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee mõistab, et välispiiride kaitsmine on samuti Euroopa Liidu prioriteet, kuid juhib tähelepanu sellele, et välispiiride kaitsmisel tuleb alati austada inimõigusi ja rahvusvahelise avaliku õiguse puutumatust, kaitstes alati inimesi ja vältides solidaarsuse kriminaliseerimist. Mingil juhul ei saa võitlust rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu kunagi suunata rändajate endi ega neile antava humanitaarabi ja abi vastu ning see ei saa olla ettekääne varjupaigaõiguse kaotamiseks nii ELis kui ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Inimeste kaitsmist ning arstiabi (10) ja solidaarsusabi andmist ei tohiks kriminaliseerida ega käsitleda samamoodi nagu ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevaid võrgustikke ning selle eest tuleks vastutusele võtta ainult siis, kui need teod on toime pandud tahtlikult ja sooviga saada otsest või kaudset rahalist või muud materiaalset kasu (11). Tuleb selgesõnaliselt lisada klausel kohustusliku vastutusest vabastamise kohta juhul, kui abi- või tugimeetmed olid ajendatud humanitaarsetest põhjustest. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee peab oluliseks võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu kogu rändeteed hõlmava lähenemisviisi abil ning teadvustada, et seaduslike ja turvaliste rändeteede puudumine on üks põhjuseid, miks ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevad võrgustikud saavad õitseda. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee leiab samuti, et ebaregulaarset tööd võib seostada võrgustikega, mis inimesi ebaseaduslikult üle piiri toimetavad; sageli lõpeb see tööalase ärakasutamisega. Seetõttu peab komitee vajalikuks jõupingutusi, et tööandjate karistuste direktiivi paremini rakendada ning võidelda ebaregulaarse töö ja tööalase ärakasutamise vastu kooskõlastatumal ja jõulisemal viisil. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee peab vajalikuks tugevdada ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate võrgustike vastu kavandatud meetmeid, parandades õigus- ja politseikoostööd, toetades kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi (EMPACT) ja Eurojusti tööd ning täiustades kohapeal teabe kogumist ja teavituskampaaniaid rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega seotud ohtude kohta. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee peab kiiduväärseks asjaolu, et see integreeritud lähenemisviis hõlmab ka koostöö ja dialoogi parandamist naaberriikidega ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate võrgustike vastu võitlemisel, kuid hoiatab, et selliste põhimõtete nagu tagasipöördumine ja taasintegreerimine väär rakendamine võib mõjuda negatiivselt koostöösuhetele nende riikidega, mille tulemusel võivad ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevad võrgustikud tugevneda. Sellega seoses tuleb märkida, et komisjoni teatises juhitakse õigesti tähelepanu riiklike osalejate suurenevale rollile ebaseadusliku rände kunstlikul loomisel ja hõlbustamisel, et edendada ELi destabiliseerimist. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee peab oluliseks tugevdada meetmeid ärakasutamise ennetamiseks ja ebaseaduslikult üle piiri toimetatud isikute kaitse tagamiseks. Sellega seoses peab komitee vajalikuks töötada vastavalt kogu rändeteed hõlmavale lähenemisviisile välja katsemeetmed, milles osalevad päritolu-, transiidi- ja sihtriikide ametiasutused ja sotsiaalvaldkonna osalejad. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee peab rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastaste operatiivpartnerluste arendamist kolmandate riikidega huvipakkuvaks, kuid ta juhib tähelepanu sellele, et asjakohased kokkulepped ei tohi rikkuda Euroopa Liidu juhtpõhimõtteid, samuti ei tohi kokkuleppeid sõlmida riikidega, kus esineb süstemaatilist inimõiguste rikkumist. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee leiab, et ELi uuendatud tegevuskavas rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2021–2025) on hästi välja toodud sellise kuritegevusega kaasnevad ohud ja kiirus, millega ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevad võrgustikud kohanevad oludega ja rakendavad uusi tehnoloogiaid suurimat kasu tooval viisil. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee nõustub, et inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate võrgustike kasumi vähendamiseks tuleb kõrvaldada nõudlus, nagu on märgitud uuendatud tegevuskavas. Siiski hoiatab komitee häiringute eest, mis võivad tekkida, kui käsitleda üksnes pakkumise poolt (võrgustikud), mõistmata, et nõudluse vähendamiseks on vaja struktuurireforme. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu asjaolule, et sellise ebaseadusliku äritegevuse suures osas deaktiveerimiseks on keskne tähtsus seaduslike, tõhusate ja turvaliste kanalite olemasolul ning varjupaigaõiguse kaitsel. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee väljendab muret selle pärast, et kui ennetada paremini ebaseaduslikku üle piiri toimetamist – see on eesmärk, mida komitee pooldab – võib see viia haavatavate rändajate abistamise mehhanismide rikkumiseni. Komitee toob esile asjaolu, et viimastel kuudel on sagenenud erakondade ja valitsuste meetmed solidaarsusaktide kriminaliseerimiseks. Komitee juhib tähelepanu sellele, et haavatavate inimeste kaitsmist ning arstiabi (12) ja solidaarsusabi andmist ei tohiks kriminaliseerida ega käsitleda samamoodi nagu ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevaid võrgustikke (13). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee leiab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata ebaseadusliku üle piiri toimetamise ohvritele, eriti neile, kes on haavatavamad, näiteks (saatjata) alaealised, (14) puuetega inimesed ja naised (15). Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles koostama saatjata alaealiste välismaalaste kaitse direktiivi, millega kaitstaks lapse parimaid huve. Peale selle tuleks kodanikuühiskonna osalejate, sotsiaalasutuste ja vabaühenduste rolli ebaseadusliku üle piiri toimetamise ohvrite abistamisel ja toetamisel tunnustada humanitaartegevusena, mis tugevdab ELi põhimõtteid. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee tunnistab, et tegevuskava on ka asjakohane ja käsitleb selgelt rändajate ärakasutamisega seotud praeguseid probleeme, kus riiklike osalejate otsene kaasatus on ilmselge. Komitee, nagu ka Euroopa Ülemkogu, (16) mõistab ühtlasi teravalt hukka rändajate ja varjupaigataotlejate ärakasutamise destabiliseeriva elemendina, nagu on hiljuti täheldatud Maroko ja eelkõige Valgevene piiridel (17). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriigid on alati kohustatud täitma lisaks kogu ELi õigusraamistikule ka rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 1967. aasta New Yorgi protokolli varjupaigaõiguse kohta. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Rände ohuna käsitamine ja rändajaid kui ohtu kajastav diskursus dehumaniseerib inimesi ja soosib üksnes neid, kes soovivad neid geostrateegilistel ja rahvuspoliitilistel põhjustel ära kasutada. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Komitee peab kahetsusväärseks, et võitlusele rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu pööratakse palju suuremat tähelepanu kui võitlusele inimkaubanduse vastu, mis on endiselt kõige tulusam kuritegevuse valdkond ja kujutab endast mitte ainult inimõiguste rikkumist, vaid ka reaalset ohtu riiklikule julgeolekule, majanduskasvule ja kestlikule arengule (18). |
| --- | --- |

3.18.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostamisel olev arvamus REX 554.

1

(2)  Euroopa Arstide Alalise Komitee (CPME) avaldus solidaarsustegevuse kriminaliseerimise kohta. Vaata ka Euroopa Parlamendi 2019. aasta raportit „Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update“.

2

(3)  Rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendav maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalase ebaseaduslikku toimetamist tõkestava protokolli artikkel 6.

3

(4)  Global Initiative (2021), „The Global Illicit Economy“.

4

(5)  ELT C 517, 22.12.2021, lk 86.

5

(6)  Direktiiv 2009/52/EÜ.

6

(7)  COM(2020) 605 final.

7

(8)  COM(2021) 170 final.

8

(9)  COM(2021) 171 final.

9

(10)  Euroopa Arstide Alalise Komitee (CPME) avaldus solidaarsustegevuse kriminaliseerimise kohta. Vaata ka Euroopa Parlamendi 2019. aasta raportit „Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update“.

10

(11)  Rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendav maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalase ebaseaduslikku toimetamist tõkestava protokolli artikkel 6.

11

(12)  Euroopa Arstide Alalise Komitee (CPME) avaldus solidaarsustegevuse kriminaliseerimise kohta. Vaata ka Euroopa Parlamendi 2019. aasta raportit „Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update.

12

(13)  Euroopa Nõukogu rahvusvaheliste vabaühenduste konverentsi vabaühenduste õiguse ekspertnõukogu: „Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe Member States“ (2019).

13

(14)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 24.

14

(15)  Ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkuleppe eesmärk nr 9: riikidevahelise koostöö tugevdamine rändajate ebaseaduslikule üle piiri toimetamisele reageerimisel. Samuti punkti 25 alapunkt c: töötada rändeteedel välja sootundlikud ja lastega arvestavad koostööprotokollid, milles kirjeldatakse etapiviisilisi meetmeid ebaseaduslikult üle piiri toimetatud rändajate nõuetekohaseks tuvastamiseks ja abistamiseks.

15

(16)  JOIN(2021) 32 final, „Vastus riigi toetusel toimuvale rändajate ärakasutamisele ELi välispiiril“.

16

(17)  https://www.eesc.europa.eu/et/news-media/presentations/eesc-expresses-its-concern-about-situation-border-belarus

17

(18)  Bigio, J., & Vogelstein, R. B. (2021), „Ending Human Trafficking in the Twenty-First Century“, European Council on Foreign Relations.

18

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/95

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Paremad töötingimused tugevama sotsiaalse Euroopa jaoks: digitaliseerimise kõigi hüvede rakendamine tulevikutöö heaks““

(COM(2021) 761 final)

ja teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv platvormitöö tingimuste parandamise kohta“

(COM(2021) 762 final)

(2022/C 290/16)

| Raportöör: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Raportöör:

Cinzia DEL RIO

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 17.1.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 4.5.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 7.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 149/80/18 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 17.1.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 4.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

7.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

149/80/18

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Pandeemia on toonud esile mõned juba käimasolevad muutused töömaailmas ja kiirendanud igat liiki platvormitöö laiendamist, tugevdades seeläbi digimajanduse kasvu ja mõju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt Euroopa Komisjoni ettepaneku üle võtta Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise raames vastu direktiiv platvormitöö tingimuste parandamise kohta (COM(2021) 762). Selle regulatiivse sekkumise eesmärk peaks olema töösuhete liigitamise ja algoritmide kasutamise kriteeriumide selge määratlemine ning see peaks võimaldama juurdepääsu sotsiaal- ja töökaitsele ning sotsiaalsetele ja töötajate õigustele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on juba mitmes varasemas arvamuses, mis on praeguse arvamuse jaoks jätkuvalt asjakohased, rõhutanud platvormitööga kaasnevaid võimalusi ja raskusi ning vajadust kehtestada selged ja õiglased eeskirjad, et tagada aus konkurents siseturul, töötajate õiguste tõhus rakendamine ja paremad töötingimused. Üldine eesmärk on jõustada ja tugevdada siseturgu, tagades kõigile osalejatele võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee on rõhutanud, et platvormimajandus avab võimalusi nii ettevõtetele kui ka töötajatele. Ettevõtted võivad jõuda uutele turgudele, vähendada kulusid ning kasutada ära digitehnoloogia uuendusi ning juurdepääsu üleilmsele ja kohalikule tööjõule, et suurendada tõhusust ja tootlikkust. Töötajatel on uued sissetuleku- ja töövõimalused, mis on üha tähtsamad ja isegi kriitilise kaaluga haavatavate rühmade puhul, nagu noored, rändajad ja naised. Neid võimalusi tuleb käsitleda sotsiaalselt jätkusuutlikul viisil. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Platvormimajanduse töötingimustega seoses tõstatatud probleemid hõlmavad piiratumat juurdepääsu sotsiaalkaitsele ja sotsiaalkindlustuskattele, tervise- ja ohutusriske, ebakindlat tööd, killustunud tööaega, ebapiisavat sissetulekut ja raskusi kollektiivsete õiguste tunnustamise tagamisel. Nende probleemidega tuleb tegeleda ja leida tasakaalustatud lahendused asjakohasel tasandil – Euroopa ja riigi tasandil ning platvorme hõlmavate kollektiivläbirääkimiste kaudu. Komitee peab vajalikuks tagada nn traditsiooniliste ettevõtete ja digivahendeid kasutavate ettevõtete võrdne kohtlemine, võttes arvesse algoritmilise juhtimise funktsioone – kui neid kasutatakse selleks, et juhtida töökorraldust ja töösuhteid –, milleks on juhendamine, kontroll ja/või korralduslik pädevus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Digitaalsed tööplatvormid on erineva suurusega. Platvormidel tegutsevaid VKEsid kimbutavad muud probleemid, mida tuleb arvesse võtta, sealhulgas mis puudutab taristuga seotud kulusid ja halduskoormust ning digiüleminekuga kohanemist. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee tunnistab, et tööaja paindlikkus võib olla platvormitöö positiivne omadus, mida hindavad eelkõige need kes sõltuvad platvormitööst kui lisasissetulekuallikast. Küll aga peaks paindlikkus alati põhinema ELi õigusega tagatud põhiliste sotsiaalsete ja tööstandardite järgimisel. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee nõustub, et töösuhte õiguslik liigitus ja selle selge eristamine tegelikust füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest on keskse tähtsusega nii ettevõtetele kui ka töötajatele õiguskindluse ning töötajate õiguste ja kaitse tagamiseks. Seda küsimust käsitletakse aga eri liikmesriikides erinevalt. Konkreetseid valdkondi käsitlevad õigusnormid, töövaidluste järgsed kohtuotsused ja kollektiivlepingud platvormitöö sihtrühmades põhjustavad ELis kehtivate õigusaktide killustatust ja platvormitöötajate erinevat kohtlemist eri liikmesriikides. Nii maksude maksmise kui ka sotsiaalmaksete tegemise tagamiseks ning kollektiivläbirääkimiste algatamise eesmärgil on vaja selgelt määratleda õiguslikult vastutav tööandja. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Euroopal ei saa olla samadele probleemidele erinevaid regulatiivseid lähenemisviise. Komitee toetab Euroopa Komisjoni seadusandliku ettepaneku eesmärki käsitleda neid liikmesriikides kehtivaid väga erinevaid eeskirju. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee rõhutab, et direktiivi uued eeskirjad peavad põhinema ELi sotsiaalõigustikul ja sisaldama selgeid määratlusi, mis ei tohiks olla vastuolus liikmesriikide õigustiku, kollektiivlepingute ega kohtute kohtupraktikaga. Direktiiv peaks olema selge õigusraamistik, mida tuleb riiklikul tasandil kohandada siseriiklike õigusaktide ja tavade järgi, soodustades eelkõige kollektiivläbirääkimisi. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Lisaks käsitletakse käesolevas arvamuses eelkõige kavandatava direktiivi järgmisi aspekte.

  Liigitamiskriteeriumid: komitee rõhutab, et direktiivi ettepaneku artiklis 4 sätestatud liigitamiskriteeriumid ei kajasta digitaalse turu dünaamilist ja kiiret arengut, mistõttu muutuvad need ebamääraseks ja mitmetähenduslikuks, ning neid tuleks pidevalt ajakohastada. Asjakohasem oleks märkida, et töösuhte eeldus tuleb kasuks neile töötajatele, kes töötavad ja/või osutavad teenuseid konkreetsete juhendamis-, kontrolli- ja/või korraldusliku pädevuse funktsioonide raames, mida täidab asjaomane digiplatvorm algoritmilise juhtimise kaudu, ning kehtestada seega kriteeriumid nende funktsioonide alusel. Komitee nõustub, et platvormidel on võimalus töösuhte eeldus ümber lükata. |
| --- | --- |

1.11.

Liigitamiskriteeriumid: komitee rõhutab, et direktiivi ettepaneku artiklis 4 sätestatud liigitamiskriteeriumid ei kajasta digitaalse turu dünaamilist ja kiiret arengut, mistõttu muutuvad need ebamääraseks ja mitmetähenduslikuks, ning neid tuleks pidevalt ajakohastada. Asjakohasem oleks märkida, et töösuhte eeldus tuleb kasuks neile töötajatele, kes töötavad ja/või osutavad teenuseid konkreetsete juhendamis-, kontrolli- ja/või korraldusliku pädevuse funktsioonide raames, mida täidab asjaomane digiplatvorm algoritmilise juhtimise kaudu, ning kehtestada seega kriteeriumid nende funktsioonide alusel. Komitee nõustub, et platvormidel on võimalus töösuhte eeldus ümber lükata.

| 1.12. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et töötajaid märkimisväärselt mõjutava algoritmilise juhtimise erimõõde ei pruugi kehtida sellise töösuhte eelduse määratlemisel, milles osalevad registreeritud spetsialistid või riiklike kutseühingute liikmed, kui need on olemas. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Algoritmilise juhtimise eeskirjad: komitee on nõus, et algoritmilisel juhtimisel on töötingimustele tähelepanuväärne mõju ning see peaks olema töötajate ja ettevõtete jaoks läbipaistev ja vastutustundlik. Algoritmilise juhtimise kaudu tehakse järelevalvet, määratakse ülesandeid, antakse töötajate autonoomiat piiravaid otseseid juhiseid ja hinnatakse töötajaid, sealhulgas nende tulemuslikkust ja käitumist, sissetulekut ja töötingimusi, ning see võib isegi põhjustada vallandamist. Direktiivis tuleks sõnaselgelt sätestada, et III peatükis kehtestatud õigusi kohaldatakse kõigis olukordades, kus algoritmilist juhtimist kasutatakse töösuhte kontekstis. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee on seisukohal, et kõigile platvormitöötajatele peaks olema tagatud andmete ülekandmise õigus ja õigus platvormidelt oma andmeid, sealhulgas oskustega seotud andmeid alla laadida. Tuleks lisada ka sätted, mis võimaldaksid kasutada õigust vaadata läbi automatiseeritud või poolautomatiseeritud otsus. Otsuseid, mis võivad oluliselt mõjutada töösuhteid, peaksid tegema inimesed. Komitee hindab asjaolu, et Euroopa Komisjoni ettepanek on samm selles suunas. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee rõhutab tõhusa jõustamise tähtsust andmekaitseasutuste ja tööinspektsioonide tugevama koostöö kaudu ning vajadust selgitada, kes vastutab, sealhulgas piiriülestes olukordades. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Kollektiivsed õigused: komitee rõhutab, et direktiivi artiklis 14 tuleks sõnaselgelt viidata ametiühingutele, kellel on õigus pidada kollektiivläbirääkimisi. Lisaks tuleks teavitamis- ja konsulteerimisõigusi ning kollektiivläbirääkimiste õigust laiendada kõigile platvormitöötajatele. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Direktiiviga tuleks tagada platvormitöötajatele õiglased lõpetamismenetlused ning teavitamis- ja konsulteerimiskord kollektiivse koondamise korral. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Kooskõlas Euroopa oskuste tegevuskava eesmärkidega rõhutab komitee, et tähtis on pakkuda platvormitöötajatele asjakohast koolitust ja teavet – mis võib olla saadaval eri keeltes – selle kohta, kuidas asjaomast platvormi kasutada ja seal töötada, ning nende digioskuste parandamiseks. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Sissejuhatus – kontekst

| 2.1. | COVID-19 pandeemia on kiirendanud platvormitöö kasutamist ja muutnud silmatorkavamaks mõningad töömaailmas toimuvad muutused, mis olid juba käimas. Komitee on juba rõhutanud, et platvormimajandus avab võimalusi nii ettevõtetele kui ka töötajatele. Tööd vahendavad digitaalsed tööplatvormid on kiiresti tunginud mitmesse majandussektorisse. Ettevõtted võivad jõuda uutele turgudele, vähendada kulusid ning kasutada ära digitehnoloogia uuendusi ning juurdepääsu üleilmsele ja kohalikule tööjõule, et suurendada tõhusust ja tootlikkust. Töötajatel on uued sissetuleku- ja töövõimalused, mis on üha tähtsamad ja isegi kriitilise kaaluga haavatavate rühmade puhul, nagu noored, rändajad ja naised. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Siiski esineb ka probleeme töötajate õiguste, maksustamise, jõukuse jaotumise ja jätkusuutlikkusega, millega tuleb tegeleda Euroopa tasandil (1). Platvormitöö on saamas digiarengu ja digipöördega seotud uue viljaka majandustegevuse tähtsaks elemendiks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on nendele võimalustele ja ohtudele juba mitmes varasemas, käesoleva arvamuse seisukohalt olulises arvamuses (2) tähelepanu juhtinud ning nõudnud regulatiivset sekkumist ELi tasandil koos töösuhete liigitamiseks kasutatavate kriteeriumide selgete määratlustega, algoritmide kasutamise reguleerimist ning sotsiaal- ja töökaitsele ning sotsiaalsetele ja töötajate õigustele juurdepääsu tagamist. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Paljude väga erisugustel digitaalsetel tööplatvormidel tegutsevate töötajate nõrk majanduslik positsioon suurendab nende tervise ja ohutusega seotud ohte (3) ning töökoha ebakindlust (4) – nähtust, mida on raske täpsetes ja konkreetsetes riiklikes geograafilistes piirides määratleda. Lisaks nõrgenevad enamikus ELi õigussüsteemides ebastandardsetel ja ebatüüpilistel ametikohtadel töötavate inimeste üldise ja sotsiaalkaitse mehhanismid. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee tunnistab, et tööaja paindlikkus võib olla platvormitöö positiivne omadus, mida hindavad eelkõige need, kes sõltuvad platvormitööst kui lisasissetulekuallikast, iseäranis noored. Küll aga peaks paindlikkus alati põhinema ELi õigusega tagatud põhiliste sotsiaalsete ja tööstandardite järgimisel ning paindlikkust saab reguleerida ELi asjaomase õigusraamistiku alusel riigisisese õiguse või kollektiivlepingutega. See on eriti vajalik noortele, kelle tööaeg on korrapäratu, kelle sissetulek on madal ja ebapiisav ning kes peavad koguma oma tulevaste pensionide jaoks sotsiaalkindlustusmakseid (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Liikmesriikide digitaalsetel tööplatvormidel tekkivate ja arenevate töösuhete erinev olemus ei soodusta ühtse riikliku lahenduse leidmist, et tunnustada vajalikku sotsiaalkaitset, nõutavaid töötervishoiu ja tööohutuse meetmeid, piisavat sissetulekut, sobivat tööaega ja inimväärseid töötingimusi. Need töösuhete eri vormid ning vähene individuaalne ja kollektiivne kaitse riiklikul tasandil on ELi tasandil mitmekordistunud, luues seega tingimused sotsiaalseks dumpinguks ja ebaausaks konkurentsiks, mis ohustab Euroopa ja riiklike töökaitsestandardite tõhusust. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Digitaalseid tööplatvorme võib liigitada kahte suurde kategooriasse: internetipõhised platvormid ja asukohapõhised platvormid, mille suurus on erinev. Platvormidel tegutsevaid VKEsid kimbutavad muud probleemid, mida tuleb arvesse võtta, sealhulgas mis puudutab taristuga seotud kulusid ja halduskoormust ning digiüleminekuga kohanemist. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Internetiplatvorme kasutavate tööandjate heaks töötavate inimeste arv suureneb pidevalt, mitte ainult Euroopa Liidus, vaid terves maailmas (6). ILO ja Eurofound on näidanud, et traditsiooniliste ettevõtete probleemid hõlmavad platvormidest põhjustatud ebaausat konkurentsi, millest mõne suhtes ei kohaldata tavapärast maksustamist ega muid nende tööjõuga seotud eeskirju. Lisaks on märkimisväärne hulk kohtupraktikat tõestanud, et mõned platvormi ärimudelid saavutavad konkurentsieelise kehtivate eeskirjade eiramisega, olgu siis tegemist sotsiaal-, keskkonna- või majandusalaste õigusaktidega (7). See strateegia ei vii pikaajalise majandusliku jätkusuutlikkuseni ning kahjustab ettevõtete, ennekõike suurte ning mikro- ja väikeste platvormiettevõtete ausat konkurentsi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kuna EL toetab veendunult digiüleminekut, mõjutab internetiplatvormide mudel tulevikus üha rohkemaid sektoreid ja kutsealasid. Komitee on korduvalt rõhutanud (8), et tagada tuleb siseturu hea reguleerimine ning seda tuleb tugevdada, tagades kõigile osalistele võrdsed tingimused, ning et digiüleminek peab tooma kasu nii töötajatele kui ka ettevõtetele. Väga tähtis on töötada välja õigusraamistik, mis tagab selgelt määratletud õiguste, kohustuste ja ülesannete kaudu ohutu, õiglase ning tervisliku töökeskkonna ja -tingimused. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kõigil töötajatel on õigus õiglastele ja inimväärsetele töötingimustele. See on üks rahvusvahelise tööõiguse ja ELi õiguse aluspõhimõtetest. Direktiivi (EL) 2019/1152 artikli 4 kohaselt on töötajal õigus tööandjalt töölepingu või töösuhte oluliste elementide kohta teavet saada. Platvormitöötajate suhtes tuleb kohaldada samu tööõiguse sätteid, mis kehtivad riigis, kus teenust osutatakse. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Keskne küsimus on seega „palgatöötaja“ mõiste selge määratlus ning selle selge eristamine tegelikust „füüsilisest isikust ettevõtjast“. Direktiivi ettepaneku kogu õigusraamistiku tõhusus ja tulemuslikkus sõltub nende mõistete selgusest. Viidatud uuringud näitavad (9), et paljudel juhtudel palutakse töötajatel end registreerida füüsilisest isikust ettevõtjana ning probleem seisneb fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise vältimises. Töötajad peaksid saama vajalikku teavet, et nad saaksid valida, kas nad soovivad olla tegelikult füüsilisest isikust ettevõtjad või mitte. Uuring, millele viidatakse komisjoni talituste töödokumendis, mis sisaldab mõju hindamise aruannet platvormitöö tingimuste parandamise kohta, näitab, et hinnanguliselt 5,5 miljonit platvormitöötajat liigitatakse ekslikult füüsilisest isikust ettevõtjateks. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Töösuhete õigusliku liigitamise küsimust käsitletakse liikmesriikides erinevalt. Oht teha töösuhete õiguslikul liigitamisel vigu on peamiselt tingitud asjaomaste õigusaktide vähesusest riiklikes õigussüsteemides ning ebapiisavast õiguslikust selgusest. Ükski liikmesriik ei ole seni platvormitöö õigusliku liigituse küsimusega kõikehõlmavalt tegelenud. Mõni liikmesriik (Itaalia, Hispaania ja Prantsusmaa) on otsustanud vastu võtta sektoripõhiseid õigusakte, keskendudes transpordi- ning tarneplatvormidele. Suurem hulk liikmesriike (Belgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad ja Rootsi) on püüdnud selgitada ebaselget tüüpi töösuhteid õigusaktide, haldusaktide ning kohtupraktika kaudu, ent need puudutavad tööturu üldisi olukordi ning nende puhul ei arvestata platvormitöö eripäraga. Itaalias ja Hispaanias on kollektiivläbirääkimistel olnud suur roll konkreetsete kokkulepete ning protokollide puhul, milles on arvestatud konkreetsete õigussätetega. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Seisukohta, et mitme ELi riigi riikliku tasandi õigusraamistik ei ole praegu erinevate digitaalsete platvormide kaudu tehtava töö profiilide reguleerimiseks piisav, kinnitavad peaaegu 100 töötajate ja/või nende ametiühingute esindajate algatatud kohtuvaidlust ja paljude Euroopa riikide kohtupraktikaga pakutud lahenduste mitmekesisus. Mõnes neist lahendustest kinnitatakse, et see töösuhe on füüsilisest isikust ettevõtja tegevuse iseloomuga, aina enamates tunnistatakse aga palgatöötaja tööle vastavat iseloomu, kolmandates seevastu asetatakse juhtum vahepealsesse õiguslikku olukorda (10). Vaatamata sellele, et need menetlused on sageli olnud vastuoluliste tulemustega, puudutavad need enamasti kulleri- ja autojuhiteenuseid (kohapeal osutatavad platvormiteenused), ning enamasti nõustutakse, et platvormidel töötavad inimesed tuleb määratleda palgatöötajatena (eelkõige transpordi- ja tarnesektoris, mis on tõenäoliselt kõige rohkem lepinguliselt ning ametiühingute kaudu kaitstud). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Teine tähtis küsimus on algoritmilise juhtimise mõju töötingimustele, mis on omane digitaalsete tööplatvormide ärimudelile (11). Tähelepanu tuleks pöörata algoritmide läbipaistvuse ja nendega seotud vastutuse tagamisele töötajate ja ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Mõni liikmesriik on võtnud meetmeid selle olukorra parandamiseks, rakendades seadusandlikke algatusi, millega käsitletakse konkreetselt algoritmilist juhtimist töökohal (Itaalia, Hispaania). Paljud liikmesriigid (Austria, Belgia, Küpros, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Soome, Saksamaa, Iirimaa, Leedu, Läti, Luksemburg, Madalmaad, Rootsi) tegelevad aga algoritmilise juhtimisega eraelu puutumatuse, andmekaitse ning mittediskrimineerimise poliitika raames meetmete võtmise teel. Mitmes liikmesriigis on langetatud sel teemal kohtuotsuseid (Prantsusmaa, Madalmaad, Poola ja Luksemburg) (12). Kuna ELis kehtivad õigusaktid on killustunud, kehtivad ka eri riikides tegutsevatele digitaalsetele tööplatvormidele eri õigusaktid. Arvestades platvormimajanduse paindlikku, liikuvat ning kiiresti arenevat iseloomu, tekitab ühtse lähenemisviisi puudumine raskusi liikmesriikide vahel võrdsete tingimuste säilitamisel. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Selles kontekstis on teretulnud ELi institutsioonide algatus, eelkõige Euroopa Komisjoni 9. detsembril 2021 esitatud meetmepakett platvormide töötingimuste parandamise kohta Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise raames. Euroopa Komisjoni algatuses tunnistatakse kiireloomulist vajadust tegeleda erineva kohtlemisega liikmesriikides, käsitletakse eespool kirjeldatud probleemseid aspekte ja esitatakse seadusandlik ettepanek direktiivi vormis. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee on nõus komisjoni otsusega koostada direktiivi ettepanek, mille kohaldamisala hõlmab nii veebipõhist platvormitööd (õigusabiteenused, tõlketeenused, vabakutseline tegevus jms) kui ka asukohapõhist platvormitööd, mille korral töötaja peab osutama füüsilist teenust (nt taksod, tarneteenused, kodus pakutavad teenused). Nagu on selgelt märgitud direktiivi ettepaneku põhjenduses 49, on vajadus võtta mittesiduvate õigusaktide asemel vastu direktiiv põhjendatud igas liikmesriigis esinevate väga erinevate olukordade, töötingimuste ja õigusaktidega, eelkõige seoses ametliku ja tegeliku kaetuse tagamisega ning sotsiaalkaitsesüsteemide piisavuse ja läbipaistvusega, eriti kuna liikmesriikide sotsiaalkaitse tasemed on erinevad. Suur ning aina kasvav arv kohtuasju ja -lahendeid, millega toetatakse seesuguse töö liigitamist töösuhtes olemiseks, näitab selgelt, et see küsimus ei ole konkreetsetes riiklikes õigussüsteemides piisavalt selgelt reguleeritud. Seega ei suuda iga liikmesriik eraldi digitaalse platvormitöö tingimuste parandamise eesmärki saavutada, kuid selleni saab subsidiaarsuse põhimõttele tuginedes edukamalt jõuda ELi tasandil. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Direktiivi ettepaneku põhjenduses 9 märgitakse õigesti: „Mitmes liikmesriigis või piiriüleselt tegutsevate platvormide puhul puudub sageli selgus, kus platvormitööd tehakse ja kes seda teeb. Samuti on riiklikel ametiasutustel keeruline juurde pääseda sellistele digitaalsete tööplatvormidega seotud andmetele nagu platvormitööd tegevate isikute arv, nende tööalane staatus ja töötingimused. See muudab kohaldatavate normide täitmise tagamise keerukamaks, sealhulgas tööõiguse ja sotsiaalkaitse valdkonnas.“ Komitee on juba märkinud (13), et igas liikmesriigis tuleks luua platvormide register ning ka kogu ELi hõlmav suurte ja väikeste platvormide andmebaas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Selline õiguslik ebakindlus võib mõnes olukorras soodustada deklareerimata töö vormide tekkimist ja levikut ning kahetsusväärseid ärakasutamise olukordi ja konkurentsi töötajate endi vahel, keda võidakse seadusvastaselt kasutada alltöövõtjatena. Need töötajad on sageli rändajad, kes on objektiivsest seisukohast lähtudes nõrgad ega ole teadlikud ettenähtud minimaalse kaitse õigustest. Kavandatav direktiiv ei sisalda alltöövõttu käsitlevat sätet ega paku seega neile platvormitöötajatele nende tavade eest mingit kaitset (14). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisjoni ettepaneku tekst on siiski mitmes punktis ebamäärane, üldsõnaline ja mitmetimõistetav. See ei kajasta sotsiaal- ja tööõiguste kaitse ja tagamise eesmärke, mis on selgelt välja toodud põhjendustes, eelkõige digiplatvormide kaudu tegutseva töötaja määratlust (artiklid 2 ja 5) ning nii töötajate kui ka ametiühingute esindajate teavitamis- ja konsulteerimisõigust (artikkel 9, milles on siiski sõnaselgelt viidatud ainult direktiivile 2002/14/EÜ). Esmalt tuleb märkida, et direktiivi ettepanekus võrdsustatakse töötajate õiguste kaitsmine sageli ettevõtlusvabaduse põhimõttega. Töötajate õigusi ja põhivabadusi tuleb nõuetekohaselt kaitsta kooskõlas õigusaktide ja põhiõiguste hartaga. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee hinnangul on vaja direktiivi lisada konkreetsed mittediskrimineerimise põhimõttele tuginevad sätted töötingimuste ja sotsiaalkindlustuse kohta, arvestades seejuures ka samas sektoris töötavate sarnaste ning võrreldavate töötajatega. See julgustaks töötama sektorite jaoks välja ühtset lepingulise kaitse süsteemi ning võitlema sotsiaalse ja maksudumpingu vastu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee väljendab heameelt komisjoni kavandatud jõupingutuste üle toetada heade tavade jagamist vastastikuse õppe programmi raames ning Euroopa Tööjõuameti tegevust oma volituste piires, et pakkuda vajadusel liikmesriikidele toetust sotsiaalkindlustuse koordineerimise eeskirjade kohaldamisel ja asjakohaste suuniste andmisel ELi programmide kaudu (nagu programm „Euroopa horisont“) (15). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee leiab, et direktiivi eelnõus tuleks sätestada selged võrdluskriteeriumid ja põhimõtted, et suunata riiklikke seadusandjaid ja soodustada kollektiivläbirääkimisi, kehtestamaks eeskirjad, mis tagavad äärmiselt digiteeritud tootmiskeskkonnas kindluse, turvalisuse ja prognoositavuse. Nende eeskirjade eesmärk peab olema tagada digitaalsetele tööplatvormidele ja veebivälistele teenusepakkujatele võrdsed tingimused. Need ei tohiks olla vastuolus liidu õigustikuga ega muuta selliste eeskirjade sisu ja kohaldamisala, millega määratakse kindlaks teenistussuhte palgatööalane olemus kooskõlas riiklike õigusaktide, kollektiivlepingute, riiklike liigitussüsteemide või liikmesriikide kohtute kohtupraktikaga, ning need ei tohiks kahjustada ettevõtetevahelist ausat konkurentsi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee arvates on vaja ka tagada nn traditsiooniliste ettevõtete ning andmete algoritmilise haldamise alusel digitaalseid kontrollivahendeid kasutavate ettevõtete võrdne kohtlemine, võtteks aluseks nendevahelise läbipaistva ja ausa konkurentsi ning selgitades nendes sektorites teenuseid osutavate ja/või ülesandeid täitvate inimeste töötaja staatust. Komitee pooldab ka komisjoni eesmärki selgitada ja toetada tegelikke füüsilisest isikust ettevõtjaid. „Vajaduse korral pakutakse FIEdele abi oma staatuse täpsustamiseks. Direktiiv peaks aitama tugevdada FIEna tegutsemise autonoomiat ja toetama tema suutlikkust kasutada ära oma ettevõtlusvõimalusi, näiteks arendades oma kliendibaasi. Tegeliku FIE staatust juba omavate töötajate puhul säilivad ka nende staatusega seotud hüvitised“ (16). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Seetõttu on äärmiselt oluline parandada direktiivi kohaldamisala (artiklis 1) ja muuta see ühesemalt mõistetavaks, tagamaks, et direktiivi kohaldatakse kõigile tööjõuvahendajatena toimivatele platvormidele. Mikro- ja väikeste platvormide eripära arvesse võttes on vaja selgelt kindlaks määrata tegelik ja õiguslikult vastutav tööandja ka maksude ja sotsiaalmaksetega seoses ning kollektiivläbirääkimiste algatamiseks. |
| --- | --- |

3.9.

Viitega üksikisikute tehtava töö korraldamise käsitusele võib kaasneda teatavate digiplatvormide soovimatu kõrvalejätmine.

4.   4. peatükk – konkreetsed märkused

| 4.1. | Selles arvamuses analüüsitakse eelkõige järgmisi kõnealuse direktiivi ettepaneku aspekte:






  — | töötajaks liigitamise kriteeriumid; |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

töötajaks liigitamise kriteeriumid;

| — | algoritmiline juhtimine; |
| --- | --- |

—

algoritmiline juhtimine;

| — | kollektiivsed õigused. |
| --- | --- |

—

kollektiivsed õigused.

4.2.   Liigitamiskriteeriumid

| 4.2.1. | Ettepaneku artiklis 4 on esitatud töösuhte eelduse määramise kriteeriumid. Komitee märgib, et kavandatud kriteeriumid peaksid kajastama digituru dünaamikat ning ärimudelite ja töömeetodite arengut ning neid tuleks pidevalt ajakohastada. Komitee märgib kahetsusega, et artiklis 4 esitatud kriteeriumidega väljendatakse endiselt eelkõige digitaalse platvormi töötaja töö üle rakendatava kontrolli erinevaid vorme. Komitee on seisukohal, et töökaitse sidumine kontrollide tegemisega ei kajasta ega paranda piisavalt platvormi ja töötajate vahelist jõudude tasakaalustamatust. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Lisaks jätab ettepaneku artikkel 4 platvormidele liiga suure kaalutlusõiguse otsuse tegemiseks, kuna töösuhte eeldus on seotud vähemalt kahe kriteeriumi olemasoluga viiest. Pidevalt arenevas kontekstis oleks aga lihtne neist kriteeriumidest kõrvale hiilida. Komitee leiab, et selgelt määratletud tööalane staatus, isegi nende jaoks, kelle tööaeg kestab vaid mõne tunni, tagaks õiguse sotsiaalkaitsele, tervishoiule ja ohutusele ning organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse seoses töötatud tundidega, tagades seega vajaliku paindlikkuse. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Nende kriteeriumide abil tuleks täpsemalt käsitleda tööhõive standardite halvenemise ohtu. Seetõttu on soovitav määratleda üksainus töösuhte eelduse kriteerium, mida platvorm saab artikli 5 alusel ümber lükata ja mis asetab tõendamiskohustuse ümberpööramise digitaalsele platvormile, tõestades töösuhte füüsilisest isikust ettevõtja tegevusega sarnanevat iseloomu. Komitee nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga, et töösuhte eelduse ümberlükkamise kohustus peaks lasuma platvormidel. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Nõuetekohaselt tuleb kaitsta füüsilisest isikust ettevõtjaid ning tegelike füüsilisest isikust ettevõtjate töösuhteid, mida ei ole direktiivis määratletud. Platvormitöö hõlmab paljusid vorme, mis ei saa kuuluda ühteainsasse kategooriasse. On olemas töösuhtega sarnaseid töövorme ning töövorme, mis nõuavad kvalifitseeritud spetsialiste, isegi kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid, kes on mõnes riigis võrreldavad nendega, kes on kantud kutseregistrisse või kes on riiklike kutseühingute liikmed. Töötajaid märkimisväärselt mõjutava algoritmilise juhtimise erimõõde ei pruugi kehtida sellise töösuhte eelduse määratlemisel, milles osalevad registreeritud spetsialistid või riiklike kutseühingute liikmed, kui need on olemas. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Seega oleks asjakohasem märkida, et töösuhte eeldus digitaalsete tööplatvormide vallas tuleb kasuks töötajatele, kes töötavad ja/või osutavad teenuseid konkreetsete juhendamis-, kontrolli- ja/või korraldusliku pädevuse funktsioonide raames, mida täidab digiplatvorm algoritmilise juhtimise kaudu. |
| --- | --- |

4.2.5.

Platvormil peaks olema võimalik selline töösuhte eeldus ümber lükata, tõestades, et tal ei ole töötaja osutatava teenuse/töötamise üle isegi mitte kaudselt majanduslikku korralduspädevust (17).

| 4.2.6. | Kohtuotsustel sageli töösuhte iseloomu tõestamiseks kasutatav väide – mida on kasutanud ka liikmesriikide kõrgema astme kohtud – on, et platvormi ning täpsemalt algoritmilise juhtimise teel tehakse töötaja pakutava teenuse osutamise üle täielikku järelevalvet. See viitab tegelikult asjaolule, et töötamise teel osutatav teenus on täielikult integreeritud platvormi äritegevusse. See element iseenesest suurendab eespool viidatud kontrollipädevuse tasakaalustamise vajadust, andes kõigile digitaalsete platvormide kaudu töötavatele ja/või teenuseid osutavatele inimestele piisavad individuaalsed ning kollektiivsed tagatised. |
| --- | --- |

4.2.6.

5.   Konkreetsed märkused ja soovitused algoritmilise juhtimise kohta

| 5.1. | Algoritmilise juhtimise kaudu töödeldakse märkimisväärne hulk andmeid, tehakse järelevalvet, määratakse ülesandeid, antakse töötajate autonoomiat piiravaid otseseid juhiseid ja hinnatakse töötajaid, sealhulgas nende tulemuslikkust ja käitumist, sissetulekut ja töötingimusi, ning selline juhtimine võib viia isegi vallandamiseni. Komisjon kiidab heaks asjaolu, et direktiivi eelnõus kasutatakse isikuandmete kaitse üldmääruse põhimõtteid ning direktiiviga tuleks kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 9 selgelt keelata delikaatsete isikuandmete, sealhulgas poliitiliste vaadete ning ametiühingusse kuulumise andmete töötlemine. Direktiivis tuleks sõnaselgelt öelda, et III peatükis kehtestatud õigused kehtivad igasugusele algoritmilisele juhtimisele ka siis, kui platvormil õnnestub tõestada, et tal ei ole töötaja teenuseosutamisele isegi mitte kaudselt majanduslikku korralduspädevust, mistõttu platvorm eeldab, et töösuhet ei ole. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Digitaalsete tööplatvormide kasutatavad süsteemid tuginevad sageli tehisintellekti elementidele. Kuna platvormid peavad kinni pidama nii kõnealuse direktiivi kui ka tehisintellekti käsitleva õigusakti (tooteturu reguleerimise kohta) sätetest, kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles viitama direktiivi ettepanekus tehisintellekti käsitlevale õigusaktile ning vastupidi, et vältida või selgitada võimalikke ebakõlasid ja lünki. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee julgustab komisjoni taas (18) selgitama kõigi nende osaliste vastutust, kes on seotud selliste küsimustega nagu tervishoid ja ohutus, andmekaitse, kindlustus ja õiguslik vastutus, et hinnata, kohandada ja ühtlustada kehtivaid eeskirju. Komitee on juba märkinud, et platvormide puhul kasutatavaid algoritme tuleks kaaluda samal viisil nagu traditsioonilise töö puhul antavaid suulisi või kirjalikke juhiseid (19). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Automatiseeritud või poolautomatiseeritud otsuse läbivaatamise õigus on väga teretulnud. Komitee on siiski arvamusel, et selle õiguse tegeliku kasutamise võimaldamiseks peaks komisjon lisama sätteid, millega nõutakse, et digitaalsed tööplatvormid: a) töötavad enda algoritmid ja süsteemid välja ohutuks kujundamise põhimõtte kohaselt ning b) näevad tehisintellekti käsitlevas õigusaktis toodud põhjendusi järgides ette sätted, millega nõutakse, et digitaalsed tööplatvormid läbiksid algoritmide nõuetele vastavuse hindamise enne algoritmide kasutuselevõtmist, aga ka siis, kui töötaja töötab või osutab teenust. Nõuetele vastavuse hindamisel tuleks lähtuda valdkonnaülesest lähenemisviisist, et toetada ametiühingute, platvormi ning tööhõive-, sotsiaalkaitse- ja teiste asjaomaste asutuste määratud ekspertide koostöös tehtud hindamist. Kui algoritmi toel tehtud otsuse läbivaatamisel tekib konflikt, peaks töötajatel olema võimalus pöörduda sõltumatu vahekohtu poole. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee on siiski seisukohal, et artiklis 8 tuleks sätestada, et kui olulise otsuse vaatab läbi inimene, võib töötajat esindada ametiühing. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Kuna platvormitöö mudel põhineb klientide hinnangutel, peaks platvormitöötajatel oleks võimalik neid hinnanguid olulise andmeelemendina erinevate platvormide üleselt üle kanda ja kasutada. Komitee on seisukohal, et kõigile platvormitöötajatele tuleb tagada õigus andmeid üle kanda. Veelgi tähtsam on, et direktiiv tagaks neile võimaluse kasutada oma profiili, sealhulgas oskusi, töökoha saamiseks platvormimajandusest väljaspool. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komisjoni ettepaneku edu sõltub selle tõhusast jõustamisest. Kavandatava direktiiviga nõutakse andmekaitse- ja tööasutuste vahelist koostööd. Komitee soovib siiski juhtida komisjoni tähelepanu asjaolule, et nii mõneski riigis ei kuulu tööhõiveküsimuste põhjalik uurimine andmekaitseasutuste ülesannete hulka ja vastupidi, eelkõige mis puudutab järelevalvet ja õiguskaitset. Komitee kutsub seega komisjoni üles pädevuse jaotust täiendavalt täpsustama, kaasa arvatud piiriülesest seisukohast lähtudes, ja võtma arvesse tööinspektsioone. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Kollektiivsed õigused

| 6.1. | Õiguste tagamist käsitleva peatüki artiklis 14 viidatakse töötajate esindajatele, mitte ametiühingutele. See on kriitilise tähtsusega küsimus, sest vaja on viidata sõnaselgelt ametiühingu esindajatele, et vältida fiktiivsete liitude teket ning anda töötajatele ka vaidluse korral õigus kollektiivsele esindatusele. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitee märgib, et direktiiv hõlmab teavitamis- ja konsulteerimisõigusi. Artiklis 9 viidatakse aga ainult direktiivile 2002/14/EÜ, millega on loodud üldine raamistik. Otseselt tuleks viidata ka direktiivile 2001/23/EÜ ettevõtjate ülemineku kohta, direktiivile 98/59/EÜ kollektiivsete koondamiste kohta ning direktiivile 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu kohta. Komitee märgib, et artikkel 10, millega laiendatakse direktiivi III peatükis sätestatud tööõigused kõigile platvormitöötajatele (ka neile, kes ei ole töösuhtes), ei hõlma teavet artikliga 9 sätestatud teavitamis- ja konsulteerimisõiguste kohta. See väljajätmine on põhjendamatu. Vaja on selgemalt määratleda teavitamis- ja konsulteerimisõigused, et toetada kollektiivläbirääkimisi kui õigust, mida tuleb tunnustada ka kõigi platvormitöötajate puhul (20). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komitee rõhutab, et töötajate ametiühingu esindajatele (artikkel 9) tuleb tagada teavitamis- ja konsulteerimisõigus ning seda ka seoses selliste algoritmide või tehisintellekti süsteemide aluseks olevate parameetrite, eeskirjade ja juhistega, mis mõjutavad otsuste tegemist või selliste otsuste vastuvõtmist, millel võib olla mõju töötingimustele, tööle juurdepääsule ja tööhõive säilitamisele, sh profiilianalüüs. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Komitee märgib, et platvormitöötajad peaksid saama Euroopa eri keeltes asjakohast ja spetsiaalset koolitust selle kohta, kuidas platvormi kasutada ja kuidas seal töötada, ning neid tuleks koolitada asjakohaste digioskuste omandamiseks. Nagu on rõhutatud ühes varasemas arvamuses, (21) peab digiõppe tegevuskava (2021-2027) rakendamine tagama tulemusliku sotsiaaldialoogi ja konsulteerimise sidusrühmadega, töötajate õiguste austamise ja jõustamise ning töötajate teavitamise, nendega konsulteerimise ja nende osalemise digi- ja ettevõtlusoskuste arendamises, eelkõige kutsehariduses ja -õppes, täiskasvanuhariduses ja töötajate koolituses, et vähendada oskuste lõhet, millega ettevõtjad silmitsi seisavad. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ühes varasemas arvamuses märgiti, et seoses uute tehnoloogiate (nt robotid ja intelligentsed masinad) kasutuselevõtuga tuletab komitee oma uuringus meelde, kui oluline on teavitada eelnevalt töötajate esindajaid ja nendega konsulteerida ning pidada nende tehnoloogiate tekitatavate muutuste teemal kollektiivläbirääkimisi (22). Komitee meenutab samuti, et Euroopa töönõukogusid käsitlevas direktiivis sätestatakse nimetatud konsulteerimise kohustus (23). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Läbirääkimised on seotud ka valdkondlike kollektiivläbirääkimistega, mis moodustavad suure osa töötajate õiguste määratlusest, ent direktiivi ettepanekus ei mainita valdkondlikke kokkuleppeid. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Õiglaste lõpetamismenetluste tagamine platvormitöötajatele ja juurdepääs sõltumatutele vaidluste lahendamise mehhanismidele on tähtsad eesmärgid, mis tuleks lisada õigusraamistikku. Direktiivi ettepanekus viidatakse ainult ühe inimese töölt vabastamisele, kuid käsitleda tuleks ka kollektiivse töölt vabastamise korral kasutatavate teavitamis- ja konsulteerimismenetluste küsimust, viidates olemasolevatele ELi õigusaktidele (24). |
| --- | --- |

6.7.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 70, punkt 2.7.

1

(2)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 173; ELT C 220, 9.6.2021, lk 1; ELT C 194, 12.5.2022, lk 50; ELT C 517, 22.12.2021, lk 61; ELT C 286, 16.7.2021, lk 70.

2

(3)  Teadusuuringute ühiskeskuse COLLEEM II uuring.

3

(4)  Komisjoni uuring (2021).

4

(5)  Euroopa Noortefoorum – seisukohavõtt platvormitöö kohta.

5

(6)  ILO aruanne „The role of digital labour platforms in transforming the world of work“; EUROFOUNDi 2018. aasta aruanne; komisjoni talituste töödokument: andmed pandeemia ajal kolmekordistunud arvandmete ja käibe kohta (ILO andmetel registreeriti ELis 2020. aastal 12 miljardi euro suurune käive); Euroopa Poliitikauuringute Keskuse 2021. aasta lõpparuanne; ELi digitaalsed tööplatvormid; Euroopa Ametiühingute Instituudi 2021. aasta uuring; „The definition of worker in the platform economy: exploring workers’ risks and regulatory solutions“.

6

(7)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 1, punkt 3.2.7.

7

(8)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 1; ELT C 123, 9.4.2021, lk 1; ELT C 286, 16.7.2021, lk 70; ELT C 367, 10.10.2018, lk 15.

8

(9)  Vaata joonealust märkust 6.

9

(10)  Palgatöötajana töötamise iseloomu toetavate otsuste seast võib näiteks esile tuua järgmised: Prantsusmaa Kassatsioonikohtu otsus (Chambre sociale, nr 374, 4. märts 2020), millega tunnistati Uberi autojuhi tehtud töö tööandja heaks tehtava töö iseloomu; Hispaania Ülemkohtu otsus (Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social, Sentencia 40/2020, 17. jaanuar 2020), millega tunnistati kullerite ja platvormi Deliveroo vahelise töösuhte tööandja heaks tehtava töö iseloomu; Barcelona kohtu 13. jaanuari 2021. aasta otsus, millega tunnistati koguni 748 kulleri töösuhe palgatöötajale vastavaks. Viimati nimetatud kohtuotsuse kohaselt tuleb töösuhte iseloomu üle otsustamisel kaaluda uusi näitajaid. Järeldati, et paindlik tööaeg on igal juhul tingitud valikust, mille eesmärk on teha ettevõtte jaoks kindlaks kõige kasumlikumad ajavahemikud, ning sellega ei püüta kindlasti tagada kullerite paremat töö- ja eraelu tasakaalu. Sellest tulenevalt tuleb kullereid käsitleda palgatöötajatena. Lisaks nendele kohtuotsustele on Belgias, Itaalias ja Madalmaades leitud, et selline töösuhe ei sarnane füüsilisest isikust ettevõtja tegevusega, kuna kullerite väidetav vabadus konkreetsel teenuse osutamisel on suhteline.

10

Chambre sociale

Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social, Sentencia

(11)  Komisjoni uuring, mis täiendab mõju hindamist platvormitöö tingimuste parandamise kohta.

11

(12)  Komisjoni uuring, mis täiendab mõju hindamist platvormitöö tingimuste parandamise kohta.

12

(13)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 173, punkt 1.15.

13

(14)  Fairworki 2021. aasta aruanne; „Fairwork response to the European Commission's Proposal for Directive on Platform Work“.

14

(15)  Vt komisjon teatis.

15

(16)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Paremad töötingimused tugevama sotsiaalse Euroopa jaoks: digitaliseerimise kõigi hüvede rakendamine tulevikutöö heaks“, COM(2021) 761 final, 9.12.2021, tekstikast lk 10.

16

(17)  Vt komisjoni suunised konkurentsiõiguse ja kollektiivläbirääkimiste kohta, põhjendus 30: iii) teenus hõlmab vajaliku ja olulise komponendina üksikisikute tehtava töö korraldamist, olenemata sellest, kas seda tööd tehakse veebi vahendusel või teatavas kindlas asukohas. Platvormid, mis ei korralda üksikisikute tööd, vaid lihtsalt pakuvad võimalusi, mille abil füüsilisest isikust ettevõtja saab jõuda lõpptarbijani, ei kujuta endast digitaalseid tööplatvorme. Näiteks platvormi, mis pelgalt koondab konkreetses piirkonnas kättesaadavaid teenuseosutajaid (nt torulukksepad) ja sisaldab nende andmeid, võimaldades seeläbi klientidel kasutada vajaduse korral nende teenuseid, ei käsitata digitaalse tööplatvormina, sest see platvorm ei korralda teenuseosutajate tööd.

17

(18)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 173.

18

(19)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 173, punkt 1.8.

19

(20)  ELT C 123, 9.4.2021, lk 1, punkt 3.2.8.

20

(21)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 27.

21

(22)  Komitee uuring (2017).

22

(23)  ELT L 122, 16.5.2009, lk 28..

23

(24)  Direktiiv 98/59/EÜ; direktiiv 2001/23/EÜ.

24

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine vastuarvamus, mis kogus hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 43 lõige 2).

MUUDATUSETTEPANEK 1

SOC/709

Töötingimuste pakett – platvormitöö

Asendada kogu arvamus järgmise tekstiga:

1.   Järeldused

| 1.1. | Digitaalsed tööplatvormid edendavad uuenduslikke teenuseid ja uusi ärimudeleid ning loovad tarbijatele, ettevõtjatele, töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele palju võimalusi. Digiplatvormi mõiste hõlmab mitmesuguseid tegevusi, teenuseid, ülesandeid ja ärimudeleid. See tähendab, et kõigile ühesugune lahendus võib takistada innovatsiooni ja investeerimist digitaalsete platvormide loomisse ja arendamisse ELis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab vajadust käsitleda ilmnemise korral mõnd digiplatvormitööga seotud probleemi. Kõik platvormitööd reguleerivad eeskirjad tuleks siiski koostada nii, et põhiliseks motiveerijaks jääks paindlikkus, kuid pakkudes samal ajal töötajate piisavaks kaitseks olulisi kaitsemeetmeid, võttes samuti arvesse seda, et paljude jaoks on platvormitöö puhul tegemist lisategevusega (1). Seepärast toetab komitee üldiselt komisjoni valitud lähenemisviisi töötingimuste paketis, st eri vahendite kasutamist, et luua vajalik soodne keskkond, mis võimaldab parandada digiplatvormide töötingimusi. Samuti on vaja piisavat juurdepääsu sotsiaalkaitsele ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimustele kahe seda valdkonda käsitleva nõukogu soovituse (2) nõuetekohase rakendamise kaudu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kuigi töösuhte õige kindlaksmääramine on üks põhiküsimusi ja tegeleda on vaja tööalase staatuse vale liigitamise võimalustega, puudutab see küsimus vaid väikest osa platvormitöötajatest, nagu nähtub ka komisjoni esitatud näitajatest, mille kohaselt võib 28,8 miljonist platvormitöötajast 5,5 miljoni puhul olla tööalane staatus valesti liigitatud. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee leiab siiski, et paljusid direktiivi ettepanekus hõlmatud teemasid käsitletakse juba olemasolevates või tulevastes ELi õigusaktides, nt andmekaitse, töötajate teavitamis- ja konsulteerimisõigus jne. See tähendab, et kehtivate õigusaktide rakendamist tuleb vajaduse korral tugevdada ja parandada. Uus direktiiv, milles olemasolevaid õigusi korratakse, tekitab vaid segadust ja ELi õigustiku killustumist. Kui rakendamise käigus peaks tuvastatama vajadus selgituste järele, tuleb kohandused teha vastavates ELi õigusaktides. Sellega seoses tuletab komitee ELi institutsioonidele meelde, et eriti praegu vajab EL tõeliselt arukat reguleerimist ja konkurentsivõime kontrolli, mis võimaldab ettevõtetel uuendusi teha, kasvada ning luua töökohti ja lisaväärtust meie ühiskonnas ja majanduses. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Õiguskindluse parandamiseks ja tarbetute vaidluste vältimiseks tuleb peatähelepanu pöörata kehtivate riiklike eeskirjade ja töötaja staatuse määratluse selgitamisele, järgides eeskirju, mis võimaldavad ettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate muude vormide autonoomiat. Töötaja ja füüsilisest isikust platvormitöötaja mõistete õiguslik määratlemine ELi tasandil ei oleks kohane ega tõhus, sest see ei saa arvestada liikmesriikide erinevate mudelitega ega pidada sammu tööturu dünaamilise arenguga. Konkreetse määratluse kehtestamine digiplatvormide piiratud töötajate rühma jaoks suurendab segadust ja õiguslikku ebakindlust ning õõnestab riiklikke määratlusi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Teine segaduse allikas on direktiivi katse hõlmata nii töötajaid kui ka füüsilisest isikust ettevõtjaid, kehtestades nende kohta kaks eraldi määratlust „platvormitööd tegevad isikud“ ja „platvormitöötajad“. Direktiiviga hõlmatud eri kategooria isikute segamine ja neile erinevate õiguste ja kohustuste omistamine tekitab täiendavat õiguslikku ebakindlust ja keerukust. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tegeliku füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja tööhõive vahelise piiri hägustamine ei ole kuidagi õigustatud, et kehtestada selleks eeskirjad, mis mõjutavad ettevõtjaid / füüsilisest isikust ettevõtjaid ELi toimimise lepingu artikli 153 alusel, mis ei ole ettevõtjatevaheliste suhete reguleerimiseks üldse sobiv õiguslik alus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Direktiivi ettepanekus on sätestatud eeldus, mille kohaselt viiest kriteeriumist kahe täitmise korral kohaldatakse õiguslikku eeldust, et iga lepinguline suhe on töösuhe. Samal ajal sisaldab mitu artikli 4 teises lõigus esitatud kriteeriumit ettevõtjatevaheliste suhete standardklausleid, näiteks a) [töötasu ülempiiri kehtestamine], c) [töötulemuste kvaliteedi kontrollimine], d) [tööaeg] ja e) [võimalus luua kliendibaas]. See tähendab, et isegi tegelikke füüsilisest isikust ettevõtjaid võib ekslikult liigitada töötajateks ja nad peavad selle eelduse ümber lükkama, kui soovivad oma tegevust jätkata. Füüsilisest isikust ettevõtja staatust saab kinnitada ainult kohtus või haldusmenetluse käigus, mis tekitab tarbetut halduskoormust kõigile pooltele, sealhulgas ametiasutustele. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Õigusliku eelduse ümberlükkamismehhanismi loomine tekitab segadust ja vähendab tõenäoliselt õiguslikku selgust seoses asjaoluga, et sarnane mehhanism on juba lisatud läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste direktiivi (3) ühena liikmesriikide valikuvõimalustest. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee leiab ja peab õigeks edasiseks sammuks, et viiest kriteeriumist kahe täitmise asemel hinnataks töötajate staatuse määratlemise kriteeriumide olemasolu liikmesriikide tasandil ja kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga. Sellega seoses väljendab komitee heameelt komisjoni kavandatud jõupingutuste üle toetada heade tavade jagamist. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee leiab, et eraldi eeskirjad platvormitöö ja algoritmilise juhtimisega seotud küsimuste kohta ei ole asjakohased ega vajalikud. Kehtivad isikuandmete kaitse üldmääruse (4) eeskirjad ja tulevane tehisintellekti käsitlev õigusakt annavad töötajatele ka mitmesugused isikuandmetega seotud õigused ning tagavad põhjalikud riskijuhtimis-, inimjärelevalve- ja läbipaistvusnõuded, et vähendada riske tervisele ja ohutusele ning põhiõigustele. Seetõttu tuleks vältida tarbetut kattumist ja dubleerimist. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Majanduse ja äriühingute kiire muutumise protsessis on digiülemineku roll muutunud keskseks ja strateegiliseks, nii et see on levinud kõigis tegevusvaldkondades, ulatudes kogu toodete ja teenuste väärtusahela tsüklisse ning hõlmates nii suuri kui ka väikeseid ja mikroettevõtjaid. Uutest töövormidest ja uutest ettevõtluskorralduse vormidest tulenevad tagajärjed töömaailmale on olulised nii sisu kui ka muutuste toimumise kiiruse seisukohast. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Digitaalsed tööplatvormid suudavad tõhusalt sobitada tööjõu pakkumist ja nõudlust ning pakkuda võimalusi elatist või lisasissetulekut teenida. Tarbijate jaoks tähendab see paremat juurdepääsu toodetele ja teenustele, millele muidu oleks raske ligi pääseda, samuti juurdepääsu uuele ja mitmekesisemale teenuste valikule (5). Kuid arenevate töövormide lahutamatu osana tekitab digiplatvormitöö lisaks võimalustele ka võimalikke probleeme, mis võivad vajada kohandatud lahendusi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Platvormitöötajate tööturustaatus on põhiküsimus, mida liikmesriigid on käsitlenud oma riigi kohtupraktikas. See areng on loonud mitmeid erinevaid eeskirju ja kohtulahendeid, mis põhinevad erinevatel riiklikel kontseptsioonidel, mudelitel ja määratlustel, kajastades ja austades seega vaid riiklikke tööturusüsteeme ja -tavasid. Peatähelepanu tuleks pöörata kehtivate riiklike eeskirjade ja töötaja staatuse määratluse selgitamisele, järgides eeskirju, mis võimaldavad ettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate muude vormide autonoomiat. Sellega seoses võiks edendada ka Euroopa tasandi meetmeid, nagu teabevahetus, haridus ja koolitus ning ametiasutuste koostöö. Tähtis roll on ka sotsiaalpartneritel ja platvormidel endil. Õigusraamistikku võiks asjakohasel tasandil kohandada, kahjustamata seejuures hästitoimivaid riiklikke tavasid ja õigusnorme. Vajaduse korral tuleb parandada platvormitöötajate kaitset. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Üldised märkused direktiivi ettepaneku kohta

| 3.1. | Euroopa Komisjon esitas 9. detsembril ettepaneku meetmete kohta, mille eesmärk on parandada platvormitöö tingimusi ja toetada digitaalsete tööplatvormide kestlikku kasvu Euroopa Liidus (6). SOCi sektsioonis 7. märtsil 2022 vastuvõetud arvamuses SOC/709 käsitletakse üksnes direktiivi ettepanekut platvormitöö tingimuste parandamise kohta. Seetõttu keskendutakse vastuarvamuses ka sellele ettepanekule. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee tõdeb, et platvormimajanduse areng viimasel ajal on platvormide kaudu töötavatele inimestele kaasa toonud ka uusi probleeme. Nagu komisjon märgib, võivad need ulatuda lepinguliste kokkulepete läbipaistmatusest ja prognoosimatusest kuni tervise ja ohutusega seotud probleemideni, tööalase staatuse valesti liigitamiseni või ebapiisava sotsiaalkaitseni (7) ning ka algoritmilise juhtimise probleemideni platvormitöös. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kavandatud direktiiv ei ole siiski õige vahend nende probleemide lahendamiseks. Peale selle näib, et ettepaneku põhirõhk on selgelt kohalekande ja kulleriteenustel ning kohapeal osutatavatel madalama kvalifikatsiooniga teenustel üldiselt, jättes kõrvale asjaolu, et platvormitöö on palju mitmekesisem. Kavandatud määrus ei ole üldse kohandatud neile, kes teevad platvormide kaudu veebitööd. Lisaks ei võeta arvesse ELi õigusaktide võimalikku mõju veebiplatvormidele, kes suudavad oma teenuseid osutada väljastpoolt ELi (8). Hinnata tuleks vähemalt nende tegevuste võimalikku kadumist ja ümberpaigutamist väljapoole ELi (nt Ühendkuningriiki). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Probleemide lahendamiseks tuleks eelkõige kasutada ja vajaduse korral tugevdada kehtivate eeskirjade ja tavade rakendamist. Lisaks on platvormidel endil suur potentsiaal võtta meetmeid koos kohalike partnerite ja sotsiaalpartneritega. Just seda peaks komisjon seda toetama. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Töötaja ja füüsilisest isikust platvormitöötaja mõistete õiguslik määratlemine ELi tasandil ei oleks kohane ega tõhus, sest ei oleks võimalik arvestada liikmesriikide erinevate mudelitega ega pidada sammu tööturu dünaamilise arenguga. Konkreetse määratluse kehtestamine piiratud töötajate rühma jaoks suurendaks vaid segadust ja õiguslikku ebakindlust ning õõnestaks riiklikke määratlusi. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkreetsed märkused direktiivi ettepaneku kohta

4.1.   Kohaldamisala ja mõisted

| 4.1.1. | On selge oht, et kavandatud direktiivi kohaldamisala ja mõisted hõlmavad plaanitust palju laiemat digiplatvormide tegevuste valikut. Direktiiv näib peamiselt puudutavat vähest kvalifikatsiooni nõudvat tegevust, kuid kavandatud mõistete ja kriteeriumidega oleksid hõlmatud kõik platvormitöö kategooriad, isegi kui tööd teevad tegelikud füüsilisest isikust ettevõtjad. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Tööalase staatuse korrektne määratlemine ja õiguslik eeldus

| 4.2.1. | Komitee nõustub sellega, et liikmesriikidel peaksid olema vajalikud mehhanismid, et „tagada platvormitööd tegevate inimeste tööalase staatuse korrektne määratlemine (...)“. Komiteel on siiski tõsiseid kahtlusi kavandatud õigusliku eelduse raamistiku suhtes, mille kohaselt on tegemist töösuhtega, kui direktiivis loetletud viiest kriteeriumist on täidetud kaks. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komitee leiab, et eriti punktides a [töötasu ülempiiri kehtestamine], c [töötulemuste kvaliteedi kontrollimine], d [tööaeg] ja e [võimalus luua kliendibaas] esitatud kriteeriume kasutatakse regulaarselt ettevõtjatevahelistes lepingutes ning need viiksid olukorrani, kus tegelikke füüsilisest isikust ettevõtjaid loetaks eelduse kohaselt palgatöötajateks ning nad oleksid seega sunnitud hakkama palgatöötajateks. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Selline lähenemisviis on vastuolus liikmesriikide kohtupraktikas kohaldatavate töösuhte määratlemise kriteeriumide üldise hindamise tavaga. Lisaks, nagu eespool märgitud, liigitataks platvormitöötajad vaikimisi palgatöötajateks ja see võtaks ära üksikisiku valiku olla füüsilisest isikust ettevõtja. Ettevõtluse takistamine ei tohiks olla kellegi huvides. Arvestades, et enamik platvormitöötajaid peab ennast füüsilisest isikust ettevõtjateks ja soovib, et neid käsitataks füüsilisest isikust ettevõtjana, siis oleks niisugune lähenemisviis isegi vastuolus selliste põhiõiguste ja -vabadustega nagu kutsevabadus, õigus teha tööd ja ettevõtlusvabadus. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Võttes arvesse riikide tööturusüsteemide, tööõiguse traditsioonide ja kohtupraktika mitmekesisust ning erinevaid määratlusi, nt tööõiguses ning maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemides, on oht, et kavandatud direktiivi viis kriteeriumi ei kajasta piisavalt erinevate olukordade keerulist tegelikkust. Komitee eelistaks pigem, et viiest kriteeriumist kahe täitmise asemel tuleks liikmesriikides üldiselt kasutusel olevas lähenemisviisis ja Euroopa Kohtu praktikas teha üldhinnang töötajate staatuse olemasolu määratlemise kriteeriumide kohta. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Võimalus õiguslik eeldus ümber lükata

| 4.3.1. | Komitee leiab, et õigusliku eelduse ümberlükkamine on vahend, mis tõenäoliselt tekitab rohkem probleeme kui keerukate õiguslike olukordade selgitamine. Selle mehhanismi loomine tekitab segadust seoses asjaoluga, et sarnane mehhanism on juba lisatud läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste direktiivi ühena liikmesriikide valikuvõimalustest. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Õigusliku eelduse ümberlükkamise võimalus ei taga ümberlükkamisprotsessi poolte vahel õiglase tasakaalu loomist, kuna tõendamiskoormis lasub platvormil, mistõttu oleks viie kriteeriumiga määratletud õiguslikku eeldust praktikas raske vaidlustada. Võttes arvesse riiklike määratluste mitmekesisust, tõlgendatakse viit kriteeriumi ja nende asjakohasust liikmesriikides tõenäoliselt erinevalt, mis toob kaasa kohtupraktika veelgi suurema killustumise kogu Euroopas. Kuna seda protsessi saaks jätkata nii tööõiguse küsimustega tegelevates kohtutes kui ka maksu- ja sotsiaalkindlustusküsimustega tegelevates halduskohtutes, võib tulemuseks olla vähem õigusselgust, mitte rohkem. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Algoritmiline juhtimine

| 4.4.1. | Komitee jagab komisjoni eesmärki, et algoritmide kasutamise kohta platvormitöös on vaja rohkem teavet ja läbipaistvust. Sellegipoolest leiab komitee, et eraldi eeskirjad platvormitööga seotud küsimuste kohta ei ole asjakohased ega vajalikud. Kehtivad isikuandmete kaitse üldmääruse eeskirjad (9) ja tulevane tehisintellekti käsitlev õigusakt (10) annavad töötajatele ka mitmesugused isikuandmetega seotud õigused ning tagavad põhjalikud riskijuhtimis-, inimjärelevalve- ja läbipaistvusnõuded, et vähendada riske tervisele ja ohutusele ning põhiõigustele. Seetõttu tuleks vältida tarbetut kattumist ja dubleerimist. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Platvormide antava teabe vormi ja sisuga seoses tuleks tagada, et platvormidel oleks teabe andmiseks kasutatavate tehniliste vahendite kindlaksmääramisel vajalik manööverdamisruum. Sama kehtib riskide hindamise meetodite ja nende meetodite suhtes, mida kasutatakse siis, kui olulise otsuse vaatab läbi inimene. Lisaks tuleks tagada, et algoritme käsitlevaid avalikustamisnõudeid ei kohaldata mis tahes liiki ärisaladuste või mis tahes konfidentsiaalse teabe suhtes. Komitee rõhutab ka vajadust võimaldada VKEde suhtes kohandatud leevendusmeetmeid algoritmilise juhtimisega ette nähtud haldusmenetluste osas (11). Eelkõige hõlmavad need pikemaid tähtaegu algoritmiliste otsuste läbivaatamise taotlustele vastamiseks ja asjaomase teabe ajakohastamise sageduse vähendamist. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Kollektiivsed õigused

| 4.5.1. | Ettepaneku eesmärk on tagada platvormitöötajate või nende esindajate teavitamine ja nendega konsulteerimine otsuste puhul, mis tõenäoliselt toovad kaasa olulised muudatused direktiivi artikli 6 lõikes 1 osutatud automaatsete seire- ja otsustussüsteemide kasutamises. Sel eesmärgil viidatakse ettepanekus direktiivile 2002/14/EÜ (12). Kuna see viide võimaldab kohaldada riiklikul tasandil määratletud olemasolevaid teavitamis- ja konsulteerimismehhanisme ning edendada sotsiaaldialoogi ilma uusi või dubleerivaid mehhanisme loomata, võib seda lahendust toetada. Küll aga ei lasu digitaalsel tööplatvormil kohustus kanda eksperdi kulud (artikli 9 lõige 3) kooskõlas direktiivil 2002/14/EÜ põhinevate teavitamise ja nõustamise üldeeskirjadega. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   Õiguskaitsevahendid

| 4.6.1. | Komitee rõhutab vajadust selgitada erinevust „töötajate“ ja „platvormitööd tegevate isikute“ vahel, eelkõige seoses õiguskaitsevahendite ja direktiivi jõustamisega. Artikkel 18 sisaldab mõlema kategooria puhul sarnaseid eeskirju vallandamise eest kaitsmise kohta, mis võib tekitada segadust ja õiguskindluse puudumist, kuna liikmesriikide tööõiguse ja lepinguõiguse õiguskaitsevahendid põhinevad erinevatel õigusaktide kogumitel ega ole seega sarnased. Samamoodi võib artikkel 17 (Kaitse halva kohtlemise või negatiivsete tagajärgede eest) tuua kaasa soovimatuid tagajärgi ja probleeme liikmesriikide kohtusüsteemides, kui erinevaid lepingulisi suhteid tuleb käsitleda samade eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

4.6.1.

4.7.   Kaitse taseme säilitamine ja soodsamad sätted

| 4.7.1. | Õiglaste töötingimuste edendamise eesmärgil rõhutab komitee sotsiaaldialoogi ja kollektiivlepingute rolli asjakohasel tasandil ning liikmesriikide sotsiaalpartnerite tegevusulatuse, pädevuse ja autonoomia piires. Seetõttu seab komitee kahtluse alla kollektiivlepingute kohaldamisala piiramise üksnes lepingutega, mis on platvormitöötajatele soodsamad (artikkel 20). See piirang rikub sotsiaalpartnerite autonoomiat. |
| --- | --- |

4.7.1.

Esitatud muudatuste selgitus

Käesolev tekst kujutab endast muudatusettepanekut, mis väljendab sektsiooni arvamusest täiesti erinevat seisukohta ja mida tuleb seega käsitada vastuarvamusena. Tekstis esitatakse põhjused, miks komisjoni ettepanek ei ole õige vahend digiplatvormitööga seotud probleemide lahendamiseks ja miks see ei kajasta piisavalt eri olukordade keerulist tegelikkust kiiresti muutuvas platvormide maailmas. Lisaks püütakse vastuarvamuses juhtida tähelepanu direktiivi eelnõu olulistele puudustele ja probleemidele, eelkõige seoses töötaja staatuse õigusliku eelduse ja algoritmilise juhtimisega.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 149 |
| --- | --- |
| Vastu: | 80 |
| Erapooletuid: | 17 |

Poolt:

149

Vastu:

80

Erapooletuid:

17

---

(1)  Arengutempoga seoses järeldatakse COLLEEM I ja II uuringutes, et platvormitöö nähtus kasvab Euroopas aeglaselt, kuid kindlalt. Vaid väike osa – umbes 1,4 % – tööealisest elanikkonnast teeb platvormitööd peamise tööhõivevormina. Lisaks viidatakse komisjoni mõju hindamise aruandes uuringule, mille kohaselt võib 28,8 miljonist platvormitöötajast umbes 5,5 miljoni puhul olla tööalane staatus valesti liigitatud. Vt Teadusuuringute Ühiskeskuse väljaannete hoidla – Platform Workers in Europe Evidence from the COLLEEM Survey (europa.eu) ja Teadusuuringute Ühiskeskuse väljaannete hoidla – New evidence on platform workers in Europe (europa.eu); vt komisjoni talituste töödokument. Mõju hindamise aruanne. Kulleriplatvormide tellitud uuringu kohaselt ütlevad paljud Euroopa kullerid (72 %), et platvormitöö on neile lisategevus. Neist 34 % teeb seda õppetöö kõrvalt ja veel kolmandik (34 %) ütleb, et platvormitöö pakub neile lisasissetulekut teise täis- või osalise tööajaga töökoha kõrvalt. Kahe kolmandiku vastajate (67 %) jaoks on paindlikkus kullerina töötamise peamine põhjus. See võimaldab neil ühendada kulleritööd muu töö või õpinguga, hoolitseda pereliikmete eest ning täiendada muud sissetulekut. Paindlikkus on ka kullerina töötamise parim külg (58 % jaoks).

(2)  Nõukogu soovitus, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele ja nõukogu soovitus füüsilisest isikust ettevõtjate töötervishoiu ja tööohutuse kaitse parandamise kohta.

(3)  Direktiiv läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta.

(4)  Määrus (EL) 2016/679 ja COM(2021) 206 final.

(5)  Vt COM(2021) 762 final, seletuskiri, lk 2.

(6)  Need hõlmavad 1) direktiivi ettepanekut platvormitöö tingimuste parandamise kohta; 2) kavandatud suuniseid ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta kollektiivlepingute suhtes, mis käsitlevad ilma töötajateta FIEde töötingimusi ja mis hõlmavad digitaalsete tööplatvormide kaudu töötavaid isikuid; 3) üleskutset riikide ametiasutustele, sotsiaalpartneritele ja kõigile asjaomastele sidusrühmadele võtta uusi meetmeid, mida on täpsustatud allpool, et saavutada paremad töötingimused neile, kes töötavad digitaalsete tööplatvormide kaudu (teatis „Paremad töötingimused tugevama sotsiaalse Euroopa jaoks: digitaliseerimise kõigi hüvede rakendamine tulevikutöö heaks“).

(7)  Samas (teatis) lk 2.

(8)  Komisjoni uuringus märgitakse, et isegi kui kõik platvormide kaudu osutatavad vabakutselised teenused lõpetataks kõigis 27 ELi liikmesriigis, saaksid need ettevõtjad endiselt loota vabakutselistele mujal maailmas. Vt Komisjoni uuring, mis täiendab mõju hindamist platvormitöö tingimuste parandamise kohta.

(9)  COM(2021) 206 final.

(10)  Määrus (EL) 2016/679.

(11)  COM(2021) 762 final, seletuskiri, lk 14.

(12)  Direktiiv 2002/14/EÜ.

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/109

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa ülikoolistrateegia kohta“

(COM(2022) 16 final)

ja teemal „Ettepanek: nõukogu soovitus, mis käsitleb võimaluste loomist tulemuslikuks Euroopa kõrghariduskoostööks“

(COM(2022) 17 final)

(2022/C 290/17)

| Raportöör: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Raportöör:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 1.3.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimused ja kodakondsus |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 190/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 1.3.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimused ja kodakondsus

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

190/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et väga oluline on strateegia kontekstis tehtud Euroopa Komisjoni järgmine avaldus: „Ülikoolid peavad olema kohad, kus valitseb vabadus: sõna-, mõtte-, õppimis- ja teadusvabadus ning üleüldine akadeemiline vabadus. Akadeemilist vabadust ei saa vaadelda lahus institutsionaalsest iseseisvusest ega üliõpilaste ja töötajate osalemisest kõrghariduse juhtimises.“ (1) Komitee palub Euroopa Komisjonil, liikmesriikidel ja kõrgharidusasutustel käsitleda seda elluviimisel juhtpõhimõttena. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteel on hea meel, et kõnealuse algatusega julgustatakse liikmesriike ja kõrgharidusasutusi tugevdama riikidevahelist koostööd, et parandada üliõpilaste oskusi ja pädevusi, mis on vajalikud tööturu ja majanduse rohe- ja digiüleminekuks, kaitsta ELi väärtusi, identiteeti ja demokraatiat ning suurendada Euroopa ühiskonna ja majanduse vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee juhib tähelepanu (2) kõrgharidusasutuste olulisele rollile keskkonnahoidlike oskuste omandamise, keskkonnaalase vastutuse ja kestliku arengu edendamisel, mis tuleks läbivalt integreerida õpitulemustesse. Komitee tunnustab Euroopa Komisjoni kavandatud meetmeid, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel ja kõrgharidusasutustel töötada välja riiklikud ja institutsioonilised lähenemisviisid kestlikkusele ning kliima- ja keskkonnateadlikkusele. Komitee märgib, et see ei ole tähtis mitte ainult mikrokvalifikatsioonitunnistuste puhul, vaid ka põhiõppekavade üliõpilastele ja õppijatele, kes osalevad kõrgharidusasutuste elukestva õppe programmides (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub liikmesriike ja kõrgharidusasutusi üles parandama digiteerimisstrateegiate koostamisel kõrghariduse ja teadusuuringute kvaliteeti, õiglust, võrdsust ja sotsiaalset kaasavust, tõhustama kõigi üliõpilaste võrdset juurdepääsu digimaterjalile, toetama digitehnoloogia ohutut kasutamist, seades alati esikohale kontaktõppe sotsiaalse suhtluse, ning austama teadlaste intellektuaalomandi õigusi. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama üliõpilasi ja teadlasi digioskusi käsitlevate haridus- ja koolitusprogrammide väljatöötamisse programmi „Digitaalne Euroopa“ raames. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab kõrgharidusasutuste ja ettevõtete tasakaalustatud partnerluse tähtsust, et rahuldada üliõpilaste, ühiskonna ja tööturu oskuste vajadusi ning tagada üliõpilastele juurdepääs kvaliteetsele ja tasustatud õpipoisiõppele ja praktikale ettevõtetes ja asutustes ning laiendada seda. Komitee kutsub liikmesriike ja kõrgharidusasutusi üles tagama akadeemilise vabaduse ja institutsioonilise autonoomia, eelkõige seoses koostööga mitteakadeemiliste osalejatega õppekavade väljatöötamise, oskuste ja akadeemilisele personalile esitatavate nõudmiste osas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Komisjon ja kõik liikmesriigid peavad kaitsma akadeemilist vabadust ja institutsioonilist autonoomiat kui Rooma kommünikees sätestatud põhiväärtusi. Komitee tunnustab Euroopa ülikoolide liitude algatust osana programmi „Erasmus+“ projektidest, mis hõlmavad kõrgharidusasutuste vabatahtlikke ja alt üles suunatud meetmeid ning on olulised demokraatliku juhtimise raames tehtava tihedama koostöö seisukohalt. Komitee tunneb muret selle pärast, et põhiväärtused satuvad ohtu, kui Euroopa Komisjon ja nõukogu kinnistavad ülikoolide liitude projektid, paludes liikmesriikidel luua õigusliku seisundi liitude ühiste Euroopa teaduskraadide jaoks, samuti välise kvaliteeditagamise ja akrediteerimise süsteemi liitude riikidevaheliste ühiste haridustegevuste ja -programmide jaoks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee toonitab kõrgharidusasutuste mitmekesisuse olulist väärtust, kuna need võivad toetada erinevaid kultuurilisi, haridusalaseid, ühiskondlikke ja majanduslikke vajadusi. Komitee kutsub üles tunnistama kõrgharidusasutuste võrdväärsust nii ülikoolide liitude sees kui ka neist väljaspool ning järgima teadmiste vabaduse põhimõtet. Komitee toetab akadeemilisi põhiväärtusi kaitsvate juhtpõhimõtete kehtestamist Rooma kommünikee alusel asjaomaste sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade kaasabil. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee peab kahetsusväärseks, et kõrgharidusasutused on alarahastatud (4) vaatamata sellele, et nende vajadused on pandeemia ajal kasvanud, ning kutsub liikmesriike üles eraldama neile rohkem avaliku sektori vahendeid. Komitee on mures kõrgharidusasutuste üha suurema erastamise ning kõrgharidusse ja teadusuuringutesse tehtavate erainvesteeringute pärast, mis võivad ohustada akadeemilist vabadust ja institutsioonilist autonoomiat. Samuti juhib komitee tähelepanu sellele, et ülikoolide liitude rahalise toetuse säilitamine tagab jätkusuutliku riikliku rahastamise kõigile kõrgharidusasutustele. Komitee kutsub liikmesriike üles kasutama Euroopa poolaastat ja ELi fonde – kaasa arvatud taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Sotsiaalfond+, programmid „Erasmus+“ ja „Euroopa horisont“–, et aidata kõrgharidusasutusel oma eesmärke saavutada. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee palub Euroopa Komisjonil jälgida ELi, riikliku ja institutsioonilise tasandi investeeringuid kõrgharidusse, kasutades selleks Euroopa poolaasta ning taaste- ja vastupidavusrahastu juhtivaid poliitikavahendeid. Samuti palub ta komisjonil piirata Euroopa kõrgharidussektori tulemustabeli ning haridusse ja koolitusse tehtavate kvaliteetsete investeeringute eksperdirühma järelduste kasutamist, et neil oleks vaid toetav roll. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on mures Euroopa kõrgharidussektori tulemustabeli eesmärkide ja juhtimise pärast. Tulemustabeli alusel hinnatakse igal aastal kogu ELis tehtud edusamme strateegia põhiprioriteetide saavutamisel. Need prioriteedid on: kaasatus, väärtused, kvaliteet ja asjakohasus, liikuvus, rohe- ja digioskused, tööalane konkurentsivõime, riikide koostöö, tehnosiire ja teadmiste väärtustamine. Komitee palub Euroopa Komisjonil selgitada selle vahendi rolli liikmesriikide edusammude jälgimisel ja selle seirevahendi juhtimist seoses Euroopa poolaasta protsessiga ning täpsustada, kas seda vahendit kasutatakse ka kõrgharidusse tehtavate riiklike investeeringute jälgimiseks. Komitee palub säilitada liikmesriikide, haridusvaldkonna sotsiaalpartnerite ja asjaomaste sidusrühmade rolli selles protsessis. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee tunnustab Euroopa kõrgharidussektori vaatluskeskuse loomist, et koondada parim praegune ELi andmevahendite pagas ja suutlikkus. Komitee palub Euroopa Komisjonil toetada liikmesriikide, haridusvaldkonna sotsiaalpartnerite ja asjaomaste sidusrühmade rolli selles protsessis. Sotsiaalpartneritel on oluline roll haridussüsteemist tööellu üleminekul, üliõpilaste tööturu huvide esindamisel ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) arvu vähendamisel. Nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil tuleks teha rohkem jõupingutusi, et jälgida üliõpilaste liikumist haridussüsteemist tööellu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles tõhusalt kaasama haridusvaldkonna sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone selle strateegia kohaste komisjoni algatuste ja meetmete edasiarendamisse ning rakendamisse liikmesriikide tasandil. See on oluline tagamaks, et üliõpilased omandavad oskused, mis on vajalikud selleks, et olla demokraatliku riigi kodanik ja pääseda ligi kvaliteetsetele töökohtadele rohe- ja digiülemineku raames. Demokraatlik juhtimine ja tõhus sotsiaaldialoog on olulised, et parandada üliõpilaste heaolu, akadeemilist vabadust, töötajate alalist staatust ja töötingimusi ning institutsioonilist autonoomiat. Komitee palub Euroopa Komisjonil kaasata haridusvaldkonna sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid Euroopa teaduskraadi märgise andmise Euroopa kriteeriumide väljatöötamisse. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee kutsub liikmesriike ja kõrgharidusasutusi üles kaasama õppijaid, õppejõude ja teadlasi tõhusamalt kõrghariduspoliitika ning institutsiooniliste ja riikidevaheliste koostööstruktuuride juhtimisse ning tõhusa koostööl põhinevasse eestvedamisse, kollegiaalsesse juhtimisse ja sotsiaaldialoogi. See peaks aitama tagada kvaliteetse ja kaasava kõrghariduse ja teadusuuringud, üliõpilaste, töötajate ja teadlaste tõhusa liikuvuse ning üliõpilaste, õppejõudude, teadlaste ja erialatöötajate täieliku mitmekesisuse (sealhulgas sooline võrdõiguslikkus). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee palub Euroopa Komisjonil pidada sotsiaaldialoogi akadeemiliste ametiühingutega, kui töötatakse välja Euroopa raamistik atraktiivseks ja jätkusuutlikuks karjääriks kõrghariduses, et parandada teadustöötajate töötingimusi, heaolu ja staatust ning toetada akadeemilist karjääri nii akadeemilises ringkonnas kui ka väljaspool seda. Jätkuvalt tuleks töötada selle nimel, et suurendada üliõpilaste osalemist otsustusprotsessis ja parandada üliõpilasorganisatsioonide tegevussuutlikkust. Selleks võiks eraldada ESF+-i vahendeid. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee tunnustab erineva taustaga töötajate ja üliõpilaste toetamist, mis hõlmab Euroopa mitmekesisus- ja kaasamisraamistku väljatöötamist (sealhulgas soolise ebavõrdsuse kõrvaldamiseks), riskirühma kuuluvate teadlaste toetamist ülikoolidele mõeldud juhtpõhimõtetega, et hõlbustada nende kaasamist, ning riiklike ja institutsiooniliste strateegiate väljatöötamist kaasamiseks, keskendudes seejuures pagulastele ja varjupaigataotlejatele. Komitee nõuab kolmandate riikide kvalifikatsioonide, sealhulgas pagulaste kvalifikatsioonide läbipaistvat ja õiglast tunnustamist akadeemilise tunnustamise keskuste võrgustiku kaudu. Komitee palub Euroopa Komisjonil, liikmesriikidel ja kõrgharidusasutustel töötada sellised strateegiad välja koos üliõpilaste ja töötajatega, eelkõige nendega, kes saavad jagada oma kogemusi strateegia väljatöötamisel. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee pooldab Euroopa üliõpilaspileti algatuse edasiarendamist, et vähendada üliõpilaste ja töötajate liikuvuse ja vahetuste korraldamisega seotud halduskoormust, juhtides samas tähelepanu andmeturbe ja -kaitse tagamise tähtsusele. Bürokraatia vähendamine ja arvestuspunktide ülekandmise hõlbustamine liikmesriikide vahel on vältimatu, et tagada nõuetekohane liikuvus ELi tasandil. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee tunnustab jõupingutusi laiendada üliõpilaste ja töötajate liikuvust kolmandatesse riikidesse ning juhib tähelepanu sellele, kui oluline on inimeste tegelik liikuvus ning tervise ja ohutuse tagamine. Komitee toetab uut Erasmuse kõrgharidushartat ja uut Erasmuse üliõpilashartat. Neisse on lisatud akadeemilise vabaduse ja terviklikkuse küsimus ning need soodustavad akadeemilisi arutelusid ning väärtusi ja demokraatiat käsitlevate heade tavade vahetamist ühe osana Erasmus+ raames ellu viidavast Jean Monnet’ nimelisest kõrgharidustegevusest, sealhulgas kolmandates riikides. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Pärast seda, kui Euroopa Liidu Nõukogu (haridus, noored, kultuur ja sport) oli vastu võtnud järeldused, milles käsitletakse Euroopa ülikoolide algatust „Kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna ühendamine: tee sillutamine Euroopa kõrghariduse uuele mõõtmele“, avaldas Euroopa Komisjon kaks dokumenti. Komisjoni teatis Euroopa ülikoolide strateegia kohta sisaldab meetmeid, mida Euroopa Komisjon kavatseb võtta aastatel 2022–2024 kõrghariduse ja teadusuuringute valdkonnas, ning ettepanek nõukogu soovituseks, mis käsitleb võimaluste loomist tulemuslikuks Euroopa kõrghariduskoostööks, mille haridusministrite nõukogu peaks vastu võtma oma 4.–5. aprilli 2022. aasta istungil, sisaldab konkreetseid soovitusi liikmesriikidele. Nende algatustega püütakse saavutada ELi uus eesmärk, mille kohaselt peaks kõrghariduse omandanud 25–34-aastaste inimeste osakaal 2030. aastaks olema vähemalt 45 % (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Selle algatuse kaudu kavatseb komisjon suurendada Euroopa ülikoolide liitude hulka praeguselt 41-lt liidult 60 liiduni, mis ühendaks 2024. aasta keskpaigaks enam kui 500 ülikooli. Programmi „Erasmus+“ esialgne eelarve aastateks 2021–2027 on 1,1 miljardit eurot ja lisaks on ette nähtud mitu toetavat algatust. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Liikmesriikidele esitatud soovitustes palutakse neil võimaldada kõrgharidusasutustel töötada välja ja viia ellu ühine innovaatiline riikidevaheline haridustegevus (nii ELis kui ka väljaspool), töötada 2024. aastaks välja Euroopa ülikoolide liitude õiguslik seisund, hõlbustada 2024. aastaks ühise Euroopa teaduskraadi andmist riigi tasandil, sealhulgas seose loomist riiklike kvalifikatsiooniraamistikega, toetada üliõpilaste ja töötajate suuremat liikuvust (sealhulgas veebipõhine liikuvus), pakkuda jätkusuutlikku rahalist toetust Euroopa ülikoolide liitudele ning edendada ja kaitsta akadeemilist vabadust ja institutsioonilist autonoomiat. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee märgib, (6) et oluline on luua Euroopa kõrgharidusruumi ja Euroopa teadusruumi vahel täiendavaid sidemeid, et parandada kõrghariduse ja teadustöö kvaliteeti ja kaasavust kõigi üliõpilaste jaoks sõltumata nende vanusest või sotsiaal-majanduslikust taustast. Euroopa ülikoolide algatuse oluline raskuspunkt peab olema õpingute kvaliteedi ja õpingute ülikoolidevahelise tunnustamise tõhustamine. Ehkki kõrgharidus on riikide pädevuses, näivad Euroopa kraadiõpet, Euroopa ülikoolide põhikirja ja Euroopa tunnustamise ning kvaliteeditagamise süsteemi puudutavad komisjoni ettepanekud olevat samm kõrghariduse õpingute ühtlustamise suunas. Seega nõuab komitee nende algatuste taga olevate ideede ja edasiste poliitikameetmete täiendavat arutamist valitsuste, asjaomaste sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Komiteel on hea meel, et sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad väljendada oma seisukohti selle algatuse kohta avalike konsultatsioonide kaudu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Mõnes Bologna protsessile allakirjutanud riigis on akadeemiline vabadus ja institutsiooniline autonoomia üha enam löögi all (7). Rooma kommünikees, mille Euroopa kõrgharidusruumi 49 ministrit võtsid vastu Bologna protsessi 2020. aasta ministrite konverentsil, kinnitatakse taas ministrite pühendumust edendada ja kaitsta meie ühiseid põhiväärtusi kogu Euroopa kõrgharidusruumis tihedama poliitilise dialoogi ja koostöö kaudu, mis on vajalik alus kvaliteetseks õppimiseks, õpetamiseks ja teadustööks ning demokraatlike ühiskondade jaoks. Samuti võtsid nad kohustuse toetada institutsioonilist autonoomiat, akadeemilist vabadust ja terviklikkust, üliõpilaste ja töötajate osalemist kõrghariduse juhtimises ning kõrgharidusel lasuvat ja kõrghariduse eest kantavat avalikku vastutust. Rooma kommünikee I lisas on akadeemiline vabadus määratletud kui kõrghariduses kvaliteetse õppimise, õpetamise ja teadustöö ning demokraatia hädavajalik aspekt, mis põhineb institutsioonilisel autonoomial. Lisaks rõhutatakse selles, et ühiskond ei saa olla tõeliselt demokraatlik ilma akadeemilist vabadust ja institutsioonilist autonoomiat austamata. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | COVID-19 pandeemia on avaldanud enneolematut mõju õpetamis- ja uurimismeetoditele, ülikoolide tegevusele (linnakute sulgemise ja e-õppele ülemineku näol) ja ülikoolide juhtimisele. Pandeemia on toonud esile ka selle, kui oluline on ülikoolide osalemine kogukonnas. Ligikaudu pooled üliõpilased leidsid, et nende õpitulemused halvenesid e-õppe käigus ning neil on alates veebiõppele üleminekust olnud suurem töökoormus. Juurdepääs digioskustele, veebipõhistele suhtlusvahenditele ja internetile oli paljude sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras üliõpilaste jaoks jätkuvalt probleem. Pandeemia mõjutas ka üliõpilaste psühholoogilist ja emotsionaalset heaolu (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Akadeemilise personali jaoks on COVID-19 kriis toonud kaasa töötingimuste halvenemise, sealhulgas veebipõhisest ja põimõppest tingitud töökoormuse tohutu suurenemise ning tähtajalistele ja juhutöötajatele ettenähtud töökohtade kadumise tõttu. Nendel arengutel on olnud ebaproportsionaalne mõju konkreetsetele töötajarühmadele, nagu naised ja etnilised vähemused. Pandeemia on avaldanud kahjulikku mõju ka töötajate vaimsele tervisele ja heaolule. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Akadeemilisel personalil on oluline roll kvaliteetse hariduse ja teadustegevuse pakkumisel ülikoolides. Juba enne pandeemiat seisid teadlased kogu Euroopas silmitsi töökohakindluse vähenemisega eelarvepiirangute, vähenenud tööhõivevõimaluste ning ajutistel, osalise tööajaga või tähtajalistel ametikohtadel töötajate ja väljastpoolt rahastatavatel ametikohtadel töötajate osakaalu suurenemise tõttu. Inimväärsed töötingimused ja palgad on nende jaoks keskse tähtsusega, et nad saaksid oma üliõpilasi ühiskonna ja majanduse rohe- ja digiüleminekuks tõhusalt ette valmistada. Tähtajaliste lepingutega teadlased on ebakindlates töösuhetes, mistõttu on kvaliteetne õpetamine ja teadustöö nende jaoks raskendatud (9). COVID-19 pandeemia on halvendanud doktorikraadiga teadlaste karjääriväljavaateid ja see avaldab kahjulikku mõju nende heaolule. Sellega seoses mõjutavad ebakindlad tingimused ja pandeemia negatiivsed tagajärjed suurema tõenäosusega nooremaid ja naissoost teadlasi (10). Esmatähtis peaks olema suurendada toetusi doktorantidest teadlastele ning tagada tasuta juurdepääs kirjandusele ja rahvusvahelistel konverentsidel osalemisele. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Selleks et vähendada oskuste nappust ja tagada kõrgharidusasutuste üliõpilastele juurdepääs tööturule, on väga oluline tõhus partnerlus kõrgharidusasutuste ja ettevõtete vahel ning üliõpilaste juurdepääs kvaliteetsele ja tasustatud õpipoisiõppele ja praktikale ettevõtetes. Komitee juhib tähelepanu sellele, et „[e]ttevõtete ja kõrgkoolide partnerlused peaksid olema mõlemale poolele võrdselt kasulikud, ilma välise surveta ja tasakaalustatud, et tagada ettevõtete iseseisev teadus- ja innovatsioonitegevus ning eraldi riiklikud kõrghariduse ja teadustööeesmärgid“ (11). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kõrgharidusele juurdepääsu lihtsustamisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et ülikoolitasud on energiahindade ja haridusprotsessiga seotud lisakulude tõttu (majutus, juurdepääs kirjandusele jne) surve all. Lisakulusid võiks rahastada ELi vahenditest, vähendades vajadust kasutada laene ja muid ülikooliõpingute finantseerimiseks kasutatavaid rahastamismeetodeid. Tuleb tagada koostoime tehnoloogia arengu dünaamika ning haridusprotsessis kasutatavate seadmete, standardite ja menetluste vahel, et tagada tõhus üleminek haridussüsteemist aktiivsesse tööellu. |
| --- | --- |

3.7.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisjoni teatis Euroopa ülikoolistrateegia kohta, 2022.

1

(2)  ELT C 56, 16.2.2021, lk 1.

2

(3)  ELT C 56, 16.2.2021, lk 1.

3

(4)  EUA avaliku rahastamise vaatluskeskuse aruanne 2019/20.

4

(5)  Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030).

5

(6)  ELT C 10, 11.1.2021, lk 40.

6

(7)  https://www.scholarsatrisk.org/academic-freedom-monitoring-project-index/?_gp=1

7

(8)  Euroopa Komisjon: The impact of COVID-19 on higher education: a review of emerging evidence, 2021.

8

(9)  Euroopa Ametiühingute Hariduskomitee (ETUCE) aruanne Rooma ministrite kohtumisele (2020).

9

(10)  OECD: Reducing the precarity of academic research careers, 2021.

10

(11)  ELT C 10, 11.1.2021, lk 40.

11

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/114

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv hoonete energiatõhususe kohta“ (uuesti sõnastatud)

(COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD))

(2022/C 290/18)

| Raportöör: | Mordechaj Martin SALAMON |
| --- | --- |

Raportöör:

Mordechaj Martin SALAMON

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 14.2.2022
  nõukogu, 9.2.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõige 2 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 10.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 212/6/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 14.2.2022

nõukogu, 9.2.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõige 2

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

10.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

212/6/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt hoonete energiatõhususe direktiivi uuestisõnastamise ettepaneku üle, sest selles võetakse arvesse komitee eelmistes arvamustes esile toodud peamisi probleeme. Ettepaneku eesmärk on tagada vahendid, et tegeleda energiaostuvõimetusega ja parandada hoonete valdkonnas pikaajalist struktuurilist alainvesteerimist ning edendada seeläbi eelkõige halvimate tõhususnäitajatega hoonete renoveerimist ja suunata vähese CO2 heitega kütte ja jahutuse kasutamisele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab täielikult Euroopa Liidu lähenemisviisi energiatõhusa, kvaliteetse ja fossiilse tooraine vaba tehiskeskkonna saavutamiseks, kuna ELi tasandi meetmed on vajaliku ülemineku kiirendamiseks tõhusamad. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on seisukohal, et hiljutine energiahinna järsk tõus ja kõrgete hindade eeldatav säilimine vähemalt keskpikas perspektiivis on näidanud, et varasemaga võrreldes on veelgi olulisem kehtestada strateegia energiaostuvõimetuse leevendamiseks ja kaotamiseks. Hoonete energiatõhususe parandamiseks tuleb rakendada konkreetseid meetmeid, et tagada kõigile inimväärne, taskukohane ja tervislik eluase. Need meetmed peavad hõlmama asbesti ohutut eemaldamist. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab kindlalt energiatõhususe miinimumstandardite kehtestamist, eelkõige halvimate tõhususnäitajatega elamute jaoks. Selle põhimõtte kehtestamine ELi tasandil on oluline edasiminek. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tulevikku suunatud renoveerimise toetamiseks nõuab komitee, et algusest peale kehtestataks põhjalikumad parandamise nõuded ning töötataks välja sellekohane selgem ja terviklikum ajakava aastani 2050.
  Kuna hoonete energiatõhususe direktiivis ei nähta ette uut rahastust ja vajalike renoveerimistööde rahastamine on keeruline ülesanne, peab komitee väga oluliseks, et direktiiviga ettenähtud raamistik ja vahendid nii avaliku kui ka pangandussektori rahastamisele juurdepääsuks oleksid selle ülesandega kooskõlas. |
| --- | --- |

1.5.

Kuna hoonete energiatõhususe direktiivis ei nähta ette uut rahastust ja vajalike renoveerimistööde rahastamine on keeruline ülesanne, peab komitee väga oluliseks, et direktiiviga ettenähtud raamistik ja vahendid nii avaliku kui ka pangandussektori rahastamisele juurdepääsuks oleksid selle ülesandega kooskõlas.

| 1.6. | Arvestades energiamärgiste keskset rolli hoonefondi energiatõhususe parandamisel, väljendab komitee heameelt energiamärgistele esitatavate nõuete karmistamise ning nende usaldusväärsuse ja kasutatavuse suurendamise üle. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee peab tervitatavaks riiklike hoonete renoveerimise kavade üha suuremat tähtsust ja asjaolu, et sellesse on lisatud liikmesriikide aruandluskohustus energiaostuvõimetuse leevendamiseks tehtud jõupingutuste kohta. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee toetab ka seda, et 2024. aastaks kehtestatakse hoone renoveerimispass, mis teeb tarbijatele teabe lihtsamalt kättesaadavaks ja vähendab kulusid hoonete renoveerimise kavandamisel. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee peab vajalikuks lisada nõue, mille kohaselt tuleb esitada teavet hoonete kogu olelusringi CO2 heite kohta (tootmine ja ehitamine, kasutamine ja olelusringi lõpp), kuna uute majade peamine kliimamõju võib tuleneda materjalidest ja ehitustegevusest. Komitee rõhutab, et tuleb tagada mõiste „heitevaba hoone“ selline määratlus, mis võimaldab sellel optimaalselt suhelda ümbritsevate energiasüsteemidega ja hõlmab kõiki sisalduvaid kasvuhoonegaaside heiteid. Olelusringi hindamist tuleks käsitleda projektispetsiifilise suunava vahendina, milles võrreldakse erinevaid materjalide ja tehnikate valikuid. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kutsub üles ehitussektori koolitamisel ja ajakohastamisel rakendama tõelist kogukonnaprotsessi. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Euroopa Komisjon tegi ettepaneku sõnastada uuesti hoonete energiatõhususe direktiivi seoses Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Paketi „Eesmärk 55“ raames on hoonete energiatõhususe direktiiv renoveerimislaine strateegia järgmine samm. Selles seati eesmärgiks vähemalt kahekordistada 2030. aastaks hoonete iga-aastast energiatõhusaks renoveerimise määra ning rõhutati vajadust asjakohaste regulatiivsete, rahastamis- ja tugimeetmete järele. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Hoonete energiatõhususe direktiiviga püütakse tagada vajalikud meetmed ja vahendid renoveerimislaine strateegia kolmes sihtvaldkonnas – tegelemine energiaostuvõimetuse ja halvimate tõhususnäitajatega hoonete probleemidega; üldkasutatavad hooned ja sotsiaalne infrastruktuur, mis annavad eeskuju; ning kütte- ja jahutussüsteemide CO2 heite vähendamine. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kehtivasse hoonete energiatõhususe direktiivi kavandatakse sisse viia mitu muudatust ja täiendust, eelkõige alljärgnevalt nimetatud muudatused.






  — | Alates 2030. aastast peavad kõik uued hooned olema heitevabad; uued üldkasutatavad hooned peavad olema heitevabad juba alates 2027. aastast. |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Alates 2030. aastast peavad kõik uued hooned olema heitevabad; uued üldkasutatavad hooned peavad olema heitevabad juba alates 2027. aastast.

| — | Liikmesriikidele kehtestatakse uus nõue tagada, et kõiki avaliku sektori asutustele kuuluvaid hooneid ja kõiki mitteeluhooneid renoveeritakse nii, et 2027. aastaks oleks nende energiatõhususe klass vähemalt F ja 2030. aastaks vähemalt E. Samuti tuleb renoveerida kõiki elamuid nii, et 2030. aastaks oleks nende energiatõhususe klass vähemalt F ja 2033. aastaks vähemalt E. Arvestades energiatõhususe klasside ümberkalibreerimist, muudetakse tänu nendele nõuetele 2033. aastaks energiatõhusamaks rohkem kui 15 % hoonefondist. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidele kehtestatakse uus nõue tagada, et kõiki avaliku sektori asutustele kuuluvaid hooneid ja kõiki mitteeluhooneid renoveeritakse nii, et 2027. aastaks oleks nende energiatõhususe klass vähemalt F ja 2030. aastaks vähemalt E. Samuti tuleb renoveerida kõiki elamuid nii, et 2030. aastaks oleks nende energiatõhususe klass vähemalt F ja 2033. aastaks vähemalt E. Arvestades energiatõhususe klasside ümberkalibreerimist, muudetakse tänu nendele nõuetele 2033. aastaks energiatõhusamaks rohkem kui 15 % hoonefondist.

| — | Energiamärgise omamise kohustust laiendatakse hoonetele, mida rekonstrueeritakse olulisel määral, hoonetele, mille üürilepingut uuendatakse, ja kõigile üldkasutatavatele hoonetele. Müügiks või üürimiseks pakutaval hoonetel või hoone osadel peab olema energiamärgis, mis tuleks esitada kõikides kuulutustes. |
| --- | --- |

—

Energiamärgise omamise kohustust laiendatakse hoonetele, mida rekonstrueeritakse olulisel määral, hoonetele, mille üürilepingut uuendatakse, ja kõigile üldkasutatavatele hoonetele. Müügiks või üürimiseks pakutaval hoonetel või hoone osadel peab olema energiamärgis, mis tuleks esitada kõikides kuulutustes.

| — | Riiklikud hoonete renoveerimise kavad lõimitakse täielikult riiklikesse energia- ja kliimakavadesse, et tagada võrreldavus ja edusammude jälgimine. Nendesse lisatakse ka tegevuskavad fossiilkütuste järkjärguliseks kasutuselt kõrvaldamiseks kütte- ja jahutussektoris hiljemalt 2040. aastaks. |
| --- | --- |

—

Riiklikud hoonete renoveerimise kavad lõimitakse täielikult riiklikesse energia- ja kliimakavadesse, et tagada võrreldavus ja edusammude jälgimine. Nendesse lisatakse ka tegevuskavad fossiilkütuste järkjärguliseks kasutuselt kõrvaldamiseks kütte- ja jahutussektoris hiljemalt 2040. aastaks.

| — | Hoone renoveerimispass teeb tarbijatele teabe kättesaadavaks ja vähendab nende kulusid, et hõlbustada neil planeerimist ja etapiviisilist renoveerimist heitevaba taseme saavutamiseks. |
| --- | --- |

—

Hoone renoveerimispass teeb tarbijatele teabe kättesaadavaks ja vähendab nende kulusid, et hõlbustada neil planeerimist ja etapiviisilist renoveerimist heitevaba taseme saavutamiseks.

| — | Liikmesriike kutsutakse üles lisama renoveerimiskaalutlused avaliku ja erasektori rahastamiseeskirjadesse ning looma asjakohased vahendid, eelkõige väikese sissetulekuga leibkondade jaoks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriike kutsutakse üles lisama renoveerimiskaalutlused avaliku ja erasektori rahastamiseeskirjadesse ning looma asjakohased vahendid, eelkõige väikese sissetulekuga leibkondade jaoks.

| — | Hoonetes fossiilkütuste kasutamiseks antavate rahaliste stiimulite jaoks on kehtestatud aegumisklausel. |
| --- | --- |

—

Hoonetes fossiilkütuste kasutamiseks antavate rahaliste stiimulite jaoks on kehtestatud aegumisklausel.

| — | Tagada tuleb elektrisõidukite laadimistaristu ja jalgrataste parkimiskohad. |
| --- | --- |

—

Tagada tuleb elektrisõidukite laadimistaristu ja jalgrataste parkimiskohad.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee väljendab heameelt hoonete energiatõhususe direktiivi uuestisõnastamise ettepaneku üle, sest selles võetakse arvesse komitee eelmistes arvamustes esile toodud peamisi probleeme. Ettepaneku eesmärk on tagada vahendid, et tegeleda energiaostuvõimetusega ja parandada hoonete valdkonnas pikaajalist struktuurilist alainvesteerimist ning edendada seeläbi eelkõige halvimate tõhususnäitajatega hoonete renoveerimist ja suunata vähese CO2 heitega kütte ja jahutuse kasutamisele. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Halva või puuduliku isolatsiooniga hooned, mille kütmiseks ja jahutamiseks kasutatakse fossiilkütuseid, on probleem kogu ELis. Kuna ELi tasandil puudub sellekohane kooskõlastatud poliitika, on oht, et liikmesriigid tunnevad muret ebavõrdsete tingimuste pärast ja ei võta sellest tulenevalt piisavalt meetmeid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Seetõttu toetab komitee täielikult komisjoni ettepanekut, milles esitatakse ELi lähenemisviis energiatõhusa, kvaliteetse ja fossiilse tooraine vaba tehiskeskkonna saavutamiseks. ELi tasandi meetmed on tõhusamad vajaliku ülemineku kiirendamiseks. Peale selle aitab ELi tasandi ühine lähenemisviis kasutada ära siseturust saadavaid hüvesid, nagu mastaabisääst ja liikmesriikide tehnoloogiaalane koostöö. Samuti aitab see suurendada investorite kindlustunnet ning toetab üldiselt juhtivat rolli, mida Euroopa ja Euroopa ettevõtjad saavad selles valdkonnas täita ülemaailmsete standardite seadjatena ja teerajajatena. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee on seisukohal, et hiljutine energiahinna järsk tõus ja kõrgete hindade eeldatav säilimine vähemalt keskpikas perspektiivis on näidanud, et varasemaga võrreldes on veelgi olulisem kehtestada strateegia energiaostuvõimetuse leevendamiseks ja kaotamiseks. Kui 2018. aastal ei suutnud 6,8 % ELi elanikest (30,3 miljonit inimest) tasuda kommunaalteenuste arveid õigel ajal ja seega tekkis oht, et nende varustamine katkeb, siis hiljutised sündmused on probleemi veelgi süvendanud. Pikas perspektiivis tuleb hoonete energiatõhususe parandamiseks võtta konkreetseid meetmeid, et tagada kõigile inimväärne, taskukohane ja tervislik eluase. See on veelgi pakilisem nüüd, mil fossiilkütustel põhineva kütte ja jahutuse kulud hakkavad tõusma, sest heitkogustega kauplemise süsteemis lubatud heitkoguse ühiku kulud suurenevad. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee toetab kindlalt energiatõhususe miinimumstandardite kehtestamist, eelkõige halvimate tõhususnäitajatega elamute jaoks. Selle põhimõtte kehtestamine ELi tasandil on oluline edasiminek. See, kas ülejäänud elamufondi suhtes tuleks kohaldada riiklikult kehtestatud standardeid, on aga liikmesriikide otsustada. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kuigi komitee toetab asjaolu, et rõhk pannakse energiaostuvõimetuse kaotamisele, seades esikohale elamufondi kõige halvema energiatõhususega osa renoveerimise, ei tohiks see põhjustada teiste elamute olukorra parandamata jätmist. Tulevikku suunatud renoveerimise toetamiseks nõuab komitee, et algusest peale kehtestataks põhjalikumad parandamise nõuded ning töötataks välja sellekohane selge ja terviklikum ajakava aastani 2050. See annab hooneomanikele ka ülevaate tulevastest nõuetest, et kavandada renoveerimist optimaalsete kuludega. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kuna energiamärgisest on saamas keskne vahend, tuleb parandada selle usaldusväärsust ja kasutatavust. Seepärast peab komitee tervitatavaks rangemaid nõudmisi, mis puudutavad energiamärgiste muutmist digitaalseks, nende head kvaliteeti, detailset sisu ja arvutusmeetodeid, taskukohasust, juurdepääsu ja avaldamist. Kodanikele, kes seda vajavad, peaks Euroopa energiamärgis olema alati kättesaadav paberkandjal. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee väljendab heameelt ka selle üle, et iga liikmesriigi jõupingutused energiaostuvõimetuse leevendamiseks on lisatud riiklikesse hoonete renoveerimise kavadesse. Neis kavades annavad liikmesriigid teavet energiaostuvõimetusest mõjutatud inimeste arvu ja ebapiisavates elutingimustes (nt lekkivad seinad või katused) või ebapiisava soojusmugavuse tingimustes elavate inimeste osakaalu vähenemise kohta. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee toetab hoone renoveerimispassi kehtestamist 2024. aastast, kuid kahtleb selle mõjus, kuna pass ei ole kohustuslik. Pass teeb tarbijatele teabe lihtsamini kättesaadavaks ja vähendab kulusid hoonete renoveerimise kavandamisel. Positiivne on see, et see sisaldab ka laiemat kasu, mis on seotud tervise, mugavuse ja hoonete kohanemisvõimega kliimamuutuste suhtes. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Võttes arvesse, et energiaostuvõimetutel ja ka paljudel väikeelamuomanikel ei ole sageli piisavalt rahalisi vahendeid renoveerimise alustamiseks, peab komitee väga oluliseks, et hoonete energiatõhususe direktiivis esitatud raamistik ja rahastamisvahendid oleksid selle ülesandega kooskõlas. Selles kontekstis tuleb anda üksikasjalikke selgitusi ja suuniseid renoveerimise rahaliste aspektide kohta, sealhulgas laenude kasutamise kohta kohalikul tasandil. Komitee juhib tähelepanu ka oma üleskutsele (TEN/723) ühendada mitu süsteemi, et muuta need selgemaks ja kättesaadavamaks kodumajapidamistele ja ametiasutustele, kellele need on suunatud. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee tunnistab vajadust lisada hoonete energiatõhususe direktiivi nõue, mille kohaselt tuleb esitada teavet hoonete kogu olelusringi CO2 heite kohta (tootmine ja ehitamine, kasutamine ja olelusringi lõpp). Kui ehitatakse uusi vähese energiatarbimisega hooneid, ei pruugi peamine kliimamõju tuleneda mitte nende hoone kasutamisest, vaid materjalidest ja ehitustegevusest. Olelusringi hindamist tuleks käsitleda projektispetsiifilise suunava vahendina, milles võrreldakse erinevaid materjalide ja tehnikate valikuid. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee rõhutab, et tuleb tagada mõiste „heitevaba hoone“ selline määratlemine, mis võimaldaks sellel optimaalselt suhelda ümbritsevate energiasüsteemidega ja hõlmaks kasutatavates ehitusmaterjalides sisalduvaid ja ehitustegevusest tulenevaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Kuigi hoonete energiatõhususe direktiivis ei nähta ette uut rahastamist, kehtestatakse selles nõuded liikmesriikide rahastamistasemele ja rahastamispüüdluste koordineerimisele, et luua kohandatud õigus- ja finantsraamistik, sealhulgas tagada sihipärane rahaline toetus. Komitee väljendab siiski kahtlust, kas rahastamine tehakse tulevastele renoveerijatele ka tegelikult kergesti kättesaadavaks. Lisaks ei ole komitee arvates selge ka see, kas iga liikmesriigi kogurahastamisest piisab renoveerimiseesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Praegu saab rahalisi vahendeid ja toetusi liiga sageli välja maksta alles siis, kui renoveerimine on lõpule viidud, mistõttu on paljudel tarbijatel keeruline tööd alustada. Seetõttu soovitab komitee tekstis märkida, et rahastamisskeemid peavad katma vähemalt osa tarbijate stardikuludest. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee kordab oma nõuet (TEN/749), et märkimisväärne osa taaste- ja vastupidavusrahastu 37 %-st, mis on eraldatud keskkonnahoidlikele projektidele, eraldataks energiatõhususe projektidele vastavalt iga liikmesriigi tegelikule nõudlusele ja vajadusele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee arvates on hoonete energiatõhususe direktiivi õnnestumiseks keskse tähtsusega, et liikmesriigid peavad kohandama õigusraamistikke, mis ei ole eesmärgiga vastavuses, ja kõrvaldama mittemajanduslikud tõkked. Viimaste hulgas on just vastuoluliste stiimulite probleem see, mis takistab paljudel majaomanikel ja üürnikel renoveerimist. Samal ajal peab komitee vajalikuks kaitsta üürnikke ebaproportsionaalse üürihinna eest, mida võidakse küsida pärast renoveerimist, ning kehtestada kas üüritoetuse või üüritõusu piirmäära. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee on seisukohal, et direktiivi energiamärgistega seotud artiklid oleks olnud juba ammu vaja läbi vaadata. Energiamärgiste kasutamisega seotud kogemused kogu Euroopas viitavad mitmele vajalikule kohandusele, millest mõnda ettepanekus käsitletakse. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee peab edasiminekuks seda, et liikmesriigid peavad tagama energiamärgiste kvaliteedi, usaldusväärsuse ja taskukohasuse ning teostama kontrolle ja looma hästi toimiva kontrollisüsteemi.
  Komitee peab kasulikeks parandusteks energiamärgise kehtivusaja lühendamist viiele aastale halvimate tõhususnäitajatega hoonefondi puhul, samuti asjaolu, et eksperdid peavad olema kvalifitseeritud või sertifitseeritud ja sõltumatud, ning sõnaselget nõuet teha enne energiamärgise väljaandmist kohapeale kontrollkäik. |
| --- | --- |

4.6.

Komitee peab kasulikeks parandusteks energiamärgise kehtivusaja lühendamist viiele aastale halvimate tõhususnäitajatega hoonefondi puhul, samuti asjaolu, et eksperdid peavad olema kvalifitseeritud või sertifitseeritud ja sõltumatud, ning sõnaselget nõuet teha enne energiamärgise väljaandmist kohapeale kontrollkäik.

| 4.7. | Komitee teeb ettepaneku muuta Euroopa energiamärgis tarbijatele kasulikumaks, lisades järgmise teabe:






  a) | küttesüsteemi järelejäänud kasutusiga, tööde keskmine maksumus; |
| --- | --- | --- |

4.7.

a)

küttesüsteemi järelejäänud kasutusiga, tööde keskmine maksumus;

| b) | lähima ühtse kontaktpunkti kontaktandmed. |
| --- | --- |

b)

lähima ühtse kontaktpunkti kontaktandmed.

| 4.8. | Komitee toetab ettepanekut ühtlustada ELi tasandil energiamärgise energiatõhususe klasse (A–F) ja kehtestada ühtsed näidisvormid. Samuti peab komitee kiiduväärseks nõuet luua riiklikul tasandil energiamärgiste, hoonete renoveerimispasside ja nutivalmiduse näitajate kergesti ligipääsetavad andmebaasid ning edastada teave riiklikest andmebaasidest hoonefondi vaatluskeskusesse. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee märgib, et liiasuse ja tarbetute lisakulude vältimiseks on vaja hoonete renoveerimispassi ja energiamärgiste vahelist sidusust. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee kordab oma nõuet (TEN/723) tugevdada veelgi energiaostuvõimetuse vaatluskeskust ja luua tihe koostöö hoonefondi vaatluskeskusega. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Euroopa kodanikele on väga oluline juurdepääs nõustamisele, teabele, planeerimisabile ja finantsnõustamisele. Praegu aitavad ühtsed kontaktpunktid energiatõhusaks renoveerimisel hinnanguliselt ainult ligikaudu 100 000 koduomanikku aastas, samal ajal kui 2030. aastal võib see arv olla umbes 2 000 000 omanikku aastas (1). Komitee kutsub üles ühtseid kontaktpunkte riiklikul tasandil paremini arendama ja kooskõlastama, neid piisavalt rahastama ja üksteisele piiriüleselt parimaid tavasid tutvustama, samuti kutsub ta komisjoni üles võtma põhjalikumaid järelmeetmeid. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee toetab riikliku hoonete renoveerimise kava projekti käsitleva avaliku konsultatsiooni laiendamist ja teeb ettepaneku, et see hõlmaks konkreetselt tarbijaorganisatsioone, sest neil on kõige paremad võimalused hinnata ja anda tagasisidet selle kohta, kui hästi programmid ja rahastamisvahendid tarbijateni jõuavad. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komitee võtab teadmiseks, et nutivalmiduse näitaja tugevdamiseks tuleb luua vajalikud määratlused, nõuded ja andmete jagamise võimalus, kuid peab kahetsusväärseks, et sellesse ei ole veel kaasatud elamuid ning et ettepanekus ei ole täpsustatud vajalikke tasemeid selle saavutamiseks. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Võttes arvesse suuri investeeringuid, oodatavaid uuendusi ja intensiivsemat tegevust asjaomastes sektorites, suureneb vajadus oskustöötajate, sh ümber- või täiendõppe läbinud töötajate järele märkimisväärselt. Seepärast väljendab komitee heameelt selle üle, et liikmesriikidele on esitatud nõue edendada ja rahastada haridust ja koolitust ehitussektoris oskustööjõu tagamiseks ning anda riiklikus hoonete renoveerimise kavas ülevaate ehitus-, energiatõhususe ja taastuvenergia sektorite võimekustest. Komitee kutsub üles ehitussektori koolitamisel ja ajakohastamisel rakendama tõelist kogukonnaprotsessi. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komitee kordab oma üleskutset (CCMI/166) komisjonile ja liikmesriikidele tagada hoonete renoveerimisel kahjulike ainete kõrvaldamine ning rõhutab asbesti ohutu eemaldamise vajadust. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Pidades silmas juba praegu täheldatud nõudluse kasvu laadimistaristute järele, teeb komitee ettepaneku nõudeid karmistada, sealhulgas nõuda nutilaadimispunktide paigaldamist mitteeluhoonetesse juba varem, võimalusel enne 2027. aastat. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Renoveerimist käsitleva teabe edastamine, nõustamine ja rahastamine toimub suure tõenäosusega kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Samuti oodatakse, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused näitaksid hoonete energiatõhususe direktiivi kontekstis teed ja ajakohastaksid oma hooned. Seepärast peab komitee oluliseks, et ELi ja riikliku tasandi tähelepanu ja jõupingutused oleksid suunatud kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kooskõlastamisele ja nende kaasamisele ning et uuritaks ka selliste algatuste potentsiaali nagu linnapeade pakt. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Et minna aruandlusest kaugemale ja hoogustada kliimamõjuga meetmeid enne 2030. aastat, kutsub komitee komisjoni tungivalt üles kehtestama aegsasti enne 2030. aastat kliimavöötmetele kohandatud CO2 heite maksimaalsed väärtused ruutmeetri kohta aastas. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Komitee toetab mõiste „taastuvatest energiaallikatest toodetud energia“ laiendamist nii, et see hõlmaks rohkem energiaallikaid, eelkõige ümbritseva keskkonna energiat, mida kasutavad elektriseadmed, näiteks soojuspumbad. Küll aga soovitab komitee määratleda biomassi ja biogaasi osaliselt taastuvate energiaallikatena, sest ainult väga väike osa kasutatud biomassist või toodetud biogaasist on täielikult taastuv. Piiratud kasutuse korral üleminekuperioodil, kui alternatiive ei ole, võiks see laiem määratlus hõlmata ka taastuvtoorainest valmistatud vedelaid energiakandjaid (biokütused ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused). Direktiivi võiks lisada uue lisa, kus määratakse kindlaks biomassi eri vormide, biogaasi tootmise ja vedelate energiakandjate mõju kliimale. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Lisaks kliimale kahjulikule heitele ja vaatamata energiakandjale ei tohi tähelepanuta jätta tavapäraseid õhusaasteaineid, nagu tahked peenosakesed, lämmastikoksiidid ja muud. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Komitee rõhutab vajadust kaaluda hoolikalt, millist mõju avaldab praktikas otsus määratleda heitevaba hoone väikese energiavajadusega hoonena, kus kogu vajalik energia tuleb toota kohapeal või saada ühendatud kaugkütte- või kaugjahutussüsteemidest. Määratluse kohaselt






  a) | on hoone põhimõtteliselt „saar“, mis on ümbritseva elektrisüsteemiga halvasti ühendatud, sest sõnaselgelt on lubatud ainult piiratud valik väliseid taastuvaid energiaallikaid; |
| --- | --- | --- |

4.21.

a)

on hoone põhimõtteliselt „saar“, mis on ümbritseva elektrisüsteemiga halvasti ühendatud, sest sõnaselgelt on lubatud ainult piiratud valik väliseid taastuvaid energiaallikaid;

| b) | ei ole hõlmatud kasutatud ehitusmaterjalides sisalduvad kasvuhoonegaaside heitkogused ega ehitustegevusest tulenevad heitkogused. |
| --- | --- |

b)

ei ole hõlmatud kasutatud ehitusmaterjalides sisalduvad kasvuhoonegaaside heitkogused ega ehitustegevusest tulenevad heitkogused.

| 4.22. | Komitee teeb ettepaneku seada heitevabade hoonete puhul hoone süsteemi väliselt taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter võrdsele alusele kohapeal toodetud elektriga. III lisa I osa lõpuosas sätestatud n.ö väljapääsuklauslis ei nähta ette üldisi vahendeid, et hoonete kulutõhusaks muutmine riiklikul tasandil oleks energiatõhus, ega seda, et energiasüsteemid varustataks taastuvenergiaga. Kogu energiasüsteemi laiendamine suurte tootmisüksuste abil on palju odavam toodetud energiaühiku arvestuses kui igasse hoonesse väikese tootmisüksuse rajamine. See on eriti oluline perioodidel, mil hoone enda süsteem energiat ei tooda (päikese- või tuuleenergia). Samuti vähendab elektrisüsteemiga seotud paindlikkus kulusid nii hoones kui ka süsteemis tervikuna. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Komisjon teeb ettepaneku lõpetada toetuste andmine fossiilkütusel töötavate seadmete paigaldamiseks alates 2027. aastast. Komitee peab seda üllatavaks, sest mõistlikku 15-aastast amortisatsiooniperioodi arvestades toetatakse paigaldisi, mis tuleb järk-järgult kasutusest kõrvaldada hiljemalt 2040. aastaks. Seepärast soovitab komitee tungivalt tuua tähtaeg ettepoole, nii et see oleks hiljemalt 2025. aasta. |
| --- | --- |

4.23.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://op.europa.eu/et/publication-detail/-/publication/423a4cad-df95-11eb-895a-01aa75ed71a1

1

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/120 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/120

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidu suuniseid üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise kohta ning millega muudetakse määrust (EL) 2021/1153 ja määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1315/2013

(COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD))

(2022/C 290/19)

| Raportöör: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Raportöör:

Stefan BACK

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 17.2.2022
  Euroopa Parlament, 7.3.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 172 |
| Täiskogu otsus | 25.10.2021 |
| Vastutav sektsioon | Transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 10.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 222/1/7 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 17.2.2022

Euroopa Parlament, 7.3.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 172

Täiskogu otsus

25.10.2021

Vastutav sektsioon

Transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

10.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

222/1/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldab heameelt ettepaneku üle, võttes arvesse, et praegune TEN-T määrus võeti vastu 2013. aastal ja seetõttu on viimane aeg teha ettepanek uue ajakohastatud raamistiku kohta, mis on kohandatud praegusele poliitilisele kontekstile ja tugineb praegusest määrusest saadud õppetundidele. Näiteks moodustab TEN-T ajakohastatud määrus taristubaasi, mis on vajalik rohelises kokkuleppes, säästva ja aruka liikuvuse strateegias ning raudtee tegevuskavas sisalduvate komisjoni eesmärkide edukaks elluviimiseks. Lisaks ei ole TEN-T rakendamine praeguses raamistikus olnud rahuldav, tekkinud on märkimisväärsed viivitused ning seetõttu toetab komitee tugevdatud rakenduseeskirju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee nõustub meetmega, millega ühtlustatakse üha enam põhi- ja üldvõrgu taristunõuded ning muudetakse nende võrkude eristamine ajakava küsimuseks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kiidab heaks ka keskendumise Euroopa koridoridele kui tõhusa transpordi ja mitmeliigilisuse edendamise vahendile, samuti rõhuasetuse tugevale järelevalvemehhanismile ja Euroopa koordinaatorite suurenenud rollile. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab ka lisaväärtust,, mida toob Euroopa koridoride ja raudtee-kaubaveokoridoride paremast koordineerimisest tulenev koostoime. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komiteel on heameel selle üle, et ettepanekus peetakse oluliseks ühtekuuluvust võrgu rakendamisel, ning märgib, et see tähendab juurdepääsu ja ühenduvuse tagamist kõigile liidu piirkondadele nii reisijate- kui ka kaubaveol ning tõhusat koordineerimist ja vastastikust ühendamist vastavalt pikamaa-, piirkondliku ja kohaliku liikluse ning linnatranspordisõlmede vahel. Komitee peab seega tervitatavaks ka ettepaneku artiklis 58 liikmesriikidele pandud kohustust viia riiklikud transpordi- ja investeerimiskavad vastavusse liidu transpordipoliitikaga.
  Tõhusad raudtee-kaubaveo ühendused taristuga, mis võimaldavad piisavat kiirust ja aitavad saavutada täpsust, võimaldavad raudteel täita täiel määral oma osa ühendvedude ahelas, arvestades, et raudtee puudulik täpsus on olnud peamine takistus, miks mitmeliigilisus, sealhulgas raudteetransport, ei ole muutunud atraktiivseks valikuks. |
| --- | --- |

1.5.

Tõhusad raudtee-kaubaveo ühendused taristuga, mis võimaldavad piisavat kiirust ja aitavad saavutada täpsust, võimaldavad raudteel täita täiel määral oma osa ühendvedude ahelas, arvestades, et raudtee puudulik täpsus on olnud peamine takistus, miks mitmeliigilisus, sealhulgas raudteetransport, ei ole muutunud atraktiivseks valikuks.

| 1.6. | Mis puudutab kahte koordinaatori lisafunktsiooni seoses Euroopa mereruumi ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemiga (ERTMS), on komitee seisukohal, et võttes arvesse ERTMSi kiire rakendamisega kaasnevaid kulusid, nõuab see ka märkimisväärset rahalist toetust. Seetõttu rõõmustab komiteed komisjoni ettepanek kaaluda ERTMSi riikliku rahastamise vabastamist riigiabi eeskirjade kohasest teatamiskohustusest. Lisaks palub komitee viia ellu teostatavusuuringu ERTMSi rakendamise kohta 2030. aastaks, võttes arvesse ka rahastamisküsimusi.
  Seoses Euroopa mereruumiga juhib komitee tähelepanu regulaarsete ja tihedate parvlaevaühendustega meresildadele, mida võib pidada taristuga sarnasteks ja mis võivad olla abikõlblikud kaasrahastamiseks ühist huvi pakkuvate projektidena. |
| --- | --- |

1.6.

Seoses Euroopa mereruumiga juhib komitee tähelepanu regulaarsete ja tihedate parvlaevaühendustega meresildadele, mida võib pidada taristuga sarnasteks ja mis võivad olla abikõlblikud kaasrahastamiseks ühist huvi pakkuvate projektidena.

| 1.7. | Komitee avaldab kahetsust, et liikmesriikide aruannetele üldvõrgu rakendamise kohta ei ole ette nähtud kindlat ajakava. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee toetab täielikult keskendumist kavandatud projektide teemalistele laialdasetele, asjakohastele ja õigeaegsetele konsultatsioonidele, millesse on kaasatud kõik asjaosalised ning tuletab meelde oma 2012. aasta arvamust, milles käsitletakse komitee potentsiaali kodanikuühiskonna ja institutsioonide vahendajana. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee võtab positiivselt teadmiseks artiklis 12 toodud kõigi võrkude üldised prioriteedid, mis näevad ette haldus-, tehniliste ja tegevusalaste tõkete kõrvaldamise ning taristu kasutamise optimeerimise. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kutsub üles lihtsustama kõikjal tõhususe suurendamise meetmeid, et edendada mitmeliigilisust, mis tähendab kõigi transpordiliikide eeliste parimat võimalikku kasutamist parimate võimalike tulemuste saavutamiseks, parandades samal ajal ohutust ja vähendades keskkonnakoormust. Komitee juhib erilist tähelepanu maismaatranspordi ja muude transpordiliikide vahelise seose tähtsusele, kuna see võimaldab siseveeteedel, lähimerevedudel ja lennundusel anda täieliku panuse mitmeliigilisse ahelasse. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee leiab, et ELi kodanikele ja ettevõtjatele pikaajalist väärtust loova võrgustiku rajamisel on oluline suurendada võrgustiku vastupanuvõimet kliimamuutustele, looduslikele ohtudele ja inimtegevusest tingitud katastroofidele. Vastupanuvõime aspekte tuleks arvesse võtta projekti võimalikult varajases kavandamisetapis. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et liiklusprobleemide või hädaolukordade korral tuleks eelistada kõige kestlikumat lahendust. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee kiidab heaks tähelepanu pööramise IKT-süsteemidele ja nende võimekusele hõlbustada mitmeliigilise transpordi arengut. Komitee peab oluliseks, et esmajärjekorras tuleks arendada digiüleminekus peituvat tohutut potentsiaali transpordi tulemuslikkuse parandamiseks. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et digitaalsed vahendid pakuvad võimalusi parandada järelevalvet töö- ja puhkeaegu reguleerivate eeskirjade täitmise üle, seda eelkõige raudteetranspordi valdkonnas, ning nõuab sellise süsteemi väljatöötamist. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee toetab linnatranspordisõlmede ja mitmeliigiliste terminalide lisamist TEN-T konkreetsete elementidena, kuna mõlemad on hädavajalikud transpordi sujuvaks toimimiseks. Komitee märgib, et üks mitmeliigiline terminal võib teenindada rohkem kui ühte linnatranspordisõlme, kui on täidetud ettepanekus esitatud funktsionaalsed kriteeriumid. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee märgib, et raudteetaristu on väga ebaühtlaselt varustatud raudteepersonali jaoks mõeldud rajatistega. Komitee arvates peab töötajatele mõeldud taristu sisaldama vähemalt turvalisi teid, ööbimisvõimalusi, nüüdisaegseid puhkeruume (varustatud jahutus- ja kütteseadmete ning pesemisvõimalustega), tarbe- ja sanitaarruume. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee võtab teadmiseks artikli 29 lõike 2 punktis b sätestatud nõuded puhkealadele ja teeb ettepaneku kehtestada ka neile ühtsed miinimumnõuded. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee toetab ka suuremat keskendumist ühendustele naaberriikidega, sealhulgas partnerriikidega, nagu Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigid ja Šveits, samuti läbirääkijariikidega. Komitee võtab teadmiseks, et selle eesmärk on toetada TEN-T poliitika laiendamist kolmandatesse riikidesse, sealhulgas kestlikkuse, ühtekuuluvuse, tõhususe ja kasutajate kasu suurendamise eesmärke. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Komitee peab kiiduväärseks ka tähelepanu pööramist kolmandate riikide subjektide osalemisele TEN-T projektides, seda lähtuvalt julgeolekust ja avalikust korrast. Samuti hindab ta kõrgelt liikmesriikide sellekohast teatamiskohustust, et võimaldada mõjuhindamise elluviimist ka juhtudel, mis ei kuulu ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute üldraamistiku alla. See tagab ka koostalitlusvõime ja ELi standardid. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Komitee kiidab heaks ka võimaluse muuta taristuelemente ja koridoride konfigureerimist delegeeritud õigusaktide abil. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Komitee avaldab rahulolu selle üle, et nüüd tehakse ettepanek lisada määrusesse kohustus, mille alusel peavad TEN-T taristut hooldama liikmesriigid. Komitee oleks pidanud kiiduväärseks ka sellekohast järelevalvemehhanismi ja asjakohaseid sanktsioone puuduliku hoolduse korral. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Komitee peab tervitatavaks transporditaristuga seotud eesmärke kogu maailmas, mis on sätestatud komisjoni globaalväravastrateegias „Global Gateway“. |
| --- | --- |

1.22.

2.   Taust

| 2.1. | Komisjon esitas 14. detsembril 2021 ettepaneku võtta vastu uus määrus, millega asendatakse kehtiv määrus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ((EL) nr 1315/2013) (edaspidi „ettepanek“) (COM(2021) 812 – 2021/0420 (COD)) ja mis on Euroopa rohelise kokkuleppe ning säästva ja aruka liikuvuse strateegia üks põhimeetmetest. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ettepanekus säilitatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) põhi- ja üldvõrgu struktuur. Põhivõrgu valmimise tähtajaks jääb 2030. aasta, järgmine verstapost on seatud 2040. aastaks, mil peab valmis saama laiendatud põhivõrk ning üldvõrgu valmimise tähtaeg on 2050. aasta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Praeguse TEN-T määruse neli erieesmärki (tõhusus, ühtekuuluvus, säästvus ja kasutajate kasu suurendamine) jäävad samaks ja neid arendatakse edasi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ettepaneku eesmärk on lahendada probleemid, mis on seotud projektide ettevalmistamise ja rakendamise viibimisega, ühtlustades riiklikke ja TEN-T huve, eesmärke ning kohustusi ning tugevdades järelevalvet eelkõige Euroopa transpordikoridoride ning horisontaalsete prioriteetide – Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) ja Euroopa mereruumi – üle ning selleks tugevdatakse Euroopa koordinaatori rolli ja antakse rakendusaktidega töökavadele õiguslik jõud. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ettepanekuga tagatakse muudatuste kaudu raudtee-kaubaveokoridoride vastavusse viimine Euroopa koridoridega määrusega (EL) nr 913/2010 ning nähakse ette nende kahe vahendi kooskõlastamine. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ettepanekus kehtestatakse liikmesriikidele kohustus hooldada TEN-T võrku. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Märkimisväärsete viivituste korral võrgustike rakendamisel võib komisjon tühistada ELi kaasrahastamise, kui viivitus ei ole objektiivselt põhjendatud ja probleemile ei ole kuue kuu jooksul lahendust leitud. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised kommentaarid

| 3.1. | Komitee avaldab ettepaneku üle heameelt, võttes arvesse, et praegune TEN-T määrus võeti vastu 2013. aastal ja et ELi transpordipoliitika tegevuskava on sellest ajast alates palju muutunud, arvestades et 2011. aasta transpordipoliitika valge raamat asendati 2020. aasta säästva ja aruka liikuvuse strateegiaga, mis muu hulgas keskendub raudtee/mitmeliigilisuse kestlikkusele, digiüleminekule ning edendamisele. |
| --- | --- |

3.1.

Lisaks ei ole TEN-T rakendamise kogemused praegusest TEN-T määrusest lähtuvalt olnud rahuldavad ja tekkinud on märkimisväärsed viivitused.

Oli viimane aeg teha ettepanek praegusele poliitilisele kontekstile kohandatud raamistiku jaoks, luues taristu, mis on kooskõlas näiteks Euroopa roheline kokkulepe, säästva ja aruka liikuvuse strateegia ning raudtee tegevuskavaga ja arvestaks kehtivast määrusest saadud õppetundidega. Komitee juhtis tähelepanu selle ajakohastamise vajadusele oma 2020. aasta hindamisaruandes (1).

| 3.2. | Komitee nõustub meetmega, millega ühtlustatakse üha enam põhi- ja üldvõrgu taristunõuded ning neid kahte kategooriat eristatakse, kehtestades põhivõrgu valmimise tähtajaks 2030. aasta, nn laiendatud põhivõrgule 2040. aasta ja üldvõrgule 2050. aasta. Mis puudutab 2030. aastaks kehtestatud tähtaega, siis jääb komitee seoses teostatavusega juba 2020. aasta hindamisaruandes väljendatud kahtlevale seisukohale, kuid leiab, et liikmesriikidele surve avaldamiseks tuleks tähtaeg jätta samaks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Samuti on komiteel heameel ühtekuuluvusele omistatud suure tähtsuse üle, sealhulgas ühenduvuse ja juurdepääsetavuse üle kõigi jaoks kogu ELis, nii reisijatele kui ka kaupadele ning nii pikkadel kui ka lühikestel vahemaadel, samuti liikmesriikide kohustuse üle tagada oma riiklikes meetmetes sidusus ELi transpordipoliitikaga. Raudteetaristuga seotud miinimumkriteeriumid parandavad mitmeliigilise transpordi väljavaateid. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee kiidab heaks keskendumise Euroopa koridoridele, et edendada tõhusat transporti ja mitmeliigilisust. Samuti toetab komitee Euroopa koordinaatorite tugevdatud rolli ja tugevat järelevalvemehhanismi, mis peaks tagama piisava ning õigeaegse rakendamise.
  Komitee väljendab rahulolu raudtee-kaubaveokoridoride ja Euroopa koridoride konfiguratsiooni ja juhtimise koordineerimise üle, mis peaks tänu koostoimele pakkuma märkimisväärset lisaväärtust. |
| --- | --- |

3.4.

Komitee väljendab rahulolu raudtee-kaubaveokoridoride ja Euroopa koridoride konfiguratsiooni ja juhtimise koordineerimise üle, mis peaks tänu koostoimele pakkuma märkimisväärset lisaväärtust.

| 3.5. | Komitee märgib, et Euroopa koordinaatorid nimetatakse ametisse ka Euroopa mereruumi ja ERTMSi jaoks. Seoses ERTMSiga toonitab komitee vajadust rahalise toetuse järele, et tagada selle kiire elluviimine, ning pooldab ettepanekut mitte kohaldada riigi toetuse suhtes riigiabi teatamise nõudeid. Euroopa mereruumi koordinaatori ülesanne on tagada mereühenduste integreerimine üleeuroopalisesse transpordivõrku ning lähimereveoühenduste loomine ja uuendamine. Komitee rõhutab eriti seda, et ülesanded, mille eesmärk on tagada sujuv ühenduslüli mere-, sisevee- ja maismaatranspordi vahel, on väga kasulikud. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Euroopa mereruum asendab meremagistraale, mida peeti liiga keeruliseks. Komitee juhib tähelepanu nn meresildadele, mis tähendab regulaarseid ja tihedaid ro-ro-reisiparvlaevaühendusi, kus parvlaevad täidavad peaaegu silla funktsiooni. Komitee tõstatab küsimuse, kas niisuguseid meresildu ei peaks vaatlema taristuelemendiga sarnaste ühendustena ja kas neid võiks kaasrahastada kui ühist huvi pakkuvaid projekte. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee avaldab kahetsust, et ei ole sätestatud kindlat ajakava, millal liikmesriigid peaksid jagama teavet väljaspool Euroopa koridore elluviidavate projektide rakendamise edenemise kohta. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee kiidab siiski heaks järelevalve- ja sanktsioonimehhanismi, mis on ette nähtud projektide rakendamisel esinevate viivituste korral, millel puuduvad rahuldavad selgitused. Komitee kahetseb, et ainus selgelt esile toodud sanktsioon on kaasrahastamise lõpetamine, ning kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid, mis võimaldaks näiteks määrata igapäevase trahvi, kuni hooletuse tõttu tekkinud viivitus on kõrvaldamata. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee toetab täielikult keskendumist asjakohastele konsultatsioonidele asjaomaste isikutega, nii eri tasandite asutuste kui ka kodanikuühiskonnaga, ning leiab, et komisjon peab sellega seoses tagama teabe vahetamise parimate tavade kohta. Selles kontekstis tuletab komitee meelde oma 2012. aasta arvamust „Transpordipoliitika valge raamat: kodanikuühiskonna kaasamise ja osalemise suunas“ ning suuniste eelnõu kodanike ja kodanikuühiskonna osalemiseks ELi transpordipoliitikas ning -projektides, mida arutati 24.–25. oktoobril 2016 Milanos komitee temaatilise uurimisrühma „Transport“ korraldatud konverentsil. Komitee viitab sellele ka eespool nimetatud 2020. aasta hindamisaruandes. Komitee rõhutab vajadust alustada võimalikult varakult laiaulatuslikke konsultatsioone, pöörates erilist tähelepanu organiseeritud kodanikuühiskonnale ja võttes nõuetekohaselt arvesse saadud tagasisidet. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee hindab taristule suunatud rohkemaid eeltingimusi, mis on kehtestatud selleks, et edendada rohelise kokkuleppe eesmärgi saavutamist – vähendada CO2 heitkoguseid 90 % võrra enne 2050. aastat, ning projekti kavandamisel rõhu asetamist keskkonnaaspektidele, sealhulgas väliskuludele. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee võtab teadmiseks artiklis 12 toodud kõigi võrkude üldised prioriteedid, mis näevad ette haldus-, tehniliste ja tegevusalaste tõkete kõrvaldamise ning taristu kasutamise optimeerimise (artikli 12 lõike 2 punktid c ja d). See on kooskõlas ka artiklis 43 sisalduva üldiselt soodsa suhtumisega ressursitõhususesse ja innovatsiooni säästvate kaubaveoteenuste puhul. Sellega seoses rõhutab komitee, et oluline on parandada võrgustike vastupanuvõimet katastroofidele, mida tuleks arvesse võtta juba kavandamise etapis. Võrgu vastupanuvõimet koormavate probleemide lahendamisel tuleks eelistada kestlikke lahendusi. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Seetõttu on komitee seisukohal, et eesmärk peaks olema suurem üldine tõhusus, pidades silmas, et kõigi transpordiliikide suurem tõhusus aitab kaasa keskkonnategevuse tulemuslikkuse parandamisele, nagu leiti Rootsi keskkonnakaitseameti hiljutises uuringus (2). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee hindab kõrgelt, et nii üld- kui ka põhivõrgu puhul peavad liikmesriigid tagama, et ilma eriloata oleks võimalik käitada ronge, mille pikkus on vähemalt 740 m ning leiab, et tuleks kaaluda taristu arendamist üle 740 m ja kuni 1 500 m pikkuste ning 25,0 t teljekoormusega rongide jaoks, võttes arvesse sotsiaal-majanduslikku kulude-tulude analüüsi. Säte 740 m rongide kohta eraomandis olevatel haruteedel kehtib ka mitmeliigilise transpordi taristu kohta. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee kutsub üles lihtsustama tõhususe suurendamise meetmeid kõikjal, et edendada mitmeliigilisust, mis tähendab kõigi transpordiliikide eeliste parimat võimalikku kasutamist parimate võimalike tulemuste saavutamiseks, parandades samal ajal ohutust ja vähendades keskkonnakoormust. Komitee juhib erilist tähelepanu maismaatranspordi ja muude transpordiliikide vahelise seose tähtsusele, kuna see võimaldab siseveeteedel, lähimerevedudel ja lennundusel anda täieliku panuse mitmeliigilisse ahelasse. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Arvestades eelmises punktis nimetatud meetmeid, on üllatav ka see, et Euroopa transpordikoridorides ettenähtud maksimaalne peatusaeg piire ületavatele rongidele ei kehti põhi- ega ka üldvõrkudele. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee avaldab tunnustust tähelepanule, mida osutatakse transpordi IKT-süsteemidele, et hõlbustada muu hulgas transpordi haldamist ja teabevahetust transpordiliikide vahel, lihtsustamaks mitmeliigilise transpordi arengut, mis on üks säästva kaubaveo arendamise prioriteete. Komitee on seisukohal, et võimalikult kiiresti tuleks arendada digiüleminekus peituvat tohutut potentsiaali transpordi tõhususe, sidususe ja kestlikkuse parandamiseks. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Komitee pooldab ka linnatranspordisõlmede ja mitmeliigiliste transporditerminale lisamist TEN-T konkreetsete elementidena. Mõlemad on hädavajalikud transpordi sujuvaks toimimiseks: esimesed on olulised esimese ja viimase kilomeetri ühenduste jaoks ning teistel on oluline roll hästitoimiva mitmeliigilise transpordi puhul. Komitee märgib, et kriteeriumid, mida on kavas kehtestada terminalide asukohtade suhtes, võimaldavad ühel terminalil teenindada mitut linnatranspordisõlme. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Sellega seoses juhib komitee tähelepanu oma arvamusele ühendvedude ja mitmeliigilise logistika kohta, milles rõhutatakse digiülemineku ja mitmeliigiliste terminalide tähtsust mitmeliigilisuse arendamisel (3). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Komiteel on heameel, et teatises pööratakse suuremat tähelepanu sidemetele naaberriikidega, sealhulgas partnerriikidega, nagu EMP liikmesriigid ja Šveits, ning läbirääkijariikidega, eelkõige Lääne-Balkani riikidega. Seda teemat on põhjalikumalt käsitletud komisjoni teatises üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) laiendamise kohta naabruses asuvatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Sellega seoses juhib komitee tähelepanu ka sellele, et oluline on rakendada komisjoni globaalväravastrateegiat „Global Gateway“ (JOIN(2021) 30), et edendada ülemaailmseid investeeringuid säästvasse, arukasse, vastupanuvõimelisse ja ohutusse igat liiki transporti ning koondada kõik transpordiliigid mitmeliigilisse süsteemi. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Lisaks peab komitee kiiduväärseks tähelepanu pööramist TEN-T projektides osalevatele kolmandate riikide subjektidele ja liikmesriikide kohustust teatada sellisest osalusest komisjonile, et viimane saaks hinnata selle mõju liidu julgeolekule või avalikule korrale kõikidel juhtudel, mis ei kuulu määruse (EL) 2019/452 (millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik) kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Komitee soovib väljendada oma tunnustust võimalusele muuta taristuelemente ja koridoride konfiguratsiooni delegeeritud õigusaktide abil. Transpordivood muutuvad ning selline kohandamisvõimalus muudab lihtsamaks võrgu taristu ja koridoride konfiguratsiooni vastavusse viimise transpordivoogude tegelikkusega. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Lõpetuseks soovib komitee väljendada oma rahulolu selle üle, et TEN-T hoolduse kui liikmesriigi kohustuse küsimus on nüüd lisatud ettepanekusse, nagu komitee soovitas oma eespool nimetatud hindamisaruandes. |
| --- | --- |

3.23.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee võtab teadmiseks vajaduse tagada, et töötajatel oleks raudteejaamades piisavalt võimalusi puhata. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee märgib digiüleminekut käsitleva üldise märkuse jätkuks, et digiüleminekut võiks kasutada selleks sotsiaalõigusnormide täitmise jälgimiseks, näiteks raudteesektoris. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Maanteetranspordiga seoses leiab komitee, et miinimumkriteeriumeid ei tuleks kehtestada mitte ainult turvaliste parkimisalade (artikli 29 lõike 2 punkt c), vaid ka puhkealade suhtes (artikli 29 lõike 2 punkt b). |
| --- | --- |

4.3.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  „Üleeuroopalise transpordivõrgu hindamine – transpordivõrgu (TEN-T) suunised 2013–2020“, TEN/701.

1

(2)  „Modal shift for an environmental lift“, raport 7003, august 2021, ingliskeelse kokkuvõttega.

2

(3)  ELT C 374, 16.9.2021, lk 1.

3

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/126

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega“

(COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD))

(2022/C 290/20)

| Raportöör: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Raportöör:

Stefan BACK

| Konsulteerimistaotlused | Euroopa Parlament, 27.1.2022
  nõukogu, 28.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 91 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 10.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 225/1/5 |

Konsulteerimistaotlused

Euroopa Parlament, 27.1.2022

nõukogu, 28.1.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 91 ja 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

10.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus:

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

225/1/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab komisjoni ettepanekut, mis on täielikult kooskõlas varasemas komitee arvamuses koostoimeliste intelligentsete transpordisüsteemide kohta esitatud soovitustega, ning näeb ettepanekus täiustamise, julgeoleku, turvalisuse ja tõhususe seisukohalt märkimisväärset lisaväärtust. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee pooldab samuti antava teabe suuremat ulatust ja liikmesriikidele kohaldatavat koostöö tegemise kohustust. Eriti võiks tähelepanu juhtida suurendatud teabevahetuse ulatusele kaubaveo ning koostoimelise, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse valdkonnas, kaasa arvatud sõidukite vahel toimuv teabevahetus, mis parandab märkimisväärselt ka liiklusohutust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee märgib, et tõhususe parandamine hõlmab nii kauba- kui ka reisijatevedu, mis võimaldab näiteks jälgida kaubasaadetise teekonda. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tunnistades vajadust teabevahetuse standardiseerimiseks, rõhutab komitee sellegipoolest vajadust jätta piisavalt ruumi kohalikele ja ettevõttespetsiifilistele lahendustele, eeldusel et need on põhjendatud ja proportsionaalsed, võttes arvesse ka võimalikku mõju siseturule. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab, et intelligentse transpordisüsteemi kasutusele võtmine peab toetuma laiale ühiskondlikule kontekstile, arvestades lisaks palju enama, kui vaid tehniliste aspektidega, ning et vastasel juhul võivad esineda kahjulikud mõjud nii kestlikkuse kui ka ressursitõhususe valdkonnas. Sellega seoses rõhutab komitee, et maapiirkonnad vajavad oma vajaduste täitmiseks piisavalt tähelepanu ja ressursse, kaasa arvatud avalike teenustega seonduvad aspektid ja alternatiivsed liikumisvahendid, nagu jalgsi liikumine ja jalgrattasõit. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Samuti tõstatab komitee küsimuse liikuvusvahendite jagamise kohta ja sooviks sellega seoses juhtida tähelepanu võimalikule vajadusele delegeeritud õigusakti järele, mis toetaks intelligentseid transpordisüsteeme ja tegeleks näiteks selliste probleemidega nagu juurdepääsetavus transpordivahenditele, nende reisijateveo maht, reisimisvajaduste koondamine ja omavahel sobivate lahenduste leidmine reisijateveo mahu paremaks rakendamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Olemasolevate ressursside kasutamise optimeerimine koos suurenenud heiteta sõidukite arvuga parandavad kestlikkust. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee näeb ettepanekut kui olulist sammu ühtse Euroopa liikuvusandmeruumi suunas, mis pakub lisaväärtust parema tõhususe läbi ja loob eeldused paremateks töötingimusteks transpordisektoris, muutes näiteks töö- ja puhkeaegasid reguleerivate õigusaktide järgmise lihtsamaks ning hõlbustades puhkealade leidmist ja nendele juurdepääsu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee juhib tähelepanu usalduse tõstmise tähtsusele, et üldsus aktsepteeriks ressursside ja teabe jagamisel põhinevat süsteemi ning et see toimiks nõuetekohaselt. See tähendab muu hulgas, et eraelu puutumatuse, andmekaitse ja ärisaladuste kaitse peavad olema piisavad. Komitee ootab seetõttu huviga komisjoni teatises Euroopa andmestrateegia kohta välja kuulutatud juhtimisraamistikku. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Seoses sõidukisiseste andmetega juhib komitee samuti tähelepanu vajadusele tagada nii tarbijakaitse kui ka aus konkurents, nagu pikemalt seletatud punktis 3.18. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee nõuab kiireloomulist sektoripõhist määrust sõidukisisestele andmetele, funktsioonidele ja ressurssidele juurdepääsu kohta. Seni ei ole komisjon selles küsimuses ettepanekut esitanud. Selline viivitus on tarbijatele eriti kahjulik. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee osutab samuti vajadusele parandada piiratud liikumisvõimega inimeste kaasamist ja nõuab direktiivi (EL) 2019/882 kohaste ligipääsetavusnõuete lisamist intelligentsete transpordisüsteemide nõuetele, võib-olla delegeeritud õigusakti vormis. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Viimaks kordab komitee oma eespool mainitud arvamuses koostöise nutiliikluse süsteemi kohta esitatud pakkumist abistada komisjoni rakendamisega seotud tegevustes, olles ühenduslüliks kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Taust

| 2.1. | Komisjoni ettepanek on üks osa komisjoni 2020. aasta säästva ja aruka liikuvuse strateegiast (edaspidi „strateegia“) ja Euroopa transpordisüsteemi ümberkujundamisest. Strateegias sätestatakse kohad, kus digiüleminek mängib olulist rolli transpordisüsteemi muutmisel sujuvamaks ja tõhusamaks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Intelligentsed transpordisüsteemid on kesksel kohal ühendatud ja automatiseeritud mitmeliigilise liikuvuse süsteemi loomisel, mis muudab transporti tõhusamaks, ohutumaks ja kestlikumaks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kooskõlas oma teatisega Euroopa andmestrateegia kohta (COM(2020) 66 final) on komisjon esitanud praeguse ettepaneku, et aidata kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele ja muuta Euroopa digiajastule vastavaks. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Intelligentsete transpordisüsteemide tehnilise arendamisega seotud probleemidega tegelemiseks tuleb ajakohastada intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi (2010/40/EL), eriti selleks, et parandada sidusrühmade vahelist koostööd ja juurdepääsetavust intelligentsete transpordisüsteemide teenustele. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ettepanek intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi ajakohastamiseks on osa õigusaktide paketist, milles keskendutakse CO2 heidete vähendamisele, digiüleminekule ja transporditaristu vastupanuvõime suurendamisele. Näiteks nii ettepanek TEN-T määruse läbivaatamiseks (1) kui ka teatis uue linnalise liikumiskeskkonna raamistiku kohta (2) sisaldavad intelligentsete transpordisüsteemide teenuste kasutuselevõtuga seotud sätteid, nagu näiteks ohutusega seotud teabe pakkumine ja linnalise liikumiskeskkonna arendamine. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Intelligentsete transpordisüsteemide direktiiv on oluline osa ühtse Euroopa liikuvusandmeruumi rakendamisest, mis on üks Euroopa andmestrateegia kohaselt strateegiliste sektorite jaoks kavandatud andmeruumidest. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ettepanekuga muudetakse intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi, lisades selle kohaldamisalasse juurdepääsetavuse andmetele ja intelligentsete transpordisüsteemide teenuste kasutuselevõtu. Prioriteetsed tegutsemisvaldkonnad on ümber korraldatud, et nad sobituksid paremini erinevate intelligentsete transpordisüsteemide teenustega.






  — | Igas liikmesriigis luuakse andmete vahetamiseks riiklikud juurdepääsupunktid. Andmete vahetamine/pakkumine muutub mitmes valdkonnas kohustuslikuks ja suur osa andmeid edastatakse ka sidusrühmadele. |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

Igas liikmesriigis luuakse andmete vahetamiseks riiklikud juurdepääsupunktid. Andmete vahetamine/pakkumine muutub mitmes valdkonnas kohustuslikuks ja suur osa andmeid edastatakse ka sidusrühmadele.

| — | Liikmesriigid peavad ka vajaduse korral tegema koostööd asjaomaste sidusrühmadega rakendamise töökorralduslikes aspektides. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid peavad ka vajaduse korral tegema koostööd asjaomaste sidusrühmadega rakendamise töökorralduslikes aspektides.

| — | Prioriteetseid valdkondi käsitlev uus punkt I lisas sisaldab sätteid andmete rolli kohta kaupade jälgimiseks ja jälitamiseks ning uut punkti koostoimeliste, ühendatud ja automatiseeritud liikuvusteenuste kohta. |
| --- | --- |

—

Prioriteetseid valdkondi käsitlev uus punkt I lisas sisaldab sätteid andmete rolli kohta kaupade jälgimiseks ja jälitamiseks ning uut punkti koostoimeliste, ühendatud ja automatiseeritud liikuvusteenuste kohta.

| — | Samuti on loodud sätted andmekaitse ja terviklikkuse kohta. |
| --- | --- |

—

Samuti on loodud sätted andmekaitse ja terviklikkuse kohta.

| — | Üks tähtis element on see, et komisjonil on õigus vastu võtta teatavate teabenõuete ajakohastamiseks delegeeritud õigusakte. |
| --- | --- |

—

Üks tähtis element on see, et komisjonil on õigus vastu võtta teatavate teabenõuete ajakohastamiseks delegeeritud õigusakte.

| — | Liikmesriigid annavad komisjonile regulaarselt aru direktiivi rakendamisest. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid annavad komisjonile regulaarselt aru direktiivi rakendamisest.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee pooldab komisjoni ettepanekut, mis on täielikult kooskõlas komitee arvamuses koostoimeliste intelligentsete transpordisüsteemide kohta esitatud soovitustega (3). Komitee näeb komisjoni praeguses ettepanekus ajakohastatud intelligentsete transpordisüsteemide kohta märkimisväärset lisaväärtust nii parema turvalisuse ja ohutuse kui ka suurenenud tõhususe näol, mitte ainult paremate ja ohutumate liiklusvoogude puhul, vaid ka tõhusat logistikat toetava mehhanismina. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee pooldab seega samuti antava teabe senisest suuremat ulatust ja asjaolu, et liikmesriikidel on kohustus teha koostööd. Komitee väljendab eriti heameelt kaubaveoga seotud teabevahetust puudutavate sätete kohaldamisala laiendamise ja õigusakti alla kuuluva teabe ulatuse suurendamise üle koostoimelise, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse hõlmamiseks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee eeldab, et kavandatud teabesüsteem hõlmab ka sõidukite vahel toimuvat teabevahetust vastavalt komitee arvamuses koostoimeliste intelligentsete transpordisüsteemide Euroopa strateegia kohta esitatud nõudele. Komitee tuletab meelde, kui oluline roll on sõidukite vahel toimuval teabevahetusel liiklusõnnetuste ennetamisel. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee eeldab, et hetkel kavandatav ajakohastatud teabevahetussüsteem loob lisaväärtust parema tõhususe näol nii reisijate- kui ka kaubaveo valdkonnas, ning et kaubasaadetise teekond on nüüdsest asjaomastele isikutele lihtsasti jälgitav, kuna asjakohane teave edastatakse nüüd ka asjaomastele sidusrühmadele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee märgib, et selles etapis vahetatav teave on suures osas standardiseeritud, ning seega kordab oma seisukohta, et kohalikele ja ettevõttespetsiifilistele lahendustele tuleks jätta piisavalt ruumi, eeldusel, et need on põhjendatud ja proportsionaalsed, võttes arvesse ka võimalikku mõju siseturule. Komitee eeldab, et see ei ole probleem senikaua, kui süsteemi sisestatav teave vastab kehtestatud standarditele. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee märgib, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutusele võtmine peab toetuma laiale ühiskondlikule kontekstile ja see ei vii automaatselt kliimasõbraliku transpordisüsteemini. Transpordiliikide digiüleminek (nt automatiseeritud liikuvus autoga) võib iseenesest olla keskkonnapoliitika seisukohalt isegi kahjulik. Intelligentseid transpordisüsteeme peaks arendama, edendama ja kasutama selliselt, et nad looksid kliimasõbralikku lisaväärtust. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kestlikuks liikuvuseks on eluliselt tähtis tõhus ühistranspordisüsteem, mis moodustab osa üldhuviteenustest (üldist majandushuvi pakkuvatest teenustest) ning mida täiendavad jalgrattasõit ja jalgsi liikumine. Komitee toetab intelligentsete transpordisüsteemide edendamist ühistranspordi tugevdamiseks ja täiendamiseks. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee juhib tähelepanu, et puhtalt tehnoloogiline vaatenurk intelligentsetele transpordisüsteemidele võib viia olukorrani, kus ei panustata üldse seatud eesmärkide ja tulemuste saavutamisse – näiteks autode ühiskasutussüsteemide panus linnastutes, kus on juba hästi arenenud ühistranspordisüsteemid. Samuti ei pruugi isesõitvad autod linnade jaoks olla sobilik tulevikulahendus, eriti ummikute ja vähese avaliku ruumi puhul. Komitee on seega jätkuvalt seisukohal, et põhilised liikuvusega seotud innovatsioonisuunad – elektrifitseerimine, automatiseerimine ja sõidujagamine – annavad kõige enam lisaväärtust, kui nad luuakse ja kavandatakse ühiskonna vajadusi silmas pidades, nagu näiteks juurdepääsetavus, tõhusus ja nende staatus avaliku teenusena. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sidusrühmadega läbi viidud konsultatsioonid on näidanud, et paljud on mures territoriaalse ulatuse pärast. Komitee väljendab kahetsust, et ettepanekus ei mainita intelligentsete transpordisüsteemide arendamist maapiirkondade vajaduste rahuldamiseks linnapiirkondades tehtavast arendamisest eraldi. Komitee soovitab komisjonil erilist tähelepanu pöörata intelligentsete transpordisüsteemide laiendamisele maapiirkondadesse, sest elu sellistes piirkondades sõltub enamasti juurdepääsust kvaliteetsetele avalikele teenustele ja taristule. Eraldi komisjoni teatises pealkirjaga „Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon“ (4) öeldakse samuti, et põhiteenused ja nendega seotud taristu on nendes piirkondades sotsiaalse ja majandusliku kaasamise tagamise aluseks. Seega peaks see olema ELi tasandi probleem, et maapiirkonnad saaksid intelligentsete transpordisüsteemide pakutavatest lahendustest kasu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | See võib olla eriti tähtis seoses maapiirkondade transpordivahendite tõhusa kasutamisega. Transpordi põhjustatud kahju ei kajastu mitte ainult heitkogustes, vaid ka transpordiressursside kasutamises. Komitee soovitab komisjonil kaaluda vajaduse korral delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist, et tegeleda intelligentsete transpordisüsteemide abil ressursside jagamise probleemiga. See peaks hõlmama arukat, digitaalselt toetatud reisimisvajaduste koondamist ja vabade reisijateveo ressursside jagamist (vt sõidujagamine), mis oleks eriti vajalik maapiirkondades, kus vabad reisijateveo ressursid on aina vähenemas ja kus uute ressursside loomine on vahemaade tõttu järjest raskem. Sellised intelligentsed süsteemid peaksid võimaldama teabe vahetamist sõiduki kasutamise kohta ja olemasoleva süsteemi täiendamist uute reisijate või kaupadega. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et lisaks heiteta sõidukite arvu suurendamisele aitab ettepanek jagatud liikuvusteenuste abil kaasa ka säästvamale transpordile, mis viib meid 2050. aastaks netonullheiteni. Muutes liiklust sujuvamaks ja vähendades ummikuid, aitame mitmel viisil kaasa oma keskkonnaga seonduvate eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee väljendab heameelt, et intelligentsete transpordisüsteemide tugevdamist praeguse ettepaneku kohaselt võib näha esimese sammuna ühtse Euroopa liikuvusandmeruumi suunas, mis looks märkimisväärset lisaväärtust parema tõhususe näol. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | On selge, et sellise andmeruumi loomine aitaks kaasa liikuvuse kui teenuse osutamisele nii reisijate- kui ka kaubaveo puhul ning see võib parandada töötingimusi transpordisektoris. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Samuti pooldab komitee asjaolu, et intelligentsed transpordisüsteemid annavad elukutselistele autojuhtidele võimaluse üleeuroopalisel kiirteevõrgul ohutult parkida. Ohutuks parkimiseks mõeldud telemaatilised rakendused võivad aidata kaasa sõiduaegade ja puhkeperioodidega seotud õigusnormide järgimisele. Komitee juhib siiski tähelepanu tõigale, et nii ettevõtete kui ka elukutseliste autojuhtide põhiline probleem on kiirteede puhkealade puudulik taristu, mis viib öisel ajal nende ummistumiseni. Taristu arendamine peab käima käsikäes intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevate teenuste arendamisega (nt parkimiskohtade reserveerimine). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Sellega seoses rõhutaks komitee taaskord usalduse suurendamise tähtsust ja asjaolu, et mitte ükski teabe andmise kohustus ei tohi rikkuda ärisaladuse kaitset, eraelu puutumatuse või andmekaitse põhimõtteid. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Seoses komisjoni õigusega võtta teatava teabega seotud kohustuste ajakohastamiseks vastu delegeeritud õigusakte, märgib komitee, et kõigile tuleb tagada võrdsed võimalused ja võimalus usaldada kõiki „andmete jagamisega“ seotud osapooli. Komitee toetab intelligentsete transpordisüsteemide direktiivi laiendatud kohaldamisala ja selle loodavat lisaväärtust. Komitee võtab samuti teadmiseks usaldusprobleemide olemasolu andmete jagamisega seoses ja vajaduse kehtestada Euroopa andmeruumidele juhtimisraamistik, eriti strateegilistes valdkondades, nagu liikuvus, nagu kirjeldatud komisjoni teatises Euroopa andmestrateegia kohta (5). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Siinkohal rõhutaks komitee samuti, et tuleb tagada, et süsteemis sisalduvat teavet kasutatakse ainult intelligentsete transpordisüsteemidega seotud eesmärkidel. Komitee tuletab meelde tõhusa eraelu puutumatuse ja andmekaitse tähtsust seoses intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuga. Isikuandmete kaitse üldmäärusega ei pakuta aga piisavalt kaitset olukorras, kus andmete anonüümseks muutmisel rakendatakse tehnoloogiaid (nt sõidukite liikuvusmustrid, näotuvastus jne), mis võimaldavad teha järeldusi inimeste kohta või isegi eristada inimesi läbi algoritmide. Isikuandmete kasutamise puhul töökohal peavad töötajad, nende esindajad ja ametiühingud saama hääle- ja vetoõiguse. Komitee rõhutab, et ettepaneku artikkel 10 (sätted andmekaitse ja eraelu puutumatuse kohta) peab seda potentsiaalset riski vältima. See on eriti tähtis, et suurendada ühiskonna usaldust süsteemi vastu ja parandada selle aktsepteerimist üldiselt ühiskonnas. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Komitee märgib, et tarbijad peavad säilitama kontrolli jagatavate andmete üle: nende isikuandmed teenuste või piletite broneerimisel ning andmed, mida nende autod jagavad teenuseosutajate või taristuga. Igal juhul peavad tarbijad olema kesksel kohal ja nende andmed peavad olema kaitstud täielikus kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Juurdepääsu sõidukisisestele andmetele tuleb lõpuks reguleerida nii andme- ja tarbijakaitse kui ka ausa konkurentsi huvides. Kui sõidukisisesed andmed jäetakse autotootjatele, siis toob see kaasa monopolide ja turgu valitsevate seisundite tekke ning kuritarvitamise ohu. Komisjonil on juba ammu palutud esitada õigusakti ettepanek ja ta on andnud sellega seoses positiivseid signaale, näiteks eespool nimetatud andmestrateegias, kuid seni ei ole ta võtnud meetmeid ettepaneku esitamiseks. See viivitus kahjustab eriti tarbijate huve ja nende võimalusi jälgida andmeid ja teha alternatiivseid teadlikke valikuid. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Digiüleminek võib vähendada kaasamise puudumist, mis mõjutab piiratud liikumisvõimega inimesi nende igapäevaelus. Seetõttu tuleb kõnealuses direktiivis sätestada selgesõnalised direktiivi (EL) 2019/882 kohased ligipääsetavusnõuded kõikidele intelligentsete transpordisüsteemide sektoritele. Selle teema mainimisest ainult põhjenduses, milles kirjeldatakse võimalust, et piiratud liikumisvõimega inimestele arendatakse juurdepääsetavuselemente, ei piisa. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | III lisas kavandatud andmete vahetamine ja kättesaadavus teedel ja kiirteedel (sõidukeelud, kiiruspiirangud, reaalajas andmed teede sulgemise kohta, teetööd jne) on tervitatav. Sellega seoses julgustab komitee selliste intelligentsete liikluskorraldussüsteemide arendamist, mis jaotavad maanteetranspordi (transiit)liikluse teatud aja peale laiali ning tagavad seega liiklusohutuse ja liikluse sujuvuse. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Sellega seoses märgib komitee, et komisjon kavatseb seoses oma tööga ajakohastada kohustusliku teabe nimekirja paluda panust Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühmalt. Siinkohal kordab komitee oma eespool mainitud arvamuses esitatud pakkumist abistada komisjoni, olles ühenduslüliks kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

3.22.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Määrus (EL) nr 1315/2013.

1

(2)  COM(2021) 1811 final.

2

(3)  ELT C 288, 31.8.2017, lk 85, ja COM(2016) 766.

3

(4)  „Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon „Tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks“, COM(2021) 345 final.

4

(5)  COM(2020) 66 final.

5

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/131 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/131

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi mullastrateegia 2030. aastaks. Heas seisundis muld inimeste, toidu, looduse ja kliima hüvanguks“

(COM(2021) 699 final)

(2022/C 290/21)

| Raportöör: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Raportöör:

Arnaud SCHWARTZ

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 20.12.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 169/0/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 20.12.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

169/0/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni teatist mullastrateegia kohta aastaks 2030 ning soovib, et teda teavitataks korrapäraselt ja ta saaks aktiivselt osaleda mulla kaitset käsitleva ettepaneku koostamises. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Muld on strateegiline ja ohustatud majandusliku väärtusega keskkonnavara, mida tuleb kaitsta eesmärkide, programmide ja eeskirjade raamistiku abil. Komitee kutsub komisjoni üles edendama Euroopa õigusraamistikku, mis on tõhus mulla degradeerumise ennetamiseks, taastamisprogrammide toetamiseks ja mulla hea seisundi saavutamise tegevuskava koostamiseks. Komitee nõuab samuti ELi eelarvest vajalike vahendite eraldamist mullastrateegia elluviimiseks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Strateegia rakendamiseks näeb komisjon ette mulla seisundit käsitleva õigusakti vastuvõtmise. Siiski soovitab komitee viia läbi kavandatud mõju hindamise ja seejärel otsustada kõige sobivamate vahendite üle. Et tagada võrdsed tingimused kõigile mulla ja selle kasutamisega seotud majandussektorites tegutsevatele sidusrühmadele, soovitab komitee ka seda, et raamistik tugineks järgmistele põhimõtetele:






  — | esitada mõiste „heas seisundis muld“ selge määratlus, näitajad ja läviväärtused, mis on välja töötatud teaduslikult põhjendatud alusel; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

esitada mõiste „heas seisundis muld“ selge määratlus, näitajad ja läviväärtused, mis on välja töötatud teaduslikult põhjendatud alusel;

| — | seada 2030. aastaks selged eesmärgid, mis põhinevad mõiste „heas seisundis muld“ määratlusel; |
| --- | --- |

—

seada 2030. aastaks selged eesmärgid, mis põhinevad mõiste „heas seisundis muld“ määratlusel;

| — | tagada piisaval tasemel keskkonnakaitse ja kliimameetmed; |
| --- | --- |

—

tagada piisaval tasemel keskkonnakaitse ja kliimameetmed;

| — | järgida täielikult subsidiaarsuse põhimõtet, võttes arvesse mulla heterogeensust, kasutusotstarvete ja kasutusnõuete mitmekesisust, erinevaid geoloogilisi, klimaatilisi ja maastikutingimusi, samuti diferentseeritud ohte ja juba kehtivaid riiklikke eeskirju; |
| --- | --- |

—

järgida täielikult subsidiaarsuse põhimõtet, võttes arvesse mulla heterogeensust, kasutusotstarvete ja kasutusnõuete mitmekesisust, erinevaid geoloogilisi, klimaatilisi ja maastikutingimusi, samuti diferentseeritud ohte ja juba kehtivaid riiklikke eeskirju;

| — | seada hariduse, nõustamise, teadmussiirde ja mullakaitse stiimulitega seotud meetmed täiendavatest õiguslikest kohustustest kõrgemale; |
| --- | --- |

—

seada hariduse, nõustamise, teadmussiirde ja mullakaitse stiimulitega seotud meetmed täiendavatest õiguslikest kohustustest kõrgemale;

| — | hoida kõigi osalejate halduskoormus mõistlikul tasemel ja tagada samal ajal taskukohasus. |
| --- | --- |

—

hoida kõigi osalejate halduskoormus mõistlikul tasemel ja tagada samal ajal taskukohasus.

| 1.4. | Komitee soovitab seadusandliku algatuse sisu üle pidada võimalikult ulatusliku arutelu koos majanduslike ja sotsiaalsete osalejate ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Sel põhjusel kutsub komitee komisjoni üles esitama kõnealuse ettepaneku võimalikult kiiresti, et oleks aega pidada aru enne teksti üle hääletamist enne seadusandlike organite praeguste koosseisude volituste lõppemist. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab vajadust käsitleda kõiki mulla degradeerumisega seotud aspekte, pöörates erilist tähelepanu sellistele teemadele nagu pinnasereostus, linnaarendusest ja taristust tulenev maahõive ning orgaanilise aine ammendumine põllumajandusmullas, kuna sellistel nähtustel on eriti ulatuslik ja potentsiaalselt pöördumatu mõju mulla seisundile ja selle suutlikkusele pakkuda ökosüsteemi teenuseid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Euroopa muld on väga mitmekesine, kajastades erinevusi kliimas, geoloogias ja maakasutuses. Kuna mulda ähvardavad tegurid on samuti liigi ja intensiivsuse poolest erinevad, tuleb mulla degradeerumise vältimiseks välja töötatud poliitikameetmeid kohandada erisugustele geograafilistele ja kultuurilistele oludele. Liikmesriikide mullakaitset käsitlevad õigusnormid on heterogeensed ja killustatud ning mitme liikmesriigi poliitikas ja õigusraamistikus ei tegeleta mulda ohustavate teguritega. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee juhib tähelepanu ka tungivale ja kiireloomulisele vajadusele tegeleda kliimamuutustest tingitud inimmõjudega mullale. Seepärast soovitab komitee tungivalt integreerida ELi uude mullastrateegiasse meetmed äärmuslike üleujutuste, põudade ja tulekahjudega seotud erosiooni ja kõrbestumise vastu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee väljendab suurt muret linnastumisest põhjustatud maa hõivamise pärast, sest enamikul juhtudel mõjutab see viljakaid tasandike ja rannikualade muldasid. 2050. aastaks maahõive lõpetamise eesmärgiga peavad kaasnema stiimulid mahajäetud alade taaskasutamise ja kasutamata läbilaskmatute pindade taastamise soodustamiseks. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee peab kooskõlas ringluspõhise ja ressursitõhusa majanduse väljakutsega esmatähtsaks tagada Euroopa muldade ökoloogiline tootlikkus, vähendades seeläbi ELi nõudluse mõju kolmandatele riikidele. Ta peab esmatähtsaks prioriteediks viia lõpule algatused, milles käsitletakse raadamisvabasid tagatisi rahvusvahelises kaubanduses. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | 20. mail 2020 avaldas komisjon oma ettepaneku ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030. Teatises rõhutatakse, et muld on väga oluline taastumatu ressurss, mis on hädavajalik inimeste tervise ja majanduse hea käekäigu jaoks ning toidu ja uute ravimite tootmiseks, (1) ning tuuakse esile vajadust tegeleda maahõive ja mulla ökosüsteemide taastamisega. Selles teatatakse komisjoni võetud kohustusest ajakohastada 2021. aastal ELi mullakaitse teemastrateegiat ning algatada programmi „Euroopa horisont“ raames mulla tervist ja toitu käsitlev missioon, et töötada välja lahendused mulla tervise ja funktsioonide taastamiseks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 28. aprillil 2021 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni mullakaitse kohta, milles rõhutatakse vajadust Euroopa mulda kaitsta, kestlikult hallata ja taastada ning säilitada selle võime täita eri ülesandeid, et toetada tervisliku toidu ja tooraine tootmist ning pakkuda ühiskonnale arvukaid ökosüsteemi teenuseid. Resolutsioonis rõhutatakse, et heas seisundis muld on oluline, et saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgid, sealhulgas kliimaneutraalsus ja elurikkuse taastamine. Samuti heidetakse selles ette, et liikmesriikidel puuduvad võrdsed tingimused seoses nende erinevate mullakaitserežiimidega, ning kutsutakse komisjoni üles täielikult subsidiaarsuse põhimõtet järgides välja töötama kogu ELi hõlmava ühise õigusraamistiku mulla kaitsmiseks ja kestlikuks kasutamiseks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 9. juunil 2021 väljendas Euroopa Parlament heameelt kavandatud ELi elurikkuse strateegia üle aastani 2030, kiites heaks resolutsiooni, milles peaaegu 200 soovituse hulgas tõstetakse tugevalt esile mulla elurikkuse keskset rolli. Euroopa Parlament palub taas komisjonil esitada ettepaneku ühise raamistiku loomiseks mulla kaitsmiseks ja säästlikuks kasutamiseks ning selle kaitse tõhusaks lõimiseks kõigisse asjakohastesse ELi poliitikavaldkondadesse. Euroopa Parlament juhib oma resolutsioonis tähelepanu ka sellele, et EL on võtnud kohustuse saavutada 2030. aastaks olukord, kus pinnase seisund enam ei halvene, kuid Euroopa Kontrollikoja eriaruandes (2) järeldati, et tõenäoliselt seda eesmärki ei saavutata. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 17. novembril 2021 avaldas komisjon ELi elurikkuse strateegia osana oma ettepaneku ELi mullastrateegia kohta alapealkirjaga „Heas seisundis muld inimeste, toidu, looduse ja kliima hüvanguks“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisjoni ettepanekuga ajakohastatakse endist mullastrateegiat kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe strateegilise missiooniga, et tulla toime kliima- ja elurikkusega seotud kriisidega ning toetada ELi eesmärki rakendada mulla valdkonnas üleilmseid meetmeid. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Strateegia eesmärk on anda otsustav panus paljude, muu hulgas järgmiste rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisse: kõrbestumise tõkestamine, degradeerunud maa ja mulla taastamine ning püüdlus saavutada 2030. aastaks maailmas olukord, kus mulla seisund enam ei halvene (kestliku arengu eesmärgi 15 sihtmärk 3), kasvuhoonegaaside sidumisele kaasaaitamine, pinna- ja põhjavee hea ökoloogilise ja keemilise seisundi saavutamine 2027. aastaks, toitainete kao vähendamine 50 % ning keemiliste pestitsiidide üldise kasutamise ja ohu vähendamine 50 % võrra 2030. aastaks, pinnasereostuse vähendamine tasemeni, mida ei peeta enam tervisele ja looduslikele ökosüsteemidele kahjulikuks, luues seega 2050. aastaks mürgivaba keskkonna, ning maa netohõive puudumise saavutamine 2050. aastaks (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Strateegias määratletud heas seisundis mulla all mõeldakse mulda, mis on heas keemilises, bioloogilises ja füüsikalises seisundis ning suudab seega pidevalt pakkuda võimalikult paljusid oodatavaid ökosüsteemi teenuseid, näiteks toidu ja biomassi tootmine, vee säilitamine ja filtreerimine, mineraaltoitainete ringlus, elu ja elurikkuse toetamine, süsiniku säilitamine ning inimtegevuse, maastike ja kultuuripärandi toetamine. See määratlus on kooskõlas ÜRO organisatsioonide esitatud määratlusega (4). Strateegias esitatud visiooni kohaselt tuleb mulla hea seisund saavutada 2050. aastaks, tagades kestliku maakasutuse ja taastamise: Euroopa Komisjoni hinnangul on praegu 60–70 % ELi muldadest praeguste majandamistavade otsese tagajärjena kehvas seisundis, (5) kusjuures riikide vahel on suured erinevused. Eesmärk saavutada 2030. aastaks 75 % ulatuses heas seisundis muld praeguste maamajandamistavade radikaalse muutmise kaudu on nii teostatav kui ka vajalik (6). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Strateegia eesmärk on tagada mullale samaväärne kaitse nagu veele ja õhule, töötades selleks ELi tasandil välja seni puudunud mulda käsitlevad õigusaktid. Seetõttu kuulutatakse välja mulla seisundit käsitleva õigusakti koostamine 2023. aastaks, millele eelnevad mõju hindamine, subsidiaarsuse kontrollimine ning sidusrühmade ja liikmesriikidega konsulteerimine. Mulla seisundit käsitlevas uues õigusaktis tuleks käsitleda mulla degradeerumise piiriülest mõju ning tagada poliitikavaldkondade sidusus ELi ja riiklikul tasandil, et saavutada strateegia eesmärgid. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Strateegia hõlmab uute vabatahtlike ja õiguslikult siduvate meetmete paketti, mis tuleb välja töötada täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja tuginedes olemasolevale riiklikule mullapoliitikale, mille eesmärk on






  — | tõhustada turvasmuldade ja turbaalade kaitset; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

tõhustada turvasmuldade ja turbaalade kaitset;

| — | toetada komisjoni algatust säästva süsinikuringe, sealhulgas põllumajandusmullas süsiniku sidumise premeerimisega seotud tavade kohta; |
| --- | --- |

—

toetada komisjoni algatust säästva süsinikuringe, sealhulgas põllumajandusmullas süsiniku sidumise premeerimisega seotud tavade kohta;

| — | toetada kaevepinnase taaskasutamist, sealhulgas võtta kasutusele kaevepinnase pass, et tagada selle ohutu transport, käitlemine ja taaskasutus; |
| --- | --- |

—

toetada kaevepinnase taaskasutamist, sealhulgas võtta kasutusele kaevepinnase pass, et tagada selle ohutu transport, käitlemine ja taaskasutus;

| — | nõuda, et liikmesriigid seaksid 2023. aastaks sellised riiklikud eesmärgid uute asulate ja taristu poolt hõivatava maa vähendamiseks, mis on kooskõlas 2050. aastaks seatud maa netohõive puudumise eesmärgi saavutamisega, ning kehtestaksid maahõivehierarhia linnamuldade paremaks kasutamiseks, seades prioriteediks tehiskeskkonna taaskasutuse ja järk-järgult kaotades kohalikud rahalised stiimulid, mida tehakse põllumajandusmaa linnakeskkonnaks muutmisel; |
| --- | --- |

—

nõuda, et liikmesriigid seaksid 2023. aastaks sellised riiklikud eesmärgid uute asulate ja taristu poolt hõivatava maa vähendamiseks, mis on kooskõlas 2050. aastaks seatud maa netohõive puudumise eesmärgi saavutamisega, ning kehtestaksid maahõivehierarhia linnamuldade paremaks kasutamiseks, seades prioriteediks tehiskeskkonna taaskasutuse ja järk-järgult kaotades kohalikud rahalised stiimulid, mida tehakse põllumajandusmaa linnakeskkonnaks muutmisel;

| — | edendada orgaanilise aine, näiteks komposti, kääritussaaduse, reoveesette, töödeldud sõnniku ja muude põllumajandusjäätmete ringlussevõttu ohutul ja kestlikul viisil; |
| --- | --- |

—

edendada orgaanilise aine, näiteks komposti, kääritussaaduse, reoveesette, töödeldud sõnniku ja muude põllumajandusjäätmete ringlussevõttu ohutul ja kestlikul viisil;

| — | hinnata, kaitsta ja taastada mulla elurikkust; |
| --- | --- |

—

hinnata, kaitsta ja taastada mulla elurikkust;

| — | integreerida ja kooskõlastada mulla ja veevarude majandamist ning edendada pinna- ja vihmavee varude majandamiseks looduspõhiste lahenduste kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

—

integreerida ja kooskõlastada mulla ja veevarude majandamist ning edendada pinna- ja vihmavee varude majandamiseks looduspõhiste lahenduste kasutuselevõttu;

| — | toetada mulla kestlikku majandamist põllumajanduses; |
| --- | --- |

—

toetada mulla kestlikku majandamist põllumajanduses;

| — | jälgida kõrbestumisega seotud suundumusi ning rakendada meetmeid mulla degradeerumise leevendamiseks ja ennetamiseks; |
| --- | --- |

—

jälgida kõrbestumisega seotud suundumusi ning rakendada meetmeid mulla degradeerumise leevendamiseks ja ennetamiseks;

| — | vältida pinnasereostust, reguleerides ja piirates mikroplasti, polüfluoritud alküülühendite ja muude mürgiste kemikaalide kasutamist ja mulda sattumist; |
| --- | --- |

—

vältida pinnasereostust, reguleerides ja piirates mikroplasti, polüfluoritud alküülühendite ja muude mürgiste kemikaalide kasutamist ja mulda sattumist;

| — | teha liikmesriikidega koostööd saastatud alade kindlakstegemiseks ja nende heasse seisundisse viimiseks; |
| --- | --- |

—

teha liikmesriikidega koostööd saastatud alade kindlakstegemiseks ja nende heasse seisundisse viimiseks;

| — | hinnata maatehingute puhul mulla seisundi sertifikaadi kasutuselevõtu otstarbekust; |
| --- | --- |

—

hinnata maatehingute puhul mulla seisundi sertifikaadi kasutuselevõtu otstarbekust;

| — | parandada mullaseirega seotud tegevust ja digivahendite kasutuselevõttu toitainete majandamiseks; |
| --- | --- |

—

parandada mullaseirega seotud tegevust ja digivahendite kasutuselevõttu toitainete majandamiseks;

| — | rahastada märkimisväärselt teadusuuringuid mulla elurikkuse ning mulla degradeerumise ja pinnase saastatusega seotud lahenduste kohta; |
| --- | --- |

—

rahastada märkimisväärselt teadusuuringuid mulla elurikkuse ning mulla degradeerumise ja pinnase saastatusega seotud lahenduste kohta;

| — | tagada teabevahetus, haridus ja kodanike kaasamine mulla seisundi edendamiseks. |
| --- | --- |

—

tagada teabevahetus, haridus ja kodanike kaasamine mulla seisundi edendamiseks.

| 2.10. | Oma 2017. aasta arvamuses NAT/713 „Maa kasutamine toiduainete jätkusuutlikuks tootmiseks ning ökosüsteemi teenusteks“ nõustus komitee asjaoluga, et ELi ajakohastatud poliitikaraamistik on mulla jätkusuutlikul kasutamisel ja kaitsmisel kriitilise tähtsusega, pidades eelkõige silmas põllumajandusmulda, sealhulgas mulla hea seisundi määratlus ning ühtsed mõisted ja ühtlustatud monitooring, ning kutsus üles integreerima ELi poliitikameetmetesse jätkusuutliku muldade majandamise põhimõtted. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut ELi mullastrateegia kohta 2030. aastaks, mis on tugevalt juurdunud rohelise kokkuleppe raamistikus, ning selle visiooni muuta kliimamuutuste, elurikkuse vähenemise ja keskkonnaseisundi halvenemisega seotud ohud võimaluseks, mille kaudu saavutada nüüdisaegne, ressursitõhus ja konkurentsivõimeline ELi majandus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee tunnistab heas seisundis mulla strateegilist rolli, kuna see tervikuna ja oma mitmekesisuses on üks tähtsamaid loodusvarasid, millele kodanikud saavad oma heaolu ja turvalisuse tagamisel loota. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee on teadlik, et muld on ainulaadne ja piiratud ressurss, mida ohustavad mitmesugused survetegurid. Mulla degradeerumine ja sellega kaasnev viljakuse vähenemine võivad mõjutada Euroopa jalajälge kogu maailma muldadele, mis suurendab sõltuvust toiduainete ja toiduks mittekasutatavate toorainete impordist kolmandatest riikidest, kus sobimatu mullaharimise kasv viib maa degradeerumisega seotud protsessideni, mis on seotud raadamise ja kasvuhoonegaaside heitega. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee rõhutab kindlat nõuet ja vajadust viia lõpule algatused, milles käsitletakse raadamisvabasid tagatisi kolmandate riikidega kauplemisel, ning peab seda prioriteediks. See on kooskõlas ringluspõhise ja ressursitõhusa majanduse loomise problemaatikaga, et vähendada sisenõudluse mõju, kaitstes ja taastades Euroopa muldade pikaajalise ökoloogilise tootlikkuse. Agroökoloogilistel põhimõtetel põhinev mulla kestlikum kasutamine võib nii Euroopa kui ka maailma mastaabis aidata olulisel määral kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe ja kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tuleb loobuda kitsast käsitusest, kus mulda käsitletakse üksnes asustus- ja tegevusplatvormina: kuna muld on kompleksne biootiline süsteem, millest sõltub ökosüsteemi teenuste ja esmatähtsate kaupade pakkumine, nõuab selle majandamine asjakohast juhtimist, sealhulgas maaomanike ja -kasutajate mullaga vastutustundlikult ümberkäimist, kohalike haldajate vastutust ja riikide valitsuste rolli. Euroopa juhtroll on vajalik, sest toiduga kindlustatuse, veevarustuse, elurikkuse säilitamise ja kliimamuutustele reageerimise probleemid on tihedalt seotud mulla hea majandamisega. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee rõhutab vajadust, et mullastrateegias kasutataks mulla kestlikuks majandamiseks õiglasi meetodeid ja vahendeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtetega: igale maa majandamises osalevale tasandile tuleb anda asjakohased ülesanded ja kohustused ning piisavad vahendid rahaliste vahendite eraldamisel. Eritähelepanu tuleb pöörata väikeste maakogukondade toetamisele. Samuti kutsub komitee üles kaasama ulatuslikumalt inimesi, kodanikuühiskonna organisatsioone, ametiühinguid ja ettevõtteid, jagades vastutust ja jaotades vahendeid mulla degradeerumise vastu võitlemise eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Strateegia rakendamiseks näeb Euroopa Komisjon ette mulla seisundit käsitleva määruse vastuvõtmise. Siiski soovitab komitee viia läbi kavandatud mõju hindamise ja seejärel otsustada kõige sobivamate vahendite üle. Et tagada võrdsed tingimused kõigile mulla ja selle kasutamisega seotud majandussektorites tegutsevatele sidusrühmadele, soovitab komitee ka seda, et raamistik tugineks järgmistele põhimõtetele:






  — | esitada mõiste „heas seisundis muld“ selge määratlus, näitajad ja läviväärtused, mis on välja töötatud teaduslikult põhjendatud alusel; |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

esitada mõiste „heas seisundis muld“ selge määratlus, näitajad ja läviväärtused, mis on välja töötatud teaduslikult põhjendatud alusel;

| — | seada 2030. aastaks selged eesmärgid, mis põhinevad mõiste „heas seisundis muld“ määratlusel; |
| --- | --- |

—

seada 2030. aastaks selged eesmärgid, mis põhinevad mõiste „heas seisundis muld“ määratlusel;

| — | tagada piisaval tasemel keskkonnakaitse ja kliimameetmed; |
| --- | --- |

—

tagada piisaval tasemel keskkonnakaitse ja kliimameetmed;

| — | järgida täielikult subsidiaarsuse põhimõtet, võttes arvesse mulla heterogeensust, kasutusotstarvete ja kasutusnõuete mitmekesisust, erinevaid geoloogilisi, klimaatilisi ja maastikutingimusi, samuti diferentseeritud ohte ja juba kehtivaid riiklikke eeskirju; |
| --- | --- |

—

järgida täielikult subsidiaarsuse põhimõtet, võttes arvesse mulla heterogeensust, kasutusotstarvete ja kasutusnõuete mitmekesisust, erinevaid geoloogilisi, klimaatilisi ja maastikutingimusi, samuti diferentseeritud ohte ja juba kehtivaid riiklikke eeskirju;

| — | seada hariduse, nõustamise, teadmussiirde ja mullakaitse stiimulitega seotud meetmed täiendavatest õiguslikest kohustustest kõrgemale; |
| --- | --- |

—

seada hariduse, nõustamise, teadmussiirde ja mullakaitse stiimulitega seotud meetmed täiendavatest õiguslikest kohustustest kõrgemale;

| — | hoida kõigi osalejate halduskoormus mõistlikul tasemel ja tagada samal ajal taskukohasus. |
| --- | --- |

—

hoida kõigi osalejate halduskoormus mõistlikul tasemel ja tagada samal ajal taskukohasus.

| 3.8. | Mullakaitset käsitleva uue ettepaneku kaudu tuleb luua koostoimet kliimat, vett, õhku ja elurikkust käsitlevate õigusaktide ning ühise põllumajanduspoliitikaga. Komitee kutsub komisjoni üles esitama raamistiku kavandatust varem, et võimaldada selle sisu üle laiemat arutelu erinevate sidusrühmadega, enne kui see esitatakse lõplikuks heakskiitmiseks enne praeguste seadusandlike organite praeguste koosseisude volituste lõppemist. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Mulla degradeerumise vormidest üks rängemaid ja raskemini tagasipööratavaid on kindlasti linnastumisprotsessidega kaasnev maahõive: 2012.–2018. aastal oli 28-liikmelises ELis maahõive kiirus 539 km2/aastas, kusjuures 78 % maahõivest toimus põllumajanduspiirkondades ja üksnes 13 % linnaarendusest ringlussevõetud maal (7). Komitee on veendunud, et 2050. aastaks maa netohõive puudumise eesmärgiga peavad kaasnema lühemaajalisemad ja realistlikud vahe-eesmärgid, mida toetatakse stiimulitega mahajäetud asulate taaskasutuse ja kasutamata kaetud pinnase taastamise soodustamiseks. Eesmärkides vähendada maahõivet linnaarengu ja taristu jaoks võiks võtta ja peaks võtma arvesse liikmesriikide ja piirkondade erinevat demograafilist arengut. Erilist tähelepanu tuleks pöörata rannikualade, eelkõige Vahemere ranniku kaitsmisele ja taastamisele, kus on toimunud ulatuslikud linnastumisprotsessid, mis põhjustasid märkimisväärset kahju rannikualade elurikkusele ja turismile. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Looduslike ökosüsteemide puutumata muld on elurikkuse peamine toetusallikas ja looduslik süsiniku reservuaar, mille seisundit tuleb säilitada. Seetõttu leiab komitee, et mullastrateegias tuleb seada esikohale sellise mulla ja sellega seotud taimestiku kaitse, hoides mulla terviklikkust ja toetades mulla majandamist asjakohase loomakasvatuse või maaharimisega. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Eritoetust tuleks anda püsikarjamaade ja rohumaade säilitamiseks, kuna nende nõuetekohane majandamine säästva loomakasvatuse kaudu võib aidata säilitada nende süsinikurikast mulda. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Mulla orgaaniline aine on oluline komponent mulla võime reguleerimisel toetada suurt elurikkust ja pakkuda selle viljakusega seotud ökosüsteemiteenuseid, samuti on see atmosfäärist eemaldatud süsiniku varuks. Orgaanilise aine sisalduse vähenemine Euroopa muldades on suurem probleem peamiselt viljakuse vähenemise ja sellega kaasnevate kõrbestumise ohtude tõttu, kuid ka sellest tuleneva kasvuhoonegaaside heite tõttu: arvutuslikult on kindlaks tehtud, et see moodustab enam kui 170 miljonit tonni CO2 aastas (8) ehk enam kui 4 % 27 ELi liikmesriigi ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest, mis on peamiselt seotud orgaaniliste ja turvasmuldade maakasutuse muutumisega. Uue mullastrateegiaga tuleks tagada turba- ja märgalade kaitse ning toetada põllumajandustootjaid uute sissetulekuvormidega agroökoloogilistel kontseptsioonidel põhinevate tavade kasutuselevõtul, mis soodustavad orgaanilise aine säilimist ja suurendamist mullas. Prioriteediks tuleks seada heade tavade ja põllumajandusmaa säästva majandamisega seotud teadmiste levitamine ning see peaks olema suunatud eelkõige väikepõllumajandustootjatele. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Lisaks orgaanilise aine olulisusele mullas rõhutab komitee vajadust vältida mullas mineraaltoitainete ammendumist või kadumist. Väetisi tuleb kasutada põllukultuuride vajaduste järgi, vältides liigset kasutamist ning seades eesmärgiks vähendada 2030. aastaks 50 % võrra lämmastiku ja fosfori leket pinnasest kooskõlas strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkidega. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Muld, mida on eelnevalt või hiljuti tööstuslikult saastatud, ohustab jätkuvalt rahvatervist ja veevarude keemilist seisundit: 2,8 miljonil alal ELis on potentsiaalselt saastunud muld ning neist aladest umbes 390 000 vajab heasse seisundisse viimist (9). Otsused mulla taastamise kohta tuleks teha kestlike heasse seisundisse viimise kriteeriumide alusel ja tuginedes kohapõhisele riskianalüüsile. Komitee loodab, et strateegias esitatakse kõige edumeelsematele riiklikele kogemustele toetudes selliste menetluste elluviimiseks ühtsed meetodid ja kriteeriumid, et vältida märkimisväärseid vasturääkivusi erinevate riiklike eeskirjade vahel. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee, väärtustades seda, et strateegias keskendutakse heas seisundis mulda (10) käsitlevale põhikontseptsioonile, rõhutab vajadust töötada välja tõhusate näitajate süsteem, millega üheselt määratletaks mulla seisund asjakohase indeksi abil ning saavutatavad üldeesmärgid ja nende väljendumine Euroopa mitmekesistes mullastiku- ja kliimatingimustes. Nende eesmärkide saavutamise jälgimiseks peavad olema kättesaadavad usaldusväärsed vahendid, et selgelt hinnata mulla seisundi indeksit individuaalse maatüki tasandil. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee rõhutab vajadust suurendada teadlikkust ja teadmisi mulla, selle ökoloogia ja funktsioonide kohta. Selleks on vaja toetada kodanike teavitamisprogramme ja koolides antavat haridust ning põllumajandustootjate ja üldiselt maa ja mullaga töötavate spetsialistide koolitust bio- ja ringmajanduse traditsioonilistes või tärkavates valdkondades, kuid ka selliste kohalike ja piirkondlike poliitikakujundajate koolitust, kellest sõltuvad maakasutuse muutumist määravad valikud. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Juurdepääs heas seisundis mullale on eri majandussektorite jaoks väga tähtis. Strateegia majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed ei tohiks mõjutada töökohti ja konkurentsivõimet. Eelkõige on vaja tagada sissetulek mullast sõltuvatele maakogukondadele ja peredele. Strateegiaga tuleks tagada kulude ja tulude õiglane jaotamine sidusrühmade vahel: kaitsta tuleb haavatavaid rühmi ja piirkondi, toetada elatuspõllumajandusega tegelejaid ja eraldada vahendeid abivajavatele kogukondadele. |
| --- | --- |

4.9.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Komisjon, 2020, elurikkuse strateegia aastani 2030, https://ec.europa.eu/environment/strategy/biodiversity-strategy-2030_et.

1

(2)  Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 33/2018 „Kõrbestumine ELis: kasvav oht, mille tõkestamiseks tuleb rohkem tegutseda“.

2

(3)  Strateegias osutatakse mullale kui komplekssele ja bioloogiliselt aktiivsele süsteemile (pedosfäärile), mis toetab maismaa taimestikku, asub litosfääri ja atmosfääri vahelisel kokkupuutealal ning toimib koosmõjus hüdrosfääriga. See ei hõlma mere- ja järvesetteid. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni teatiste kohaselt on muld 95 % maailma toiduainete tootmise aluseks.

3

(4)  „Healthy soils are the basis for healthy food production“, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, 2015, https://www.fao.org/documents/card/en/c/645883cd-ba28-4b16-a7b8-34babbb3c505/.

4

(5)  Euroopa Komisjoni mullatervise ja toidu missiooninõukogu 2020. aasta aruanne „Caring for soil is caring for Life“,https://op.europa.eu/en/web/eu-law-and-publications/publication-detail/-/publication/32d5d312-b689-11ea-bb7a-01aa75ed71a1.

5

(6)  Samas.

6

(7)  Euroopa Keskkonnaamet (2020), „Land take in Europe – Indicator assessment“, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-3/assessment.

7

(8)  Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (2015), „Soil threats in Europe: status, methods, drivers and efektes on ecosystem services“, tehniline aruanne https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf.

8

(9)  Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (2018), „Status of local soil contamination in Europe“, https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC107508.

9

(10)  „Vision and objectives: achieving good soil health by 2050“, Euroopa Komisjon 2021, ELi mullastrateegia 2030. aastaks, https://ec.europa.eu/environment/publications/eu-soil-strategy-2030_en.

10

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/137 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/137

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi maapiirkondade arengu pikaajaline visioon“

(COM(2021) 345 final)

(2022/C 290/22)

| Raportöör: | Lidija PAVIĆ ROGOŠIĆ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Piroska KÁLLAY |

Raportöör:

Lidija PAVIĆ ROGOŠIĆ

Kaasraportöör:

Piroska KÁLLAY

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 10.8.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 222/1/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 10.8.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

222/1/5

1.   Järeldused ja soovitused

Järeldused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab üldjoontes Euroopa Komisjoni maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni heaks. Samuti väljendab komitee heameelt ettepaneku üle koostada tegevuskava, sh visiooni toetav maaelupakt, millesse oleksid kaasatud ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi osalejad, ja luua maapiirkondade vaatluskeskus ning maapiirkondadele avalduva mõju hindamise mehhanism. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Siiski jääb selgusetuks, milline oleks pikaajalises visioonis iga liikmesriigi jaoks komisjoni uue ühise põllumajanduspoliitika ja selle strateegiakavade ülesehituse ja sisu mõju ning kuidas peaks komisjon tagama ühise põllumajanduspoliitika ja muu poliitika vahelise järjepidevuse ning lisaväärtuse. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee toetab tegevuskava prioriteete saada tugevamaks, ühendatuks, vastupanuvõimeliseks ja jõukaks. Komitee leiab, et jõukus, mida määratletakse kui sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt jätkusuutlikku elamise viisi, peab olema kõigi elanike eesmärk nende elukohast sõltumata. Kui tegevuskava tulemuslikult ellu viiakse, on põhjust Euroopa maapiirkondade tulevikku väga optimistlikult ning enesekindlalt suhtuda. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komisjon on teinud enda ülesandeks maaelupakti ja ELi maaelu arengu tegevuskava kaudu eesmärgid täita, ent palju sõltub kõigi liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike kogukondade osalemisest. Komitee on arvamusel, et nii Euroopa Liidu Nõukogul, igal nõukogu eesistujariigil, Euroopa Parlamendil, Euroopa Regioonide Komiteel kui ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel endal on visiooni elluviimisel oma roll, samuti kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja võrgustikel. Visiooni elluviimiseks on kõige olulisem täielikult rahastatud tegevuskava, millel on läbipaistva mõõtmise võimaldamiseks selged eesmärgid ning tähtajad. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kiidab ka heaks tugevama maapiirkondadele avalduva mõju hindamise poliitika ja edusammude jälgimiseks läbipaistva vaatluskeskuse loomise (1). Hädavajalik on jagada teavet ja pidada dialoogi sotsiaal- ja kodanikuühiskonna partneritega. Komitee on valmis seda tööd toetama, näiteks Euroopa maaelu arengu võrgustiku uue, maapiirkondadele avalduva mõju hindamise temaatilise rühma töös osaledes. |
| --- | --- |

1.5.

Soovitused

| 1.6. | Komitee on arvamusel, et selleks, et visioonist saadaks täielikult aru ja see oleks kaasav, on vaja kohalike maa- ja linnapiirkondade osalevate organisatsioonide ning kodanikuühiskonna organisatsioonide suuremat kaasamist ja nende mõjuvõimu suurendamist. Euroopa maapiirkondade parlament ning teised olemasolevad võrgustikud, samuti käimasolev Euroopa tuleviku konverents peaksid kohaliku kogukonna seisukohtade esitamisel tähtsat rolli mängima. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on arvamusel, et komisjoni maaeluvõrgustik ja kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi rühmad, mille eestvedajad on mitmesugused peadirektoraadid, peavad toetama kahesuunalisi, läbipaistvaid aruandlusmenetlusi. Kuigi komitee tunnustab Horisondi teadusuuringute raamprogrammis võetud kohustusi hinnata maapiirkondadele avalduvat mõju, leiab ta, et rohkem komisjoni talitusi peaksid tõestama, et on visiooni elluviimisele igakülgselt pühendunud. Eelkõige tuleks maapiirkondadele avalduva mõju hindamist laiendada nii, et see hõlmaks programmi „Loov Euroopa“ ja programmi „Erasmus+“. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee leiab, et maaelupakti elluviimiseks peab komisjon looma juhtimismudeli, mis hõlmab nii kohalikke omavalitsusi kui ka kohalikke era- ja mittetulundusettevõtteid. Seejuures tuleb teha koostööd kohalike demokraatlike ja sotsiaalpartnerite struktuuridega, et kohalikud seisukohad tehtaks kuuldavaks ja pikaajalist visiooni saaks edukalt rakendada. Pakt peaks tuginema programmi LEADER ja kogukonna juhitud kohaliku arengu heade tavade kogemustele ning kõik Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigid peaksid pakti kontseptsiooni terves ELis edendama. Komisjon ja liikmesriigid peaksid olema katseprojektide aktiivsed toetajad ja rahastajad. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komisjoni prioriteetide kujundamisel tuleks kasutada alt üles suunatud ja andmepõhiseid meetodeid. Uuesti tuleks hinnata pandeemia mõju tegevuskavale, vaadeldes, millist mõju avaldab suurenenud nõudlus maapiirkondades asuvate elamispindade, külades asuvate uute äripindade, rohkemate avalike teenuste ja maapiirkondadesse reisimise võimaluste laiendamise järele ning suurem nõudlus meelelahutusliku, tervise-, rohe- ja kultuuriturismi järele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Maa- ja linnapiirkondade õiguste ja kohustuste harta väljatöötamine võib aidata elanikel paremini mõista, kuidas oma heaolupüüdlusi ellu viia, ja innustada neid tegutsema, samal ajal kui sotsiaalõiguste sambast tuleb juhinduda kõigi meetmete puhul. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | ELis elab maapiirkondades umbes 136 miljonit inimest, mis moodustab peaaegu 30 % ELi elanikkonnast, ning linna- ja maaelanike majandusliku ning sotsiaalse heaolu vaheline lõhe on väga paljudel põhjustel, mis on toodud esile komitee varasemates arvamustes, (2) üha laienenud. Kuigi maapiirkondadel on oluline roll majanduslikus ja sotsiaalses ühtekuuluvuses, sealhulgas kestlikus toidutootmises, seisavad nad silmitsi rahvastikukao probleemiga, eriti noorte puhul. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Varem on maaelu toetus ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tulnud mõnevõrra killustatud, seosetul ning ebameeldivalt bürokraatlikul moel mitmelt eri talituselt eri rahastamisvahendite kaudu. Riiklik sekkumine on olnud edukas vaid osaliselt, eriti äärepoolsemates maapiirkondades ja saartel, et lahendada väheneva majandustegevuse, vähese digitaalse juurdepääsetavuse, noorte lahkumise ning tähtsate avalike teenuste, maapiirkondadele omaste käsitööoskuste, elurikkuse ja kultuuripärandi vähenemise probleeme. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee usub seetõttu selle tasakaalutuse vastu võitlemiseks palju rohkem integreeritud, ent õiglasesse kohapõhisesse lähenemisviisi. Arvamuses NAT/820 „Maa- ja linnapiirkondade kestliku arengu terviklik strateegia“ (3) rõhutatakse, et tarvis on terviklikku, talitusteülest ja ühtlustatud lähenemisviisi, millega ei jäetaks kedagi ega ühtki territooriumit tähelepanuta. Nii maa- kui linnavarade suhtes soovitatakse kõigi elanike partnerlust, mis põhineks vastastikusel arusaamisel ja lugupidamisel. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Euroopa Komisjon avaldas 2021. aasta juunis maapiirkondade ees seisvaid erinevaid probleeme tunnistades teatise, milles kirjeldatakse ELi maapiirkondade arengu pikaajalist visiooni aastani 2040 (4). Teatis hõlmab ettepanekut luua maaelupakt, millega kaasataks ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi osalejaid visiooni toetama, ning koostada tegevuskava, mis toetaks tugevamaid, ühendatud, vastupanuvõimelisi ja jõukaid maapiirkondi. Teatises nähakse ette ka kava luua maapiirkondade vaatluskeskus, et tõhustada maapiirkondade olukorra kohta andmete kogumist ja nende analüüsi, ning maapiirkondadele avalduva mõju hindamise mehhanism, et hinnata ELi oluliste seadusandlike algatuste eeldatavat mõju maapiirkondadele. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Lootes eespool kirjeldatud ühtlustatud kontekstile, mida võib Euroopa tuleviku konverentsil edasi arendada, kiidab komitee Euroopa Komisjoni ELi maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni üldjoontes heaks ning toetab komisjoni presidendi algatust ja võetud kohustusi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee arvates peab visioon olema kaasav, laialdaselt arusaadav, inspireeriv ja teostatav. Komitee kiidab ka heaks erilise keskendumise äärepoolsetele ja vähemarenenud maapiirkondadele, sealhulgas saartele. Siiski jääb selgusetuks, milline oleks pikaajalises visioonis iga liikmesriigi jaoks komisjoni uue ühise põllumajanduspoliitika ja selle strateegiakavade ülesehituse ja sisu mõju ning kuidas peaks komisjon tagama ühise põllumajanduspoliitika ja muu poliitika vahelise järjepidevuse ning lisaväärtuse. Ühine põllumajanduspoliitika peab suutma ühendada põllumajandus- ja toidupoliitika territoriaalse arenguga. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Euroopa Komisjon konsulteeris ulatuslikult nii maa- kui ka linnapiirkondade elanikega ning suhtles selliste platvormide kaudu nagu Euroopa maaelu arengu võrgustik ja sihipärase konsulteerimise kaudu tihedamalt sidusrühmade organisatsioonidega (5). Kaasamist toetasid ka Teadusuuringute Ühiskeskuse uuringustsenaariumid (6) ja komisjonisiseselt toimunud talitusteülene töö visiooniga. Komiteel kiidab sellise lähenemisviisi heaks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee on arvamusel, et selleks, et visioonist saadaks täielikult aru ja see oleks kaasav, on vaja kohaliku tasandi maa- ja linnapiirkondade osalevate organisatsioonide ning kodanikuühiskonna organisatsioonide suuremat kaasamist ja nende mõjuvõimu suurendamist. Komisjoni hiljuti loodud osalus- ja arutleva demokraatia pädevuskeskus võib olla heade tavade väljatöötamise ning kohalike ja laiemate poliitikastruktuuride seoste tagamise foorum. Visioonis mainitakse konkreetselt Euroopa maapiirkondade parlamendi tööd näitena sellest, kuidas teha kohaliku kogukonna seisukohti kuuldavaks ja luua prioriteetide platvorm kõrgema taseme poliitikakujundajatega suhtlemiseks. Sama tähtsad on ka teiste olemasolevate võrgustike töö ja panused. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Inimesed, kellega kohalikul tasandil konsulteeritakse, peavad nägema tõendeid sellest, et nende arvamusi on kuulda võetud ning et nad on osaliselt arengu eest vastutavad. Komitee on seetõttu arvamusel, et komisjoni maaeluvõrgustik (millest saab tulevikus ühise põllumajanduspoliitika võrgustik) ja kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi rühmad, mille eestvedajad on mitmesugused peadirektoraadid, peavad toetama kahesuunalisi, läbipaistvaid aruandlusmenetlusi. Euroopa maaelu arengu võrgustik annab panuse kahe uue temaatilise rühmaga, keskendudes maapiirkondade taaselustamisele ja maapiirkondadele avalduva mõju hindamisele, eelkõige riiklikul ning piirkondlikul tasandil. Komitee ootab huviga eelseisvatel kuudel teavet nende töö tulemuste kohta. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Samuti leiab komitee, et rohkem komisjoni talitusi, sh kultuuri, teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, liikuvuse ja transpordi, noorsoo, tööhõive, sotsiaalsete küsimuste ja kaasamise, kliimameetmete, energeetika, keskkonna ning teiste asjaomaste valdkondade eest vastutavad talitused, peaksid näitama, et on visiooni elluviimisele täielikult pühendunud. Rahastamisperioodi 2021–2027 käsitlevad otsused võeti aga vastu enne teatise avaldamist. Selle perioodi jooksul vastutavad maapiirkondade vajaduste asjakohastesse programmidesse lisamise eest eelkõige riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi omavalitsused. Kui kõigi tasandite poliitikat ja rahastamist ei ühtlustata ega koordineerita, valitseb endiselt segaduse ja ebapiisava arusaamise oht. Samuti peavad Euroopa institutsioonid tagama, et mitmeaastane finantsraamistik ning taaste- ja vastupidavusrahastu on kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja selle õiguslike vahenditega ning suudavad rahastada maapiirkondade visiooni elluviimist. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Loetletud on tegevuskava rakendamise alguse ja mõne tulemuslikkuse hindamise kuupäevad, ent konkreetsete programmide lõpetamise kuupäevi ei ole märgitud. Mõned tähtajad tõenäoliselt ületatakse ning uus ühine põllumajanduspoliitika ja selle panus visiooni ei valmi aga tõenäoliselt enne 2023. aastat. Kui ei viidata ülemaailmsetele kliima- ja teiste eesmärkide saavutamise tähtaegadele, võib samuti veidi segadust tekkida. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nagu arvamuses NAT/820 soovitatakse, peab visiooni selleks, et see oleks inspireeriv, toetama maa- ja linnapiirkondade õiguste ja kohustuste harta, mida levitatakse ning selgitatakse laialdaselt, et kõik elanikud mõistaksid, kuidas oma heaolupüüdlused teoks teha. Komitee usub, et tegutsemiseks ja asjade muutmiseks inspiratsiooni saamine sõltub põhjalikust probleemide arusaamisest ning ühisest vastutustundest ja usaldusest. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komisjon on teinud enda ülesandeks pakti ja tegevuskava kaudu eesmärgid täita, ent palju sõltub kõigi liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike kogukondade osalemisest. Komisjoni tasandil eesmärkide täitmiseks sihtide seadmine on üks asi, aga riigi, piirkonna ning kohalikul tasandil sihtide seadmine ja eesmärkide täitmine on palju raskem. Komitee on arvamusel, et nii Euroopa Liidu Nõukogul, Euroopa Parlamendil, Euroopa Regioonide Komiteel kui ka komiteel endal on selle visiooni elluviimisel oma roll, samuti kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja võrgustikel. Vastasel juhul võiks visiooni ebaühtlane elluviimine tasakaalutust suurendada, sest mõned kohalikud piirkonnad saaksid tegevuskavast kasu, teised aga mitte. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Samuti leiab komitee, et komisjon võiks ELi-välistelt riikidelt ja piirkondadelt õppida ja nendega õpitut jagada, kuna maailma eri piirkonnad seisavad silmitsi samalaadsete maa- ja linnapiirkondade probleemide ning võimalustega. Komitee kiidab heaks asjaolu, et komisjon esitas maaeluvisiooni käsitleva teatise meie Lääne-Balkani ja Türgi partneritele. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee leiab, et maaelupakti elluviimiseks peab komisjon looma juhtimismudeli, mis hõlmab nii kohalikke omavalitsusi kui ka kohalikke era- ja mittetulundusettevõtteid. Seejuures tuleb teha koostööd kohalike demokraatlike ja sotsiaalpartnerite struktuuridega, et kohalikud seisukohad tehtaks kuuldavaks ja pikaajalist visiooni saaks edukalt rakendada. Hübriidsete suhtlemisvahendite laialdasem kasutamine võib osalust suurendada ning seejuures tuleb selgelt näidata kohalike kogukondade panust. Komisjon ja liikmesriigid peaksid olema katseprojektide aktiivsed toetajad ja rahastajad. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pakt peaks tuginema programmi LEADER ja kogukonna juhitud kohaliku arengu heade tavade kogemustele ning kõik Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigid peaksid pakti kontseptsiooni oma eesistumise ajal edendama. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee leiab, et maaelu areng peaks olema regionaalarengu poliitika lahutamatu osa. Programm LEADER ja kogukonna juhitud kohalik areng peaksid olema territoriaalse arengu oluline osa. Komitee tunnistab, et 2020. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitikaga kehtestatakse uus valdkonnaülene poliitikaeesmärk tagada integreeritud kestlik territoriaalne ja kohalik areng, et mitte kedagi kõrvale jätta. Samuti pakub see liikmesriikidele paindliku raamistiku maapiirkondade toetamiseks, et lahendada nende konkreetseid probleeme. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Visiooni elluviimiseks on kõige olulisem tagada kõigile ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele täielikult rahastatud tegevuskava, millel on läbipaistva mõõtmise võimaldamiseks selged eesmärgid ning tähtajad. Komitee ootab huviga 2023. aasta keskpaigaks komisjoni töö tulemust, mil vaadeldakse, milliseid meetmeid kavandatakse programmitöö perioodiks 2021–2027 maapiirkondade jaoks ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika rahaliste vahendite alt. Siinkohal tuleks tuua selgelt esile ka kõik lüngad, millega tuleb tegeleda. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee ootab 2024. aasta esimese kvartalis huviga ka komisjoni avalikku aruannet. ELi maaelu arengu tegevuskava rakendamisest lähtudes peaks aruanne hõlmama ideid maapiirkondade tõhusama toetamise meetmete ja rahastamise suundade võimaliku muutmise kohta, mis aitaks ette valmistada 2028.–2034. aasta programmitöö perioodi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee toetab tegevuskava prioriteete saada tugevamaks, ühendatuks, vastupanuvõimelisemaks ja jõukamaks ning rõhuasetust iga prioriteedi spetsiifilistele meetmetele. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Maapiirkondade tugevamaks muutmise prioriteedi suhtes rõhutab komisjon kogukonna otsuste tegemise raamistikke, mis pakuvad uudsete vastuste saamiseks võimalusi osalemiseks sõltumata soost ning on ka muul moel sotsiaalselt kaasavad. Maapiirkondade noorte koordineeritud arvamused tuleb ära kuulata ning nad tuleb kõigil valitsustasanditel otsuste tegemisse kaasata. Programmi „Erasmus+“ raames tuleks ette näha konkreetsed võimalused, mille abil arendada juhtimisoskusi ja paremat mõistmist maa- ja linnanoorte vahel. Samuti tuleb pöörata erilist tähelepanu naistele, laiendades töö- ja koolituspakkumist ning edendades töö- ja pereelu ühitamist võimaldavaid meetmeid. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee arvates ei peaks ettevõtete toetamine piirduma põllumajandusega, vaid olema suunatud ka laiemale kestlikule maaelualasele tegevusele, võttes arvesse kohalikku lisaväärtust, ringmajandust ning ülemaailmsete eesmärkide täitmise potentsiaali taastuvenergias, tervishoius ja kultuuriturismis. Konkreetsed näited on õiglaste toidukvaliteedi kavade (nt geograafilised tähised, ebaausate kaubandustavade vältimine, sertifitseeritud toodete müügiedendusprogrammid) rolli esiletõstmine ja alternatiivsete küttelahenduste rahastamine. Maapiirkondade kestlikuks arenguks on vaja luua korralikke töökohti ning eelkõige kvaliteetset tööhõivet. Hooajatöötajate elu- ja töötingimuste parandamiseks võib olla vaja erimeetmeid. Samuti on vaja uuenduslikke lisameetmeid, sh maksusoodustusi, (7) et võimaldada noortel maapiirkondadesse tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Taaste- ja vastupidavusrahastust, programmist „InvestEU“ ja Euroopa Investeerimispangast eelkõige VKEde jaoks antav ühtlustatud rahaline toetus, mille maapiirkondadele avalduvat mõju on hinnatud, sh kohandatud maksustamine, peaks olema hõlpsasti kättesaadav. Edendada tuleks vabatahtlike tööaja panust samaväärses ulatuses sotsiaalsete ettevõtete rahastamisega. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Maapiirkondade ühendatuks muutmise prioriteedi suhtes soovitab komitee tungivalt komisjoni digikümnendi algatuse kiirendamist ja üldiseks muutmist, et kõik maapiirkondade kogukonnad saaksid tegeleda innovatsiooniga, arendada ärisidemeid ning võidelda tervishoiu, hariduse ja sotsiaalsete küsimuste vallas mahajäämusega. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kaasava ühiskonna jaoks on vaja kestlikke transpordisüsteeme ning CO2 heitega kütuste põhiselt süsteemilt taastuvenergiale ülemineku vajadus tekitab eraldatud maapiirkondadele nii probleeme kui ka võimalusi. Selles kontekstis on kergesti juurdepääsetavad ja taskukohased ühistranspordisüsteemid tähtis vahend, mille abil tegeleda demograafiliste muutustega ja aidata peatada rahvastikukadu. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Maapiirkondade vastupanuvõimeliseks muutmise prioriteedi suhtes saab komisjon aru, et põllumajanduse, metsanduse ning teiste maa- ja veeressursside hiiglaslik panus Euroopa rohelise kokkuleppe raames võib aidata laiemalt, ülemaailmselt kliimamuutuste vastu võidelda. Seega teeb komisjon ettepaneku osutada majandusliku vastupanuvõime ja heaolu suurendamiseks ökosüsteemi teenuseid, säilitada ja taastada elurikkust, viljeleda mahepõllumajandust ning edendada maapiirkondade arendamise võimalusena kultuurmaastikke. Euroopa mullakokkuleppe algatus aitab parandada kõigis liikmesriikides aruandlust. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komitee toetab seda lähenemisviisi, ent usub, et vastupanuvõime puudutab ka kogukonna ühtekuuluvust, põlvkondadevahelisi suhteid, koolitust, haridust ja oskuste edasiandmist. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et rohkem tuleks rõhutada sotsiaalsele vastupanuvõimele keskendumist ning seda peaks laiemalt käsitlema. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Maapiirkondade kvaliteetse tööhõive, inimväärse töö ja inimväärsete töötingimuste toetamisel tuleks järgida sotsiaalõiguste samba põhimõtteid. Sotsiaalpartnerid tuleb kohalikul ja piirkondlikul tasandil sotsiaaldialoogi kaudu ametlikult majandus- ja sotsiaalpoliitika koostamisse kaasata. Euroopa roheline kokkulepe peaks olema ka kaasav sotsiaalne kokkulepe. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Maapiirkondade jõukaks muutmise prioriteedi suhtes mõistab komisjon, et maapiirkondade majandust tuleb mitmekesistada ja panna lähtuma kestlikest kohalikest majandusstrateegiatest. Komitee toetab seda üleskutset, tunnistades siiski, et linnalähedastel ning äärepoolsetel piirkondadel võivad olla erinevad ootused. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Komitee tunnistab, et pandeemia on kiirendanud erisugust kestliku toidutootmise, tööhõive, uute töökohtade, kaugtöö ja uute töö vormidega seotud tegevust. Vaja on uut käsitlust, millega tagada maapiirkondades parem elukvaliteet, et maainimesed saaksid ka tulevikus korralikes tingimustes töötada. Tööelu digiülemineku jätkumisel võib tühjana seisvate küla- ja kohalike keskuste kasutusse võtmiseks vajaduse korral edendada avaliku teenusena kergesti juurdepääsetavate koostöötamise ruumide kasutamist. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Äärepoolsetes ja vähemarenenud maapiirkondades seostatakse madalamat elukvaliteeti avalikele teenustele kerge juurdepääsu puudumise ning üldisemalt madalama avalike teenuste tasemega. Hariduse andmine ning tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeteenuste osutamine iga vanuserühma jaoks on vaja muuta kõikehõlmavaks ning tõhusamaks, samuti on tarvis rohkem ja paremaid sotsiaaleluruume. Nagu komitee juba arvamuses SOC/628 (8) teemal „ELi demograafilised probleemid majandusliku ja arengualase ebavõrdsuse kontekstis“ rõhutas, oleks perekondade elatustaseme kaitsmine, sh laste haridusteenuste edendamine, üks olulisi meetmeid maapiirkondade ning väikeste ja keskmise suurusega linnade rahvastikukao vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Komisjoni prioriteetide kujundamisel tuleks kasutada alt üles suunatud ja andmepõhiseid meetodeid. Pandeemia mõju tegevuskavale tuleks uuesti hinnata, vaadeldes, millist mõju avaldab suurenenud nõudlus maapiirkondades asuvate elamispindade, külades asuvate uute äripindade, rohkemate avalike teenuste, ja maapiirkondadesse reisimise võimaluste laiendamise järele ning suurem nõudlus meelelahutusliku, tervise-, rohe- ja kultuuriturismi järele. Komitee on seisukohal, et suurenenud ränne linnadest linnalähedastesse piirkondadesse ja võib-olla maapiirkondadesse üldiselt võib tekitada pingeid maapiirkondade traditsioonilise majandustegevuse ning rahu ja vaikust eeldava vaba aja veetmise ootuste vahel, mis nõuab mõningat vahendust. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Komisjon peab paljud Horisondi teadusuuringute projektidest saadud väärtuslikud õppetunnid kiiresti ja laialdaselt kasutusele võtma. Programmidest LIFE, (9) Robust, (10) Rubizmo, (11) Sherpa, (12) Smart Villages, (13) Farmwell (14) ja paljudest teistest on saadud vajalikke suuniseid, mis aitavad visiooni ellu viia. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Komitee on ka arvamusel, et jõukus, mida määratletakse kui sotsiaalselt kestlikult ja keskkonnahoidlikult elamise viisi, peab olema kõigi elanike eesmärk nende elukohast sõltumata. Jõukusest ei tohiks mõelda vaid majanduslikust vaatepunktist lähtudes, vaid seda peavad täiendama kogukonnapõhised meetmed, mis on suunatud sotsiaalsele kestlikkusele ja keskkonnasäästlikkusele. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Komitee toetab tegevuskavas välja pakutud juhtalgatusi, kuna nendega seatakse tähtsale kohale konsulteerimise käigus saadud vastused. Komitee leiab, et väljakutse seisneb selles, kuidas viia komisjoni kombineeritud ressursid sujuvalt koostöös liikmesriikide ja piirkondadega kooskõlla ning tagada piisav rahastus, et luua kohalike inimeste kogukondadele ja kohtadele soodsat mõju. Kavandatud ühe kontaktpunkti kontseptsioon toetuse saamiseks ning rahastamise töövahend oleksid teretulnud, kui need valmivad, ent tarvis on selgeid tähtaegu. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Algatus „Uus Euroopa Bauhaus“, mis aitab rohelist kokkulepet ellu viia, annab tunnistust komisjoni suunast kaasavama ja ühtsema poliitika väljatöötamise ja elluviimise poole. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Komitee kiidab ka heaks tugevama maapiirkondadele avalduva mõju hindamise poliitika ja edusammude jälgimiseks läbipaistva vaatluskeskuse loomise. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Maapiirkondadele avalduva mõju hindamise mõiste ei ole küll uus (vt teine Corki deklaratsioon), (15) ent komitee ei ole veel veendunud, et terve komisjon ning ka liikmesriigid ja linnad on kauapüsivate muutuste tagamiseks piisavalt pühendunud. Kontseptsioonil on vigu, kuna paljude eelarvete jaotamisel lähtutakse elanike arvust, mis töötab hõredalt asustatud kogukondade vastu. Kogemused on näidanud, et linnapiirkondade vajadustel põhineva poliitika loomine ning püüded muuta see maapiirkondade jaoks sobivaks tekitab sobivuse ja õigeaegsusega seotud probleeme. Kiire ja läbipaistva arvepidamisprotsessi loomine ning selle tagamine, et kõik asjaomased talitused nõustuvad maapiirkondadele avalduvat mõju hindama, võib aga keeruliseks osutuda. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Komitee tunnustab siiski komisjoni parema maapiirkondadele avalduva mõju hindamise mehhanismi loomiseks tehtud jõupingutusi ja loodab, et poliitika terviklik maa- ja linnapiirkondadel põhinev ülesehitus ning ressursside jaotamine võivad aidata visiooni täide viia. Komitee julgustab komisjoni avaldama aastaaruannet, milles oleks märgitud, millised talitused, poliitikameetmed, liikmesriigid ja piirkonnad on maapiirkondadele avalduva mõju hindamisega tegelenud ja kuidas. Esile tuleks tuua häid näiteid maapiirkondadele avalduva mõju hindamisest. Komitee toetab seda, et maapiirkondadele avalduva mõju hindamine lisataks parema õigusloome tegevuskavasse, ning kutsub ka liikmesriike üles kaaluma maapiirkondadele avalduva mõju hindamise põhimõtte riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil rakendamist. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Komitee kiidab heaks kavatsuse luua komisjoni alluvusse andmete kogumise ja analüüsimise tõhustamiseks vaatluskeskus, toetades samal ajal tegevuskava üldist rakendamist, ent soovitab läbipaistvust, selgeid töötähtaegu, eelarveid ja eesmärke ning kodanikuühiskonna organisatsioonide tehtavat väliskontrolli vaatluskeskuse töö üle. |
| --- | --- |

4.26.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Komitee teabearuanne „Ühise põllumajanduspoliitika mõju maapiirkondade territoriaalsele arengule – hindamine“.

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Maa- ja linnapiirkondade kestliku arengu terviklik strateegia“ (ELT C 105, 4.3.2022, lk 49); Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuanne „Ühise põllumajanduspoliitika mõju maapiirkondade territoriaalsele arengule – hindamine“; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „ELi maapiirkondade terviklik käsitlus, pöörates eritähelepanu haavatavatele piirkondadele“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 60).

2

(3)  Komitee teabearuanne „Ühise põllumajanduspoliitika mõju maapiirkondade territoriaalsele arengule – hindamine“.

3

(4)  https://europa.eu/!TH39QH

4

(5)  Komisjoni talituste töödokument „Konsulteerimine sidusrühmadega – ülevaatlik aruanne“, SWD/2021/167 final/2.

5

(6)  Teadusuuringute Ühiskeskuse väljaannete hoidla, „Scenarios for EU Rural Areas 2040“ (europa.eu).

6

(7)  Selliste maksusoodustuste näited on olemas mitmes liikmesriigis (nt Castilla-La-Mancha autonoomne piirkond Hispaanias (jccm.es), .

7

https://bit.ly/3Llp0hb)

(8)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi demograafilised probleemid majandusliku ja arengualase ebavõrdsuse kontekstis“ (ELT C 232, 14.7.2020, lk 1).

8

(9)  https://ec.europa.eu/growth/industry/strategy/hydrogen/funding-guide/eu-programmes-funds/life-programme_en

9

(10)  https://rural-urban.eu/

10

(11)  https://rubizmo.eu/

11

(12)  https://rural-interfaces.eu/what-is-sherpa/

12

(13)  https://enrd.ec.europa.eu/smart-and-competitive-rural-areas/smart-villages/smart-villages-portal_en

13

(14)  https://farmwell-h2020.eu/

14

(15)  Komitee arvamus „Teisest Corki deklaratsioonist konkreetsete meetmeteni“ (ELT C 345, 13.10.2017, lk 37).

15

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/143 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/143

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja direktiivi 2008/99/EÜ asendamise kohta“

(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

(2022/C 290/23)

| Raportöör: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Ozlem YILDIRIM |

Raportöör:

Arnaud SCHWARTZ

Kaasraportöör:

Ozlem YILDIRIM

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 2 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.3.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 215/3/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 2.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 2

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.3.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

215/3/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku vaadata läbi direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja asendada direktiiv 2008/99/EÜ (edaspidi „keskkonnakuritegude direktiiv“), sest see käsitleb kehtiva direktiivi peamisi puudusi ja selle eesmärk on võidelda keskkonnakuritegude sagenemisega Euroopas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kuritegude loetelu tõttu säilib ettepaneku varasem reguleerimisala ja ettepanekus puudub keskkonda kahjustava või ohustava iseseisva üldkuriteo määratlus. Komitee on seisukohal, et kuritegude loetelu tuleks laiendada võimalikult paljudele kuriteoliikidele, et vältida keskkonnakuritegude direktiivi uuesti läbivaatamist varsti pärast selle jõustumist ja hoida ära konkreetse keskkonnaalase kuritegevuse karistamata jätmine. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee mõistab tungivat vajadust parandada keskkonnaalase kriminaalõiguse rakendamist Euroopas ja tunnistab, et rakendamist aitaks parandada selgemate sätetega keskkonnakuritegude direktiiv. Komitee arvates ei ole kavandatud elemendid, mida tuleb kahju olulisuse hindamisel arvesse võtta, rahuldavad ja vaja võib minna täiendavaid juhiseid. Ta leiab, et selgem oleks „oluline kahju“ eraldi määratleda. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee avaldab heameelt põhjendustes ökotsiidile viitamise üle. Komitee arvates oleks siiski asjakohane lisada see mõiste direktiivi resolutiivossa. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee toetab miinimumstandardite lisamist eraisikute karistuste ülemmäärade ja juriidiliste isikute karistuste ülemmäärade kehtestamiseks. Komitee on siiski seisukohal, et selleks, et karistused oleksid tõeliselt tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad, tuleks nende piirmäärasid oluliselt suurendada. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee julgustab komisjoni hindama võimalust laiendada Euroopa Prokuratuuri jurisdiktsiooni keskkonnakuritegudele, luues seeläbi rohelise Euroopa Prokuratuuri, mis suudaks toetada võitlust selliste keskkonnakuritegude vastu, millel on teadaolevalt seos organiseeritud kuritegevusega. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee rõhutab vajadust tugevdada täitmise tagamise ahelat ja rakendada Euroopa keskkonnaalast kriminaalõigust. Komitee kordab oma teabearuandes „Keskkonnakuritegude direktiivi hindamine“ (NAT/767) (1) esitatud soovitust ELi liikmesriikidele panna ametisse keskkonnakuritegudele spetsialiseerunud politseijõud, prokurörid, kohtunikud ja kohtud. Komitee arvates saab keskkonnakuritegude direktiiv olla tõhus ainult siis, kui sellega kaasnevad piisavad ressursid ja koolitus liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Taust

| 2.1. | Keskkonnakuritegevus on kogu maailmas tulususelt neljas kuritegevuse liik ja Eurojust on registreerinud selle kasvu Euroopa Liidus (2). Keskkonnakuritegude eest tehtavate piiriüleste süüdimõistvate kohtuotsuste arv ei ole oluliselt kasvanud, samas on tõusnud Euroopas toime pandud keskkonnakuritegude määr. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Komisjon avaldas 15. detsembril 2021 ettepaneku vaadata läbi direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja direktiivi 2008/99/EÜ asendamise kohta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Direktiivi eesmärk on sätestada ühised miinimumeeskirjad keskkonnakuritegevuse kriminaliseerimiseks praeguse direktiivi 2008/99/EÜ puuduste kõrvaldamise kaudu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisjon avaldas 2020. aastal hinnangu direktiivi 2008/99/EÜ kohta (3). See hindamine tuvastas olulisi puudusi, mis on seotud kohapealse jõustamise, kohaldamisala piiramise, kuritegude määratluse, karistusmäärade, õigusterminoloogia ebaselguse, piiriülese koostöö puudumise, juriidiliste isikute vastutussüsteemi ja direktiivi muude valdkondadega. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kavandatava direktiivi eesmärk on parandada uurimiste ja süüdistuste esitamise tõhusust direktiivi kohaldamisala ajakohastamise ja keskkonnakuriteo määratlustes kasutatud ebaselgete terminite selgitamise või nende väljajätmisega, tagada keskkonnakuritegude puhul tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed karistusliigid ja -määrad, edendada piiriülest uurimist ja süüdistuste esitamist, suurendada teadlikku otsusetegemist keskkonnakuritegude kohta, parandades statistiliste andmete kogumist ja edastamist, ning parandada riiklike täitmise tagamise ahelate tulemuslikkust, et edendada avastamist, süüdistuse esitamist ja karistuste määramist. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikel 2, mis erinevalt varasemast õiguslikust alusest, mis kehtis enne Lissaboni lepingu jõustumist, põhineb rohkem keskkonnakuritegude piiriülesel olemusel ning annab ELile pädevuse kehtestada miinimumeeskirjad kuritegude ja karistuste määratlemiseks. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Seega on ettepaneku eesmärk ühtlustada kriminaalõiguse kasutamist viimase abinõuna kogu ELi keskkonnaõigustiku, sealhulgas Euroopa rohelise kokkuleppe jõustamiseks, austades samal ajal ELi kestliku arengu, parema keskkonnakvaliteedi ja põhimõtte „saastaja maksab“ eesmärke. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee kiidab heaks komisjoni ettepaneku vaadata läbi direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja direktiivi 2008/99/EÜ asendamise kohta, sest see käsitleb kehtiva direktiivi peamisi puudusi ja selle eesmärk on võidelda keskkonnakuritegude sagenemisega Euroopas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee toonitab Euroopa Liidu rahvusvahelist juhtrolli ülemaailmsete kliimamuutuste vastases võitluses ja keskkonnakaitses. Komitee on arvamusel, et võitlus keskkonnakuritegevuse ja organiseeritud keskkonnakuritegevuse vastu Euroopa tasandil on selle juhtrolli oluline osa, ning rõhutab vajadust suurendada koostööd ELi naabruses asuvate riikide ja muude kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee leiab, et läbivaatamine on tervitatav samm keskkonnakuritegevuse ja organiseeritud keskkonnakuritegevuse kasvuga tegelemisel Euroopas. Komitee tunnustab otsust mittetoimiv vana keskkonnakuritegude direktiiv täielikult asendada, mitte seda muuta. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee mõistab tungivat vajadust parandada keskkonnaalase kriminaalõiguse rakendamist Euroopas ja tunnistab, et selgemate sätetega keskkonnakuritegude direktiiv aitab rakendamist parandada. Samuti toetab komitee kindlalt konkreetseid kohustusi riiklike strateegiate, aruandluskohustuste ning ressursside, koolituse ja uurimisvahendite miinimumnõuete rakendamiseks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee tunneb heameelt keskkonnakuritegude direktiivi kohaldamisala kavandatud laiendamise üle. Komitee märgib, et mõiste „õigusvastane“ määratluse kavandatud muutmine kõrvaldab ebaselguse peamise põhjuse ning kuritegude loetelu kavandatav märkimisväärne laiendamine võimaldab ELi keskkonnaõigustikku palju paremini kaitsta. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et ettepanekus puudub keskkonda kahjustava või ohustava iseseisva üldkuriteo määratlus. Ehkki ettepanekus laiendatakse oluliselt keskkonnakuritegude direktiivi kohaldamisala, seotakse see kohaldamisala siiski mitme teise õigusharu kohaldamisala ja ELi teisese õigusega. Seega seatakse direktiivi kohaldamisala sõltuvusse muu hulgas haldusõigusest ega muudeta seda tulevikukindlaks. Komitee märgib, et kavandatud täielik kuritegude loetelu võib kaasa tuua vajaduse tulevaste seadusandlike menetluste järele, et seda ajakohastada. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee avaldab heameelt põhjendustes ökotsiidile viitamise üle. Komitee arvates oleks siiski asjakohane lisada ökotsiid direktiivi resolutiivossa. Lisaks rõhutab komitee, et ökotsiidile viidates tuleb alati järgida sõnastust, mille esitas ökotsiidi õigusliku määratluse sõltumatu eksperdirühm 2021. aasta juunis (4). Komitee soovitab nimetada ökotsiidiks õigusvastaseid või raskelt hooletuid tegusid, mis on toime pandud täie teadmisega, et need teod võivad suure tõenäosusega põhjustada tõsist ja laialdast või pikaajalist kahju keskkonnale. Komitee sooviks näha, et põhjendustes nimetataks relvakonflikte, ning märgib, et need on määratluse järgi peaaegu alati ökotsiidid. Komitee väljendab kahetsust, et nende juhtumite puhul ei ole kohaldunud ega kohaldu ükski esitatud meetmetest ega otsustest. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee esitas oma soovitused direktiivi läbivaatamiseks teabearuandes „Keskkonnakuritegude direktiivi hindamine“ (NAT/767). Avaldatud ettepanekut silmas pidades kordab komitee oma varasemaid soovitusi kasutada keskkonnakuritegude direktiivi läbivaatamist selleks, et kehtestada keskkonda ohustava üldkuriteo liik, luua ametiasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide alaline dialoog ning laiendada keskkonnaalase kriminaalõiguse kohaldamisala, nii et see hõlmaks keskkonnaalast küberkuritegevust. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Mitmed uurimised on näidanud, et keskkonnakuritegusid pannakse üha enam toime korruptiivse käitumise vahendi või ühenduslülina või rahapesu eelkuriteona. Kuna rohepöördele eraldatakse ELi eelarvest rohkem vahendeid, on oodata, et suureneb ka asjaomaste vahendite kasutamisega seotud kuritegeliku käitumise oht. Jäätmekäitlus on tõepoolest üks suure riskiga sektoritest, ent korruptsioon, rahapesu või pettus võivad puudutada paljusid teisigi keskkonnakaitset mõjutavaid valdkondi. Komitee pooldab nende riskide lisamist põhjendustesse, kuid juhib tähelepanu vajadusele eraldada rohkem vahendeid selliste kuritegude tuvastamiseks ja uurimiseks, samuti õiguskaitseasutuste koolitamiseks või kodanikuühiskonna ja ajakirjanike juurdepääsuks teabele, mis võib muuta sellise käitumise nähtavaks. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Teabearuandes „Keskkonnakaitse kui põhiõiguste austamise eeltingimus“ (NAT/824) (5) rõhutas komitee, et EL peab kiiresti esitama ettepaneku võtta vastu äriühingu kestliku üldjuhtimise direktiiv ja ELi õigusakt üldsuse osalemise vastase strateegilise hagi kohta, millega kaitsta keskkonnakaitsjaid, ajakirjanikke ja rikkumistest teatajaid. Komitee kordab neid soovitusi ja kiidab heaks sätte lisamise nende isikute kaitse kohta, kes teatavad keskkonnakuritegudest või abistavad uurimisel. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee kiidab heaks karistuste miinimumstandardite ühtlustamise, samuti kuritegeliku käitumise laiendamise raskele hooletusele ja kuritegelikule ohtuseadmisele, raskendavate ja kergendavate asjaolude lisamise ning täiendavatele karistustele viitamise. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee toetab Euroopa Parlamendi üleskutset raportis 2020/2027(INI) äriühingute vastutuse kohta keskkonnakahju eest ja julgustab komisjoni hindama võimalust laiendada Euroopa Prokuratuuri jurisdiktsiooni keskkonnakuritegudele, luues sellega rohelise Euroopa Prokuratuuri, mis suudaks toetada võitlust selliste keskkonnakuritegude vastu, millel on teadaolevalt seos organiseeritud kuritegevusega. Komitee julgustab lisaks komisjoni hindama võimalust laiendada Euroopa Pettustevastase Ameti volitusi, et võimaldada tal viia läbi keskkonnakuritegude haldusuurimisi. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Konkreetsed märkused

4.1.   Karistused

| 4.1.1. | Komitee toetab miinimumstandardite lisamist eraisikute karistuste ülemmäärade ja juriidiliste isikute karistuste ülemmäärade kehtestamiseks. Komitee tunnustab lisaks seda, et tunnistatakse vajadust võimaldada samaaegselt määrata haldus- ja kriminaalõiguslikke trahve ning võtta vara arestimise ja konfiskeerimise meetmeid, järgides aluspõhimõtet, mille kohaselt ei tohi sama süüteo eest kaks korda vastutusele võtta. Komitee on siiski seisukohal, et selleks, et karistused oleksid tõeliselt tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad, tuleks nende piirmäärasid oluliselt suurendada. Kui kehtestada keskkonnaõiguse rikkumise eest madalamad karistusmäärad kui muudes ELi õiguse valdkondades, näiteks konkurentsiõiguses, saadab see vale signaali ELi keskkonnaõigustiku, sealhulgas Euroopa rohelise kokkuleppe ja 2030. aasta kliimaeesmärkide prioriteetsuse kohta. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Keskkonnakuriteod

| 4.2.1. | Komitee toetab Euroopa Parlamendi raportis 2020/2027(INI) äriühingute vastutuse kohta keskkonnakahju eest esitatud üleskutset, et komisjon hindaks võimalust lisada keskkonnakuriteod ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud ammendavasse loetellu, mis hõlmab kümmet kuriteoliiki (6). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komitee pooldab kuritegude loetelu laiendamist keskkonnakuritegude direktiivi ettepanekus. Komitee väljendab eelkõige heameelt rikkumiste lisamise üle direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Komitee on seisukohal, et kuritegude loetelu tuleks laiendada võimalikult paljudele kuriteoliikidele, et vältida keskkonnakuritegude direktiivi uuesti läbivaatamist varsti pärast selle jõustumist ja hoida ära konkreetse keskkonnaalase kuritegevuse karistamata jätmine. Komitee julgustab kaasseadusandjaid esitama ettepanekuid kuriteona käsitletavate tegevuste loetelu täiendamiseks, kui tegevus on ebaseaduslik ja toime pandud tahtlikult või raske hooletuse tõttu. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Olulise kahju määratlus

| 4.3.1. | Arvestades, et olulise kahju mõiste mitmetähenduslikkust vanas keskkonnakuritegude direktiivis peeti tõhusa uurimise ja vastutusele võtmise peamiseks takistuseks, leiab komitee, et kavandatud elemendid, mida tuleb kahju olulisus hindamisel arvesse võtta, ei ole rahuldavad ja vaja võib minna täiendavaid juhiseid. Komitee arvates oleks selgem „oluline kahju“ eraldi määratleda. See võiks oluliselt kaasa aidata määratluste, parameetrite ja arusaamade täielikule ühtlustamisele keskkonnakuritegude direktiivis, mis on hädavajalik. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Juriidiliste isikute kriminaalvastutus

| 4.4.1. | Komitee tunnistab, et äriühingu ja emaettevõtja vastutus on liikmesriikide õigussüsteemides väga erinevalt reguleeritud, kuid peab siiski kahetsusväärseks, et komisjoni ettepanekus ei vaadata läbi juriidiliste isikute vastutuse algset sõnastust, et püüelda suurema ühtlustamise poole. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Komitee rõhutab parlamendi kaalutlusi raportis 2020/2027(INI) äriühingute vastutuse kohta keskkonnakahju eest, et põhimõtte „saastaja maksab“ kohaselt peaksid äriühingud täielikult katma nende otseselt põhjustatud keskkonnakahjude kulud, mis looks neile stiimuli kanda keskkonnaalased välismõjud oma kuludesse ning mitte jätta neid kellegi teise kanda. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Komitee tunneb muret riigiasutuste vastutuse selgesõnalise välistamise pärast ja on seisukohal, et keskkonnakuritegude toimepanijate vastutusele võtmisel ei tohiks olla takistusi, eriti kui load ja litsentsid saadakse korruptsiooni kaudu ametiasutustes. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Üldsusega suhtlemine

| 4.5.1. | Komitee kiidab heaks sätte lisamise vihjeandjate ja nende isikute kaitse kohta, kes teatavad keskkonnakuritegudest või abistavad uurimisel. Komitee tõstab esile üldsuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli keskkonnakuritegude avastamisel ja neist teatamisel ning rõhutab, et ametiasutused peavad tugevdama keskkonnakaitsjate kaitset ja dialoogi nendega. Komitee rõhutab, et keskkonnakuritegudest teatavatele või uurimisel abistavatele isikutele antav kaitse peab laienema nii füüsilistele kui ka juriidilistele isikutele. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Komitee toetab ettepanekus tähelepanu pööramist nende isikute kaitsele, kes teatavad keskkonnakuritegudest või abistavad uurimisel. Viimastel aastatel on tõsise surve alla või isegi vägivalla ohvriks langenud mitte ainult vihjeandjaid, vaid ka keskkonnaaktiviste ja uurivaid ajakirjanikke, kes teatavad keskkonnakuritegudest. Seepärast kutsume Euroopa Komisjoni üles tagama, et kõigis liikmesriikides kindlustataks piisav kaitse nii rikkumisest teatajatele kui ka neile, kes võiksid aidata üldsust sellest teavitada, näiteks aktivistidele või ajakirjanikele. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Komiteel on hea meel, et tunnustatakse asjaomaste üldsuse esindajate õigust osaleda menetlustes. Komitee rõhutab, kui tähtis on seda õigust kohaldada ja tõlgendada Århusi konventsiooni artikli 2 lõike 5 valguses (7). Komitee rõhutab lisaks, et kuna keskkond ei saa ennast kaitsta ega kohtus esindada, on oluline tagada üldsusele piisav juurdepääs õigusemõistmisele, nagu on määratletud Århusi konventsiooni artikli 9 lõikes 3. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Komitee julgustab Euroopa institutsioone ja liikmesriike suurendama toetust ka väljaspool Euroopa Liitu asuvatele keskkonnakaitsjatele, tehes seda diplomaatiliste ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ning kodanikuühiskonna kanalite kaudu. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Komitee soovitab kaasata kodanikuühiskonna uue keskkonnakuritegude direktiivi rakendamisse. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Komitee kordab, et täitmise tagamise ahel on ainult teine pool kogu keskkonnakuritegevuse nähtuse ja selle käsitlemise nn tarneahelast (st kuritegude toimepanemine, avastamine, nendest teatamine, nende eest süüdistuse esitamine ja toimepanijate karistamine). Enne komitee teabearuande NAT/767 koostamist korraldatud uuringud näitasid ahela esimeses pooles tohutuid järjestikuseid lünki, mis on peamiselt tingitud sellest, et ühiskonnas on erinevad teadmised ja arusaamad keskkonnakuritegudest. Teema tutvustamisel kogu ühiskonnale ja selle teadvustamisel on keskne tähtsus, et arendada sotsiaalset vastutust, mille puudumine kahjustab täitmise tagamise ahela tõhusust. Seal, kus kodanikuühiskonna panus on hädavajalik, on tarvis koolitust ja avalikku teabevahetust. |
| --- | --- |

4.5.6.

4.6.   Täitmise tagamise ahel

| 4.6.1. | Komitee tunneb heameelt sätete üle, mis käsitlevad ennetust, ressursse, koolitust, uurimisvahendeid, piiriülest koostööd ja riiklikke strateegiaid. Komitee kordab oma teabearuandes NAT/767 esitatud soovitust ELi liikmesriikidele panna ametisse keskkonnakuritegudele spetsialiseerunud politseijõud, prokurörid, kohtunikud ja kohtud. Nagu tuvastati praeguse keskkonnakuritegude direktiivi hindamise käigus, sidusrühmadega peetud konsultatsioonidel ja akadeemilistes ringkondades, kujutab keskkonnakuritegevuse ja organiseeritud keskkonnakuritegevusega võitlemiseks kättesaadavate teadmiste ja ressursside madal tase endast liikmesriikides avastamise, vastutusele võtmise ja jõustamise peamist takistust. Komitee arvates saab keskkonnakuritegude direktiiv olla tõhus ainult siis, kui sellega kaasnevad piisavad ressursid ja koolitus liikmesriikide tasandil. Komitee on seisukohal, et kavandatud keskkonnakuritegude direktiivi riiklikud strateegiad on positiivne esimene samm õiges suunas. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Komitee on seisukohal, et keskkonnateabe, sealhulgas juriidiliste isikute toimepandud kuritegude lisamine äriühingute aastaaruannete muudesse kui finantsteavet käsitlevatesse osadesse võiks olla ettevõtja sotsiaalse vastutuse oluline osa. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Koolitus ja haridus

| 4.7.1. | Komitee rõhutab, et haridus peab hõlmama nii riigiametnike koolitust kui ka üldsuse teadlikkuse tõstmist. Komitee tunneb heameelt komisjoni teatise üle keskkonnakuritegevuse vastase võitluse tõhustamise kohta ja kutsub komisjoni üles pakkuma liikmesriikidele lisatoetust, luues professionaalseid võrgustikke, töötades välja uusi avastamis- ja täitmise tagamise vahendeid ning vaadates läbi kohtunike ja prokuröride koolitusprogramme. Komitee on siiski seisukohal, et koolitus- ja hariduskavasid ei tohiks kasutada üksnes riigiametnike täitmise tagamise ahelasse kaasamiseks, vaid need peaksid hõlmama laiemat üldsust. |
| --- | --- |

4.7.1.

4.8.   Andmete ja kuritegevuse statistika edastamine

| 4.8.1. | Komitee avaldab heameelt kavandatud andmete kogumise ja aruandluse kohustuste üle. Komitee tõstab siiski esile Eurojusti aruande, milles märgitakse ja näidatakse, et keskkonnakuriteo üldtunnustatud määratluse puudumine tekitab probleeme sisukate andmete ja kuritegevuse statistika kogumisel (8). |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Komitee kiidab heaks komisjoni võetud kohustuse koostada iga kahe aasta tagant aruanne liikmesriikide edastatud andmete kohta ning juhib tähelepanu sellele, et iga-aastane riiklik kuritegevuse statistika peaks andma teavet iga kahe aasta tagant toimuvaks keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamiseks ja seda läbivaatamist tõhustama. |
| --- | --- |

4.8.2.

5.   Ülevõtmine ja rahaline rakendamine

| 5.1. | Keskkonnakuriteod kahjustavad ennekõike keskkonda ja tervist, kuid moonutavad ka konkurentsi ja ringlust, kahandavad taastamis- ja heastamiskulude kolmandatele isikutele tasumise kaudu avalikke ressursse ja tühjendavad maksumaksjate taskuid põhimõtte „saastaja maksab“ rikkumisega. Kui täitmine ei ole piisavalt tagatud ja keskkonna kahjustamise eest asjakohaselt ei karistata, sealhulgas kriminaalõiguse kaudu, kõigutavad keskkonnakuriteod kogu Euroopa rohelise kokkuleppe tõhusust. Seepärast on komitee seisukohal, et keskkonnakuritegude direktiivi ülevõtmiseks ja rakendamiseks vajalikud ressursid tasakaalustatakse selle positiivse mõjuga ELi ja liikmesriikide avalikele ressurssidele. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Piirkondlikkus ja subsidiaarsus

| 6.1. | Komitee märgib, et keskkonnanõuetele mittevastavuse põhjused on praktiliselt alati kohalikul/omavalitsuste tasandil või väikeste piirkondade/allpiirkondade tasandil, isegi kui mõju võib olla laialdane. Nt saasteallikad ei või olla mitte üksnes spetsiifilised, intensiivsed või hajutatud, vaid ka lisanduvad ja kuhjuvad. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Avastamise ja teatamise etappe tuleks tugevdada ning neis järgida ka kohapõhist lähenemisviisi. Tehnilised seadmed, inim- ja oskusressursid, funktsionaalne vastutus, eelarve ja rahastamine tuleks siduda selle piirkondliku probleemiga ja peaksid seda peegeldama. |
| --- | --- |

6.2.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  NAT/767 – „Keskkonnakuritegude direktiivi hindamine“ (teabearuanne).

1

(2)  Keskkonnakuritegusid käsitlev Eurojusti aruanne – jaanuar 2021.

2

(3)  SWD(2020) 259 final, 28. oktoober 2020.

3

(4)  Stop Ecocide Foundation, juuni 2021, Independent Expert Panel for the Legal Definition of Ecocide, Commentary and Core Text.

4

(5)  NAT/824 – „Keskkonnakaitse kui põhiõiguste austamise eeltingimus“ (teabearuanne).

5

(6)  Parlamendi raport 2020/2027(INI).

6

(7)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon.

7

(8)  Keskkonnakuritegusid käsitlev Eurojusti aruanne – jaanuar 2021.

8

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/149 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/149

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/833, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed“

(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

(2022/C 290/24)

| Pearaportöör: | Francisco Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Pearaportöör:

Francisco Javier GARAT PÉREZ

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 17.2.2022
  nõukogu, 28.2.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 219/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 17.2.2022

nõukogu, 28.2.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

219/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kordab taas oma arvamustes 2018/05155 (1) ja 2020/02842 (2) esitatud seisukohta määruse ettepaneku kohta. Arvamustes esitatud järeldusi ja soovitusi on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee peab oluliseks võtta Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) vastuvõetud kaitse- ja kontrollimeetmed üle ELi õigusesse, et saavutada nende ühetaoline ja tõhus rakendamine ELis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sellegipoolest leiab komitee, et esitatud ettepanekuga ei looda tõhusat mehhanismi NAFO vastuvõetud meetmete ülevõtmiseks ega lahendata nende meetmete iga-aastase ajakohastamise vajadust. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab tõhusamat ja lihtsamat mehhanismi ning teeb seega ettepaneku koostada määrus ja lisada sellesse üksainus artikkel, millega kohustatakse Euroopa Liitu kohaldama NAFO meetmeid oma laevastikule. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab riski, mis kaasneb sellise delegeeritud õigusaktide süsteemi loomisega, mis annaks komisjonile volituse võtta õigusakte vastu ilma tavapäraste menetlusteta. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Seadusandliku ettepaneku sisu

| 2.1. | Ettepaneku peamine eesmärk on rakendada liidu õiguses Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) 2021. aasta septembri aastakoosolekul vastu võetud kaitse- ja rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sellega rakendatakse vastu võetud muudatused seoses nn ühiskvoodi arvutamisega, milleks kehtestatakse kõrvalmeetmed nii rajoonis 3M tursa lossimise inspekteerimise, samuti süvalesta suhtes. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Muudatused hõlmavad ka uusi sätteid, milles käsitletakse lisamenetlusi tõsiste rikkumiste korral seoses võrgusilma suurusega, võre või resti kasutamisega, ning tõhustatud meetmeid rikkumiste suhtes järelmeetmete võtmiseks ning dokumentide edastamist NAFOle ja Euroopa Kalanduskontrolli Ametile. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ettepanekuga delegeeritakse komisjonile volitused muuta määrust (EL) 2019/833 seoses lossimise ja inspekteerimisega süvalesta puhul ning kontrollimeetmetega tursa puhul rajoonis 3M, kui NAFO muudab edaspidi oma meetmeid. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee tunnistab vajadust need sätted kiiresti vastu võtta, et liidu laevad saaksid igal tulevasel püügihooajal kalapüügiga tegeleda samadel alustel kui teiste NAFO konventsiooni osaliste laevad. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee peab vajalikuks võtta ELi õigusesse üle NAFO viimasel aastakoosolekul vastu võetud kaitse- ja kontrollimeetmed, et tagada nende ühetaoline kohaldamine ELis. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee on siiski arvamusel, et selles ülevõtmismenetluses ikka veel ei järgita paindlikku mehhanismi, kuna kõnealustesse meetmetesse tehakse muudatusi igal aastal ja ELi bürokraatia on väga aeglane, mille tulemuseks on pidev ebakõla NAFO poolt vastu võetud eeskirjade ja ELi õigusnormide vahel. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee kordab vajadust võtta kasutusele sujuvam menetlus, mille kohta komitee tegi 2019. ja 2020. aastal ettepaneku ning mida toetasid ka liikmesriikide ametiasutused ja asjaomased sektorid. Tegemist oleks lihtsa, vaid ühest artiklist koosneva määrusega, millega kohustatakse Euroopa Liitu kohaldama igal aastal NAFO poolt vastu võetud eeskirju oma laevastikule. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee hoiatab veel kord, et määruse jõustamine võib põhjustada vastuolulisi eeskirju või vähemalt õigusliku ebakindluse perioode ametiasutuste ja ettevõtjate endi jaoks, kes ei tea, kas nad peavad järgima ELis kehtivaid varasemaid või uusi eeskirju. Samuti tekitab see moonutusi meetmete kehtestamisel kolmandate riikide laevastike suhtes. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee leiab, et delegeeritud õigusaktide süsteemi loomist hõlbustab ainult see, kui komisjonil võimaldatakse kehtestada eeskirju ilma tavapäraseid menetlusi järgimata. |
| --- | --- |

3.5.

Brüssel, 24. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Komitee arvamus Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavate kaitse- ja kontrollimeetmete kohta (ELT C 159, 10.5.2019, lk 60).

1

(2)  Komitee arvamus Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavate kaitse- ja kontrollimeetmete kohta (ELT C 429, 11.12.2020, lk 279).

2

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/151 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/151

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses vabatahtliku pöördmaksustamise kohaldamisaja pikendamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes ning käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisaja pikendamisega“

(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

(2022/C 290/25)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 28.2.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 194/1/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 28.2.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

194/1/4

Kuna komitee nõustub „Ettepaneku: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses vabatahtliku pöördmaksustamise kohaldamisaja pikendamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes ning käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisaja pikendamisega“ sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 568. istungjärgul 23. ja 24. märtsil 2022 (23. märtsi istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse. Poolt hääletas 196, vastu hääletas 1 ja erapooletuks jäi 4.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/152 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/152

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ seoses selle kohaldamisajaga ning Boliivias teravilja- ning õli- ja kiutaimede seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsuse ning Boliivias toodetud teravilja-, õli- ja kiutaimede seemne samaväärsusega“

(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

(2022/C 290/26)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 14.2.2022
  nõukogu, 8.2.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 178/1/7 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 14.2.2022

nõukogu, 8.2.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

178/1/7

Kuna komitee on kõnealuses küsimuses oma seisukohta juba väljendanud 14. veebruaril 2018. aastal vastu võetud arvamuses „Brasiilias ja Moldovas kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamise samaväärsus“, (1) otsustas komitee täiskogu 568. istungjärgul 23.–24. märtsil 2022 (23. märtsi istungil) loobuda sel teemal uue arvamuse koostamisest ning viidata eelnimetatud dokumendis väljendatud seisukohale. Poolt hääletas 178, vastu hääletas 1 ja erapooletuks jäi 7.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 227, 28.6.2018, lk 76.

1

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/153

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse üleminekueeskirjad direktiivi 2001/82/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel loa saanud veterinaarravimite pakendamise ja märgistamise kohta“

(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

(2022/C 290/27)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 7.3.2022
  nõukogu, 11.3.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu lõige 114 ja artikli 168 lõike 4 punkt b ning artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 193/0/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 7.3.2022

nõukogu, 11.3.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu lõige 114 ja artikli 168 lõike 4 punkt b ning artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

193/0/4

Kuna komitee nõustub ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 568. istungjärgul 23.–24. märtsil 2022 (23. märtsi istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse. Poolt hääletas 193 ja erapooletuks jäi 4.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 290/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 290/154

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE)“

(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

(2022/C 290/28)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 10.3.2022
  nõukogu, 10.3.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 lõige 3, artikkel 177 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.3.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 568 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 199/0/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 10.3.2022

nõukogu, 10.3.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 lõige 3, artikkel 177 ja 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

23.3.2022

Täiskogu istungjärk nr

568

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

199/0/6

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ja on kõnealuses küsimuses oma seisukohti juba väljendanud arvamuses SOC/597 „Euroopa Sotsiaalfond+“, mis võeti vastu 17. oktoobril 2018, arvamuses ECO/462 „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta“, mis võeti vastu 17. oktoobril 2018, ning kirjalikes seisukohtades SOC/651, milles käsitletakse Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks, ja ECO/517, mille teema on „COVID-19: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid – erandlik paindlikkus“, otsustas komitee täiskogu 568. istungjärgul 23.–24. märtsil 2022 (23. märtsi 2022. aasta istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse ning viidata eelnimetatud dokumentides väljendatud seisukohale. Poolt hääletas 199 liiget, vastuhääli ei olnud ja erapooletuks jäi 6 liiget.

Brüssel, 23. märts 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---