# Uradni list C 42/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 42 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 637. februar 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 42

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 637. februar 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 42/01 | Menjalni tečaji eura — 6. februar 2020 | 1 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2020/C 42/02 | Uradno obvestilo v skladu s členom 114(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije – nacionalni ukrepi, ki so strožji od določb harmonizacijskega ukrepa EU (
  1
  ) | 2 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 42/01

Menjalni tečaji eura — 6. februar 2020

1

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2020/C 42/02

Uradno obvestilo v skladu s členom 114(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije – nacionalni ukrepi, ki so strožji od določb harmonizacijskega ukrepa EU (
  1
  )

1

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 42/03 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9751 – Elliot/Apollo/EP Energy) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 4 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 42/04 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 6 |
| 2020/C 42/05 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 14 |
| 2020/C 42/06 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 22 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 42/03

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9751 – Elliot/Apollo/EP Energy) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

4

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 42/04

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

6

2020/C 42/05

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

14

2020/C 42/06

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 7.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

6. februar 2020

(2020/C 42/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1003 |
| JPY | japonski jen | 120,87 |
| DKK | danska krona | 7,4725 |
| GBP | funt šterling | 0,84835 |
| SEK | švedska krona | 10,5550 |
| CHF | švicarski frank | 1,0715 |
| ISK | islandska krona | 138,10 |
| NOK | norveška krona | 10,1288 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,893 |
| HUF | madžarski forint | 336,76 |
| PLN | poljski zlot | 4,2451 |
| RON | romunski leu | 4,7655 |
| TRY | turška lira | 6,5886 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6282 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4610 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5420 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6994 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5233 |
| KRW | južnokorejski won | 1 301,78 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,3028 |
| CNY | kitajski juan | 7,6676 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4563 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 000,81 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5349 |
| PHP | filipinski peso | 55,817 |
| RUB | ruski rubelj | 69,4575 |
| THB | tajski bat | 34,197 |
| BRL | brazilski real | 4,6553 |
| MXN | mehiški peso | 20,4852 |
| INR | indijska rupija | 78,2845 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1003

JPY

japonski jen

120,87

DKK

danska krona

7,4725

GBP

funt šterling

0,84835

SEK

švedska krona

10,5550

CHF

švicarski frank

1,0715

ISK

islandska krona

138,10

NOK

norveška krona

10,1288

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,893

HUF

madžarski forint

336,76

PLN

poljski zlot

4,2451

RON

romunski leu

4,7655

TRY

turška lira

6,5886

AUD

avstralski dolar

1,6282

CAD

kanadski dolar

1,4610

HKD

hongkonški dolar

8,5420

NZD

novozelandski dolar

1,6994

SGD

singapurski dolar

1,5233

KRW

južnokorejski won

1 301,78

ZAR

južnoafriški rand

16,3028

CNY

kitajski juan

7,6676

HRK

hrvaška kuna

7,4563

IDR

indonezijska rupija

15 000,81

MYR

malezijski ringit

4,5349

PHP

filipinski peso

55,817

RUB

ruski rubelj

69,4575

THB

tajski bat

34,197

BRL

brazilski real

4,6553

MXN

mehiški peso

20,4852

INR

indijska rupija

78,2845

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 7.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/2

---

Uradno obvestilo v skladu s členom 114(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije – nacionalni ukrepi, ki so strožji od določb harmonizacijskega ukrepa EU

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 42/02)

(1)

| — | točka (1) oddelka 5 nemške uredbe o malih in srednje velikih kurilnih enotah [Verordnung über kleine und mittlere Feuersangungsanlagen] z dne 26. januarja 2010 (v nadaljnjem besedilu: prva BImSchV), ki določa mejne vrednosti emisij trdnih delcev. Razlikuje se od vrednosti in metodologije merjenja, ki se uporabljajo od 1. januarja 2020 v skladu z Uredbo Komisije (EU) 2015/1189 z dne 28. aprila 2015 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo kotlov na trdno gorivo (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) 2015/1189) (1); |
| --- | --- |

—

točka (1) oddelka 5 nemške uredbe o malih in srednje velikih kurilnih enotah [Verordnung über kleine und mittlere Feuersangungsanlagen] z dne 26. januarja 2010 (v nadaljnjem besedilu: prva BImSchV), ki določa mejne vrednosti emisij trdnih delcev. Razlikuje se od vrednosti in metodologije merjenja, ki se uporabljajo od 1. januarja 2020 v skladu z Uredbo Komisije (EU) 2015/1189 z dne 28. aprila 2015 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo kotlov na trdno gorivo (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) 2015/1189) (1);

| — | točka (1) oddelka 4 prve BImSchV v povezavi z oddelkom 3, ki vsebuje izčrpen seznam goriv, ki se lahko uporabljajo v kurilnih napravah. Uredba (EU) 2015/1189 ne vsebuje takega izčrpnega seznama; |
| --- | --- |

—

točka (1) oddelka 4 prve BImSchV v povezavi z oddelkom 3, ki vsebuje izčrpen seznam goriv, ki se lahko uporabljajo v kurilnih napravah. Uredba (EU) 2015/1189 ne vsebuje takega izčrpnega seznama;

| — | točka (4) oddelka 5 prve BImSchV, v kateri se zahteva, da so kotli na trdno gorivo opremljeni s hranilniki tople vode. Uredba (EU) 2015/1189 ne vsebuje take zahteve; |
| --- | --- |

—

točka (4) oddelka 5 prve BImSchV, v kateri se zahteva, da so kotli na trdno gorivo opremljeni s hranilniki tople vode. Uredba (EU) 2015/1189 ne vsebuje take zahteve;

| — | oddelek 14 in točka (1) oddelka 15 prve BImSchV, ki se nanašata na spremljanje novih in bistveno spremenjenih kurilnih enot. Uredba (EU) 2015/1189 določa zahteve ob dajanju kotlov na trdno gorivo na trg in ne vsebuje določb za nadaljnje spremljanje. |
| --- | --- |

—

oddelek 14 in točka (1) oddelka 15 prve BImSchV, ki se nanašata na spremljanje novih in bistveno spremenjenih kurilnih enot. Uredba (EU) 2015/1189 določa zahteve ob dajanju kotlov na trdno gorivo na trg in ne vsebuje določb za nadaljnje spremljanje.

(2)

Direktiva 2009/125/ES predpisuje določitev zahtev, ki jih morajo izpolnjevati izdelki, povezani z energijo, za katere veljajo izvedbeni ukrepi, da se lahko dajo na trg in/ali v uporabo. S povečanjem energijske učinkovitosti in ravni varstva okolja ter hkratnim povečanjem zanesljivosti oskrbe z energijo prispeva k trajnostnemu razvoju. Direktiva temelji na členu 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (zdaj člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije – PDEU).

V členu 6(1) Direktive je določeno, da države članice zaradi zahtev o okoljsko primerni zasnovi, ki se nanašajo na parametre okoljsko primerne zasnove iz dela 1 Priloge I k navedeni direktivi, ki jih zajema veljavni izvedbeni ukrep, na svojem ozemlju ne prepovejo, omejijo ali ovirajo dajanja na trg in/ali v uporabo izdelka, ki izpolnjuje vse ustrezne določbe veljavnega izvedbenega ukrepa in nosi znak CE.

Namen Uredbe Komisije (EU) 2015/1189 je določitev zahtev za okoljsko primerno zasnovo kotlov na trdno gorivo, vključno z mejnimi vrednostmi emisij trdnih delcev. Ocenjuje se, da bo do leta 2030 skupni učinek zahtev za okoljsko primerno zasnovo iz navedene uredbe Komisije in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/1187 z dne 27. aprila 2015 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z označevanjem kotlov na trdno gorivo in kompletov kotla na trdno gorivo, dodatnih grelnikov, naprav za uravnavanje temperature in sončnih naprav z energijskimi nalepkami, zmanjšanje letnih emisij trdnih delcev za 10 kiloton (2).

Uredba Komisije (EU) 2015/1189 za kotle na trdno gorivo z nazivno izhodno močjo največ 500 kilovatov določa, da od 1. januarja 2020 sezonske emisije trdnih delcev pri ogrevanju prostorov ne smejo preseči 40 mg/m3 pri kotlih s samodejnim polnjenjem in 60 mg/m3 pri kotlih z ročnim polnjenjem, standardizirano na osnovo suhega dimnega plina pri 10 % kisika in na običajne pogoje pri 0 °C in 1 013 milibarih.1 013 milibarih.

(3)

Prva BImSchV je začela veljati 22. marca 2010 in se uporablja za majhne in srednje velike kurilne enote, vključno s kotli na trdno gorivo z nazivno izhodno močjo največ 500 kilovatov. Določa, da pri kurilnih enotah na trdno gorivo z nazivno izhodno toplotno močjo najmanj 4 kilovate, izdelanih po 31. decembru 2014, emisije trdnih delcev pri polni obremenitvi ne smejo preseči 20 mg/m3, standardizirano na prostornino kisika 13 %.

(4)

Nemčija poudarja, da bi se z zmanjšanjem ravni ambicij iz prve BImSchV ogrozila kakovost zraka v Nemčiji, kar bi bilo v nasprotju s ciljem izboljšanja okoljske učinkovitosti kotlov na trdno gorivo.

Poslabšanje kakovosti zraka bi bilo v nasprotju z Direktivo 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (3), ki od držav članic zahteva, da v skladu s členom 12 ohranjajo ravni trdnih delcev pod mejnimi vrednostmi in si prizadevajo za ohranitev najboljše kakovosti zunanjega zraka, ki je združljiva s trajnostnim razvojem.

Poleg tega Nemčija poudarja, da bi uporaba mejnih vrednosti iz Uredbe Komisije (EU) 2015/1189 v zvezi z emisijami trdnih delcev tudi ogrozila njeno zmožnost izpolnjevanja obveznosti iz Direktive (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka.

Nemčija meni, da se obstoječa raven varovanja zdravja in življenja ljudi, živali in rastlin v smislu člena 36 PDEU v Zvezni republiki Nemčiji ob uporabi zahtev iz Uredbe Komisije (EU) 2015/1189 ne more ohraniti.

(5)

Komisija bo uradno obvestilo Nemčije obravnavala v skladu s členom 114(4) in (6) PDEU. Člen 114(4) določa, da kadar želi država članica po sprejetju harmonizacijskega ukrepa EU ohraniti strožje nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 36 PDEU ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o tem uradno obvesti Komisijo in navede razloge za njihovo ohranitev. Komisija ima po uradnem obvestilu o določbah Nemčije na voljo šest mesecev, da te določbe sprejme ali zavrne. V tem obdobju bo Komisija preverila, ali se lahko določbe Nemčije štejejo za ukrepe, ki so obstajali pred harmonizacijo in odstopajo od harmonizacijskih pravil. Če je tako, Komisija preveri, ali je ohranitev določb Nemčije utemeljena na podlagi pomembnih potreb iz člena 36 PDEU ali v zvezi z varstvom okolja, ali so določbe sredstvo za samovoljno diskriminacijo ali prikrito omejevanje trgovine ter ali ustvarjajo nepotrebno in nesorazmerno oviro za delovanje notranjega trga.

(6)

Vsaka stran, ki želi predložiti pripombe o tem uradnem obvestilu, jih mora Komisiji poslati v 30 dneh od objave tega obvestila. Pripombe, predložene po tem roku, ne bodo upoštevane.

(7)

Evropska komisija

Generalni direktorat za energijo

GD ENER – Enota C4 Energijska učinkovitost: stavbe in proizvodi

Tel. +32 22983831

E-naslov: ENER-C4-SECRETARIAT@ec.europa.eu

---

(1)  UL L 193, 21.7.2015, str. 100.

1

(2)  UL L 193, 21.7.2015, str. 43.

2

(3)  UL L 344, 17.12.2016, str. 1.

3

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 7.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/4

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9751 – Elliot/Apollo/EP Energy)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 42/03)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Apollo Capital Management, L.P. („Apollo“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Apollo Capital Management, L.P. („Apollo“, ZDA),

| — | Elliot Investment Management, L.P. („Elliot“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Elliot Investment Management, L.P. („Elliot“, ZDA),

| — | EP Energy Corporation („EP Energy“, ZDA). |
| --- | --- |

—

EP Energy Corporation („EP Energy“, ZDA).

Podjetji Elliot in Apollo pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem EP Energy.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | podjetje Apollo vlaga v podjetja in dolg, ki ga izdajo podjetja, vključena v različne poslovne dejavnosti po vsem svetu, prek investicijskih skladov, ki jih upravljajo podružnice podjetja Apollo, |
| --- | --- |

—

podjetje Apollo vlaga v podjetja in dolg, ki ga izdajo podjetja, vključena v različne poslovne dejavnosti po vsem svetu, prek investicijskih skladov, ki jih upravljajo podružnice podjetja Apollo,

| — | podjetje Elliot je investicijsko podjetje, ki se osredotoča na naložbe in dejavnosti upravljanja tveganj, |
| --- | --- |

—

podjetje Elliot je investicijsko podjetje, ki se osredotoča na naložbe in dejavnosti upravljanja tveganj,

| — | podjetje Energy EP je neodvisno raziskovalno in proizvodno podjetje, ki se ukvarja s pridobivanjem in razvojem kopenskih infrastruktur za nafto in zemeljski plin v ZDA. Podjetje je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja Apollo. |
| --- | --- |

—

podjetje Energy EP je neodvisno raziskovalno in proizvodno podjetje, ki se ukvarja s pridobivanjem in razvojem kopenskih infrastruktur za nafto in zemeljski plin v ZDA. Podjetje je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja Apollo.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

Zadeva M.9751 – Elliot/Apollo/EP Energy

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 7.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/6

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 42/04)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Muscadet Coteaux de la Loire“

PDO-FR-A0495-AM01

Datum obvestila: 8. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografsko območje

Posledici spremembe geografskega območja označbe „Muscadet Coteaux de la Loire“ sta:

vključitev dveh občin (La Boissière-du-Doré in La Remaudière) in dela občine (Le Loroux-Bottereau), tj. vseh občin z geografskega območja regionalne označbe „Muscadet“, ter

izključitev dveh občin (Mésanger in Varades) in dela občine (Ligné) na podlagi prizadevanj za povezavo vinogradov na območjih, kjer se je ohranilo kakovostno vinogradništvo.

Poleg tega so bile izvedene tudi naslednje redakcijske spremembe: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam je zaradi večje pravne varnosti naveden glede na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Zato sta spremenjeni točki enotnega dokumenta o geografskem območju in povezavi z geografskim območjem.

2.   Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je za besedilom „19. maja 2011“ dodano besedilo „in 20. junija 2018“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za pridelavo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Območje v neposredni bližini

Območje v neposredni bližini je bilo posodobljeno zaradi združitve občine. Celotno območje vinifikacije označbe se ni spremenilo.

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

4.   Enološki postopki

V točki 1 oddelka IX poglavja I je dodan stavek: „Ob pakiranju ali prvi odpremi iz vinske kleti so vina še vedno na finih vinskih drožeh.“

Če se vina ohranjajo na finih drožeh, lahko pridobijo vse značilnosti proizvodov, ki temeljijo na zaokroženosti. Tako se lahko potrdi in okrepi razdelitev različnih označb „Muscadet“.

Zato je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o enoloških postopkih.

5.   Toplotna obdelava

Črtana je prepoved v zvezi z uporabo toplotne obdelave za vino s temperaturami, višjimi od 40 °C. Namen spremembe je, da se izvajalcem zagotovijo vsa možna tehnična sredstva za obvladovanje posledic težavnih letnikov z značilnostmi, pri katerih se pojavljajo organoleptična odstopanja vrste „Goût Moisi Terreux“ (okus po plesni in zemlji). Izkazalo se je, da je tehnika segrevanja grozdnega mošta, imenovana topla maceracija ali termovinifikacija, mnogo manj moteča za vina v unesku kot uporaba mezoporoznega oglja za enološko uporabo.

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o enoloških postopkih.

6.   Pakiranje

Konec obdobja pakiranja vin z izrazom „sur lies“ (na drožeh) je s 30. novembra prestavljen na 31. december. Zaradi spremembe se lahko za en mesec podaljša obdobje stekleničenja vina z izrazom „sur lies“, da se optimizira obdobje trženja te kategorije, ne da bi se spremenila zaokroženost vina, povezana z nežnim iskrenjem, ki ustreza tej navedbi.

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

7.   Dajanje vina v promet

Črtana je točka (b) točke 5 oddelka IX poglavja I, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8.   Povezava

Povezava je bila spremenjena, da bi se upoštevala sprememba števila občin ter posodobil zadnji odstavek točke 1 glede števila proizvajalcev in pridelane količine.

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o povezavi z geografskim območjem.

9.   Označevanje

V oddelku XI je dodana točka: „c) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote pod pogojem, da:

| — | gre za kraj, zaveden v katastru, in |
| --- | --- |

—

gre za kraj, zaveden v katastru, in

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini, niti po širini ali debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. To ime se navede v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.“

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

10.   Prijavne obveznosti

Končni datum za izjavo o zahtevi za označbo se s 15. decembra prestavi na 31. december.

Predhodna izjava o poslovanju se spremeni v predhodno izjavo o odpremi.

Predhodna izjava o pakiranju se nanaša na serijo.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

11.   Opustitev

Določijo se pravila glede izjave o opustitvi.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12.   Register

V vodenje registra so bile uvedene redakcijske prilagoditve.

| — | V točki 2 oddelka II poglavja II: |
| --- | --- |

—

V točki 2 oddelka II poglavja II:

| — | sta v točki (b) črtani besedili „do datuma vložitve izjave o zahtevi za označbo“ in „kislost grozdnega mošta“, |
| --- | --- |

—

sta v točki (b) črtani besedili „do datuma vložitve izjave o zahtevi za označbo“ in „kislost grozdnega mošta“,

| — | je v točki (c) beseda „specifikacija proizvoda“ nadomeščena z besedo „register“, |
| --- | --- |

—

je v točki (c) beseda „specifikacija proizvoda“ nadomeščena z besedo „register“,

| — | je v točki (d) beseda „specifikacija“ nadomeščena z besedo „register“ in je črtano besedilo „ali sprošča v porabo nepakirana vina s kontrolirano označbo porekla“. |
| --- | --- |

—

je v točki (d) beseda „specifikacija“ nadomeščena z besedo „register“ in je črtano besedilo „ali sprošča v porabo nepakirana vina s kontrolirano označbo porekla“.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

13.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje III je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati v specifikaciji proizvoda za območje nantske dežele.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

„Muscadet Coteaux de la Loire“

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

To so bela, suha in mirna vina.

Ta vina imajo:

| — | najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, |
| --- | --- |

—

najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,

| — | najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) 3 grame na liter, |
| --- | --- |

—

najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) 3 grame na liter,

| — | najvišjo vsebnost hlapnih kislin 10 miliekvivalentov na liter, |
| --- | --- |

—

najvišjo vsebnost hlapnih kislin 10 miliekvivalentov na liter,

| — | največ 12-odstotni volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi. |
| --- | --- |

—

največ 12-odstotni volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida vin ter dejanski skupni volumenski delež alkohola so v skladu mejnimi vrednostmi, določenimi v zakonodaji Skupnosti. To so bela, suha in mirna vina.

Imajo nežen, pogosto pretežno cvetličen vonj z občasnimi rahlimi mineralnimi notami ter uravnotežen okus, ki ga običajno zaznamuje svežina.

Zaradi dolgega zorenja so včasih primerna za staranje.

Skrbno stekleničenje pomaga ohranjati in krepiti njihovo aromatično večplastnost.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Postopek gojenja

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 500 trsov na hektar.6 500 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 1,50 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa mora biti med 0,90 metra in 1,10 metra.

Trsi se obrezujejo z največ 12 očesi na trs:

| — | bodisi s kratko rezjo na reznike z največ petimi rezniki na trs |
| --- | --- |

—

bodisi s kratko rezjo na reznike z največ petimi rezniki na trs

| — | bodisi z rezjo na enojni ali dvojni guyot. |
| --- | --- |

—

bodisi z rezjo na enojni ali dvojni guyot.

Obrezovanje se konča pred pojavom socvetij v fenofazi 5 lestvice po Eichhornu in Lorentzu.

Vinska trta se lahko ne glede na način rezi obreže na štiri dodatna očesa na trs, če je v fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov, tako da je število enoletnih rodovitnih mladik na trs največ 12.

Posebni enološki postopek

Prepovedana je vsakršna toplotna obdelava obranega grozdja pri temperaturi pod –5 °C.

Volumenski delež skupnega alkohola vin po obogatitvi ne presega 12 %.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti iz predpisov Skupnosti ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribolovu.

(b)   Največji donosi

66 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 15. junija 2017 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsegalo celotno ozemlje ali del ozemlja naslednjih občin:

| — | departma Loire-Atlantique: Ancenis, La Boissière-du-Doré, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Barbechat), Ligné (del), Le Loroux-Bottereau (del), Mauves-sur-Loire, Oudon, La Remaudière, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire in Vair-sur-Loire ter |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Ancenis, La Boissière-du-Doré, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Barbechat), Ligné (del), Le Loroux-Bottereau (del), Mauves-sur-Loire, Oudon, La Remaudière, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire in Vair-sur-Loire ter

| — | departma Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlji pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent in Saint-Florent-le-Vieil) in Orée-d’Anjou (znotraj katere samo ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne). |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlji pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent in Saint-Florent-le-Vieil) in Orée-d’Anjou (znotraj katere samo ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne).

7.   Glavne sorte vinske trte

Melon B

8.   Opis povezave

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinogradi s kontrolirano označbo porekla „Muscadet Coteaux de la Loire“ so večinoma zasajeni na paleozojskih gričih ob reki Loari, včasih pa so od nje nekoliko oddaljeni in se razprostirajo po pobočjih njenih pritokov, med katerimi so najpomembnejši reke Divatte, Evre in Erdre. Geografsko območje ima razgibano obliko površja s pobočji, katerih naklon je redno med 5 in 10 %. Leži vzhodno od mesta Nantes in zavzema najvzhodnejši del večjega geografskega območja s kontrolirano označbo porekla „Muscadet“. Razprostira se po delu departmajev Loire-Atlantique in Maine-et-Loire. Vinogradniške parcele so v pokrajini jasno ločene od gozdnatih planot, namenjenih živinoreji.

Geografsko območje ima zelo blago in zmerno oceansko podnebje. Reka Loara uravnava podnebje in prispeva k širjenju morskega vpliva v notranjost, zato so temperaturne razlike toliko manjše. Oceanski vetrovi lahko prodirajo v notranjost, ker je rečni tok usmerjen jugozahodno/severovzhodno, kar sovpada s smerjo prevladujočih vetrov. Tudi padavine so iz enakih razlogov precej manjše ob bregovih Loare kot na nekaj kilometrov oddaljenih planotah. Poleti je zato osončenost za to zemljepisno širino velika, s čimer se toliko bolj zmanjša izpostavljenost vinogradniških gričev proti severu ali jugu. Zaradi visoke plime ob enakonočju so jeseni včasih močni nalivi.

Podtalje geografskega območja sestavljajo pretežno metamorfne kamnine, zlasti sljudni skrilavci, pri čemer je na zahodu več gnajsa, na vzhodu pa skrilavca. Na teh najpogosteje razkrojenih ali malo spremenjenih kamninah so zlasti plitva rjava tla, sestavljena iz velikega deleža grobih, peščenih ali prodnatih elementov. Ta tla, ki so naravno zelo odcedna, se spomladi hitro segrejejo. Na območju parcel za trgatev grozdja so tradicionalno strogo razmejeni griči, ki tvorijo odprto krajino, predvsem ali običajno zasajeno z vinsko trto, ter parcelami, na katerih so zdrava, zračna, plitva in zmerno rodovitna tla, ki imajo omejeno zmožnost zadrževanja vode.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinograd s kontrolirano označbo porekla nadaljuje starodavno vinogradniško tradicijo. Vinska trta, ki je bila v mestu Nantes prisotna od prvih stoletij našega štetja, se je v srednjem veku razširila po celotni nantski deželi, pri čemer je sledila toku Loare in njenih pritokov. V cerkvenih arhivih opatij te regije je omenjeno, kako se je razvijalo njeno gojenje na gričih okoli mest Varades, Oudon, Ancenis in Saint-Florent-le-Vieil v 11. in 12. stoletju. Vendar je bil pravi tržni vinograd zasnovan šele od 16. stoletja, da bi zadovoljil povpraševanju nizozemskih trgovcev, nastanjenih v mestu Nantes. V tem obdobju so sorto melon B dokončno uvedli v regijo, kjer se je od sredine 17. stoletja imenovala „Muscadet“. Pristanišče v mestu Ancenis je bilo dolgo zelo dejavno pri odpošiljanju vin z geografskega območja proti mestu Nantes. Bretanja je ohranila davčne predpise, ki so spodbujali širjenje vinogradništva, tudi po priključitvi vojvodine h kraljevini Franciji. Manj obdavčena vina z geografskega območja, za katera je bilo grozdje obrano v spodnjem toku pred carinsko oviro, so se lažje prodajala od tistih, za katera je bilo grozdje obrano v zgornjem toku reke.

Za bela vina se geografsko območje s trsnim izborom, ki temelji na sorti melon B, jasno razlikuje od bolj vzhodno ležečih vinogradov, ki temeljijo bolj na sorti chenin B. Vinograd je bil po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši (filoksere), obnovljen s prilagoditvijo nekaterih novih tehnik, kot sta zasaditev v vrsti in rez na reznik (guyot). Od tedaj so bili znanje in izkušnje pri proizvodnji ustrezno uzakonjeni, pri čemer so bili določeni ohranjanje visoke gostote zasaditve, nadzor vegetacije in donos vinskih trt ter trgatev popolnoma zrelega grozdja.

Izvajalci so v želji po proizvodnji bogatejših in kompleksnejših vin sprejeli posebno tehniko vinifikacije – t. i. „méthode nantaise“ (nantska metoda), pri kateri se vina pozimi en mesec hranijo na finih vinskih brez pretakanja; to znanje in izkušnje izhajajo iz navade proizvajalcev, da so obdržali barik svojega najboljšega vina na drožeh za prihodnja praznovanja. Tak način zorenja daje vinom zaokroženost in polnost, zlasti s tem, da jih obogati z manoproteini in drugimi spojinami, ki izhajajo iz avtolize celičnih sten kvasovk. Poleg tega se lahko s to metodo, pri kateri vina niso obdelana in so hranjena v atmosferi, napolnjeni z ogljikovim dioksidom, kar močno omeji oksidacijo in sproščanje hlapnih spojin, do pomladi in še dlje ohranijo arome, nastale med alkoholnim vrenjem.

Vina se med zorenjem obogatijo tudi s terciarnimi aromami. Grozdje, grozdni mošt in vina, ki izhajajo iz sorte melon B, krepijo učinek precejšnjega kopičenja glikozidnih predhodnikov arom. Te molekule, sestavljene iz aglikonov, povezanih s sladkorjem, so kot take brez vonja. Pri prekinitvi beta-glikozidnih vezi zaradi različnih kemijskih in encimskih procesov se torej ustvarjajo zelo dišeče spojine, predvsem monoterpeni in C13-norizoprenoidi, pri tem pa nastaja zlasti beta-damaskon, tj. spojina, znana po svoji vlogi ojačevalca sadnih arom v vinu. Da bi izvajalci zaščitili vina pred kakršno koli oksidacijo v posodi in izvedli pazljivo stekleničenje, so pridobili posebno znanje in izkušnje, da se sproščanje teh vonjev nadaljuje čim dlje in da vina ohranijo kompleksnost.

Proizvajalci z geografskega območja so leta 1936 pridobili priznanje kontrolirane označbe porekla „Muscadet Coteaux de la Loire“, da bi določili proizvodne pogoje za ohranitev pristnosti svojih vin. Leta 1977 je bil uveden poseben predpis za tradicionalni izraz „sur lies“ (na drožeh). To pa se od leta 1994 izraža s stekleničenjem vin v vinski kleti v letu, ki sledu letu trgatve, da bi se omejila pretakanje in prelivanje vina. Površina, predpisana za kontrolirano označbo porekla, je leta 2016 obsegala približno 170 hektarjev za približno 80 proizvajalcev in strukturo zadruge s sedežem v mestu Ancenis. Za letno prodano količino, ki znaša približno 7 000 hektolitrov, se večinoma uporablja izraz 7 000 hektolitrov, se večinoma uporablja izraz 7 000 hektolitrov, se večinoma uporablja izraz „sur lies“ (na drožeh). Vina s kontrolirano označbo porekla „Muscadet Coteaux de la Loire“ so bela, suha in mirna vina. Imajo nežen, pogosto pretežno cvetličen vonj z občasnimi rahlimi mineralnimi notami ter uravnotežen okus, ki ga običajno zaznamuje svežina. Zaradi dolgega zorenja lahko poleg tega pridobijo polnejši okus in so zelo primerna za staranje. Skrbno stekleničenje pomaga ohranjati in krepiti njihovo aromatično večplastnost.

Vina, označena z izrazom „sur lies“ (na drožeh), so na splošno skladnega, bolj k okroglosti usmerjenega okusa in kompleksnejšega vonja z rahlim iskrenjem, ki je posledica preostalega ogljikovega dioksida, nastalega med alkoholnim vrenjem. Med zorenjem so zaščitena pred oksidacijo, da se ohranijo njihova svežina, aromatična večplastnost in naravno prisoten ogljikov dioksid. Ker vsebujejo preveč ogljikovega dioksida, da bi se lahko pakirala v netrdne posode, se stekleničijo, pri čemer je potrebna posebna previdnost. Geografsko območje, ki je pod vplivom Loare, ima blago podnebje z malo padavinami in veliko osončenostjo. Ima gričevnato, ob bregovih reke razgibano obliko površja, pogosto groba in plitva tla pa so se razvila zlasti na metamorfnih kamninah. Zaradi razpokanosti teh kamnin in teksture tal se lahko vinske trte globoko ukoreninijo, kar rastlinam zagotavlja oskrbo z vodo, ki se zmanjšuje postopoma, in spodbuja zrelost grozdnih jagod sorte melon B. Blage zime omogočajo zgodnji začetek rasti vinske trte, zato se lahko grozdje obira, preden se pričnejo jesenska deževja. Ker so poletne temperature zmerne, se lahko ohranijo svežina in arome vin, pridelanih iz te nežne bele sorte vinske trte. Zaradi oceanskih vetrov, ki pihajo ob Loari, se zmanjšuje vlažnost zraka in se lahko grozdje obira zdravo, kar deloma prispeva k finemu vonju vin, zlasti cvetličnim ali mineralnim pridihom.

Dolga zgodovina vinogradništva na geografskem območju in njegova zgodnja usmeritev že dolgo spodbujata združevanje znanja in izkušenj ter praks med pridelovalci. Ker so želeli ohraniti pristnost svojih proizvodov, so leta 1936 pridobili priznanje kontrolirane označbe porekla „Muscadet Coteaux de la Loire“, ki je ena od najstarejših kontroliranih označb porekla v Franciji.

Izvajalci lahko s svojim znanjem in izkušnjami nadzorujejo proizvodnjo ter obirajo popolnoma zrelo zdravo grozdje. Vina v skladu z lokalnimi običaji do pakiranja zorijo na finih vinskih drožeh, brez pretakanja. Vina se med zorenjem zaradi blagih zimskih temperatur geografskega območja, ki spodbujajo izmenjave z drožmi, še naprej izboljšujejo in od naslednje pomladi razvijejo polnejši okus. S skrbnim stekleničenjem vin se lahko ohranijo njihove bistvene značilnosti, pri čemer se nekatere arome razvijajo še po pakiranju. To znanje in izkušnje, ki so povsem prilagojeni možnostim naravnega okolja in sorti melon B, omogočajo, da se v vinih v polnosti izrazijo molekule vonjev, ki nastanejo med vrenjem, in predhodne sestavine glikozidnih arom.

Vina s kontrolirano označbo porekla, dopolnjena z izrazom „sur lies“ (na drožeh), stekleničena v letu, ki sledi letu trgatve, ohranjajo svojo značilno svežino, poudarjeno z rahlim iskrenjem, ki ga povzroči preostali ogljikov dioksid, nastal med vinifikacijo. Ta vina se pakirajo neposredno v vinski kleti, da ne bi oksidirala. Ta tradicionalna praksa, s katero se čim bolj zmanjša ravnanje s proizvodi, je zelo primerna za ohranjanje občutljivih spojin vonjav v vinih.

Vseprisotnost Loare, lega geografskega območja na pol poti med mestoma Nantes in Angers ter dinamičnost pristaniških dejavnosti mesta Ancenis so spodbudile, da so se v preteklosti pojavili tržni vinogradi, in prispevale k njihovi dinamiki. Vina so zaradi svoje svežine in aromatične prefinjenosti osvojila veliko kupcev ter številne restavracije na bregovih Loare. Odlično se podajo k morskim sadežem in tudi ribam „au beurre blanc“ (z belo masleno omako), katere recept so iznašli na bregovih te reke v 19. stoletju.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, proizvodnjo in zorenje vin ter vinifikacijo, proizvodnjo, zorenje in pakiranje vin, za katera se lahko uporabi izraz „sur lies“ (na drožeh), na podlagi uradnega geografskega kodeksa za leto 2018 obsega ozemlje naslednjih občin ali njihovih delov:

| — | departma Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine La Chapelle-Basse-Mer), Frossay, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, Ligné (del), La Limouzinière, Loireauxence (znotraj katere samo ozemlji pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Sauveur in Varades), Le Loroux-Bottereau (del), Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mésanger, Monnières, Montbert, Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Regrippière, Remouillé, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières, Touvois, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz in Vue, |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine La Chapelle-Basse-Mer), Frossay, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, Ligné (del), La Limouzinière, Loireauxence (znotraj katere samo ozemlji pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Sauveur in Varades), Le Loroux-Bottereau (del), Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mésanger, Monnières, Montbert, Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Regrippière, Remouillé, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières, Touvois, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz in Vue,

| — | departma Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (znotraj katere samo ozemlji pooblaščenih občin Beaupréau in Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Marillais), Montrevault-sur-Èvre (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin La Boissière-sur-Evre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart in Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou (znotraj katere samo ozemlja pooblaščenih občin Saint-Christophe-la-Couperie, Saint-Laurent-des-Autels in Saint-Sauveur-de-Landemont), Sèvremoine (znotraj katere samo ozemlja pooblaščenih občin Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine in Tillières), |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (znotraj katere samo ozemlji pooblaščenih občin Beaupréau in Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Marillais), Montrevault-sur-Èvre (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin La Boissière-sur-Evre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart in Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou (znotraj katere samo ozemlja pooblaščenih občin Saint-Christophe-la-Couperie, Saint-Laurent-des-Autels in Saint-Sauveur-de-Landemont), Sèvremoine (znotraj katere samo ozemlja pooblaščenih občin Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine in Tillières),

| — | departma Vendée: Cugand, Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay in Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

departma Vendée: Cugand, Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay in Saint-Philbert-de-Bouaine.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Za vina, ki ustrezajo pogojem proizvodnje, ki so za ta izraz določeni v specifikaciji proizvoda, je lahko ime kontrolirane označbe porekla dopolnjeno z izrazom „sur lies“ (na drožeh).

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dodatnim geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda za uporabo tega geografskega imena.

Velikosti črk v izrazu „sur lies“ (na drožeh) in v geografskem imenu „Val de Loire“ niti po višini ter niti po širini in debelini ne presegajo dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Na vinih z izrazom „sur lies“ (na drožeh) je naveden letnik.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote pod pogojem, da:

| — | gre za kraj, zaveden v katastru, in |
| --- | --- |

—

gre za kraj, zaveden v katastru, in

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini, niti po širini ali debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. To ime se navede v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „sur lies“ (na drožeh), so pakirana na razmejenem območju.

Ta vina, za katera se lahko uporabi izraz „sur lies“ (na drožeh), se stekleničijo v vinski kleti med 1. marcem in 31. decembrom leta, ki sledi trgatvi, da se ohranijo značilnosti, ki izhajajo iz njihovega načina vinifikacije in zorenja, zlasti njihova svežina, aromatična večplastnost, katere določene sestavine se izrazijo po pakiranju, in rahlo iskrenje, ki je posledica vsebnosti naravno prisotnega ogljikovega dioksida, da se omeji prelivanje.

Ta posebni način zorenja daje vinom zaokroženost in polnost s tem, da jih obogati zlasti z manoproteini in drugimi spojinami, ki izhajajo iz avtolize celičnih sten kvasovk. Pri tej metodi vina niso obdelana in so hranjena v atmosferi, napolnjeni z ogljikovim dioksidom, kar močno omeji oksidacijo in sproščanje hlapnih spojin.

Ker vsebujejo preveč ogljikovega dioksida, da bi se lahko pakirala v netrdne posode, se stekleničijo, pri čemer je potrebna posebna previdnost.

Ob pakiranju ali prvi odpremi iz vinske kleti so vina še vedno na finih vinskih drožeh.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6463bdfa-2237-4a2c-b1b0-13cf749cfc0b

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 7.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/14

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 42/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Cabernet d’Anjou“

Referenčna številka: PDO-FR-A1005-AM01

Datum obvestila: 14. 11. 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako: „Vse faze proizvodnje vin, ki so upravičena do kontroliranih označb porekla [...], ‚Cabernet d’Anjou‘ [...], se izvajajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 zajema ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay); |
| --- | --- |

—

departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

| — | departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Kartografski dokumenti, ki predstavljajo geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO).“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe upravne določitve območij, ki so bile izvedene po homologaciji specifikacije proizvoda. Zaradi večje pravne varnosti ta seznam upošteva veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi francoski nacionalni inštitut za statistiko in gospodarske študije (INSEE). Obseg geografskega območja ostaja povsem enak.

Nazadnje je omenjeno, da so za boljše obveščanje javnosti na spletišču inštituta INAO na voljo kartografski dokumenti, na katerih je predstavljeno geografsko območje.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2.   Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je za besedilom „5. septembra 2007“ dodano besedilo „in 19. januarja 2017“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je besedilo „4. septembra 1996“ nadomeščeno z besedilom „4. in 5. septembra 1996“.

S to spremembo je popravljen datum nacionalnega postopka, v katerem je bilo odobreno razmejeno območje parcel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I je seznam občin nadomeščen z naslednjim:

| — | departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz), Vallet; |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz), Vallet;

| — | departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Ta sprememba upošteva različne združitve občin, ki so bile izvedene od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja povsem enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

4.   Kmetijsko-okoljska določba

V točki 2 oddelka VI poglavja I se doda naslednje: „V medvrstnih prostorih je obvezna nadzorovana naravna ali zasajena rastlinska odeja; če te rastlinske odeje ni, izvajalec obdela tla, da nadzoruje naravno zatravljenost, ali dokaže uporabo bioloških sredstev za zatiranje škodljivih organizmov, ki so jih homologirali javni organi na področju vinogradništva. Če se na parceli uporabljajo biološki herbicidi za zatiranje škodljivih organizmov, uporaba drugih herbicidov ni dovoljena.“

Ta sprememba sledi trenutnemu razvoju praks izvajalcev za spodbujanje agroekologije v vseh vinogradih v anžujski regiji in je izraz vedno večje ozaveščenosti o potrebi po varovanju okolja pri uporabi tehnik. S spodbujanjem obstoja rastlinske odeje ali mehanskega odstranjevanja plevela ali celo uporabe bioloških sredstev za zatiranje škodljivih organizmov pomaga zmanjševati uporabo kemičnih herbicidov. Manjša uporaba herbicidov mora omogočiti večjo zaščito vinogradniških tal in ohranitev njihovih naravnih funkcij (rodovitnost, biotska raznovrstnost, biološko čiščenje), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter podpira pojem območja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Določitev datuma začetka trgatve

V točki 1(a) oddelka VII poglavja I je stavek „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D.645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“ črtan.

Datuma začetka trgatve ni več treba določiti, ker imajo izvajalci zdaj na voljo številna orodja, s katerimi lahko zelo točno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima na voljo različne posamezne in skupne naprave in opremo, s katerimi lahko natančno določi najprimernejši datum za začetek trgatve na vsaki parceli glede na cilje proizvodnje.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Vsebnost sladkorja

V točki 1(c) oddelka IX poglavja I je za besedilom „Vina imajo“ dodano besedilo „po fermentaciji“.

Ta sprememba je potrebna, da bi se izognili zmedi v zvezi z vsebnostjo sladkorja pred fermentacijo. Pomembno je namreč pojasniti, da je treba to vsebnost preveriti po fermentaciji.

Posledično je spremenjena točka 4 enotnega dokumenta.

7.   Tehnike obogatitve z rektifikacijo

V točki 1(d) oddelka IX je dodan naslednji odstavek: „Za proizvodnjo [...] vin rosé, ki so upravičena do kontrolirane označbe porekla ‚Cabernet d’Anjou‘, [...] so dovoljene tehnike obogatitve z rektifikacijo, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %.“

Ta sprememba je posledica preizkušanja več letnikov, ki je pokazalo, da ob primerni surovini z dobrim kakovostnim potencialom, najvišji stopnji koncentracije 10 % in obogatitvah, omejenih na volumenski delež skupnega alkohola 15 %, tehnika reverzne osmoze nima negativnega učinka na vina. Tehnike obogatitve z rektifikacijo bodo lahko omogočile ponovno uravnoteženje sestave mošta v letih, ko bo prišlo do nepredvidljivih vremenskih pojavov.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8.   Zmogljivost vinske kleti

V točki 1(e) oddelka IX poglavja I je stavek „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva glede na zadnjih pet let.“ nadomeščen z naslednjim: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

V specifikaciji proizvoda ni bila omenjena zmogljivost glede na prostornino (izražena v hl ali m3), temveč je bil omenjen donos, to je količina pridelka, deljena s površino pridelave (izražena na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče odpraviti to nedoslednost glede količin, ne da bi se spremenila vsebina (najmanjša količina je še vedno 1,4-kratna povprečna količina pridelanega vina na vinogradniško gospodarstvo v prejšnjih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9.   Dajanje vina v promet

Točka 5(b) oddelka IX poglavja I, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Povezava z geografskim območjem

Povezava je bila pregledana zaradi posodobitve števila zadevnih občin (70 namesto 126).

Posledično je spremenjena točka 8 enotnega dokumenta o povezavi.

11.   Prehodni ukrep

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani.

V oddelku XI poglavja I je dodan stavek „Določbe o obvezni nadzorovani naravni ali zasajeni rastlinski odeji v medvrstnih prostorih, ali če te rastlinske odeje ni, obveznosti izvajalca, da obdela tla ali uporabi biološka sredstva za zatiranje škodljivih organizmov, da nadzoruje naravno zatravljenost, se ne uporabljajo za vinogradniške parcele, ki so obstajale na datum homologacije te specifikacije proizvoda in na katerih je razdalja med vrstami največ 1,70 metra.“

Zaradi prehodnega ukrepa ne bodo prizadeti obstoječi vinogradi, katerih trenutni način obdelovanja ni prilagojen kmetijsko-okoljskim določbam. V vinogradih z veliko gostoto zasaditve in razdaljo med vrstami največ 1,70 metra lahko namreč vzdrževanje stalnega travinja ali obdelava tal povzročata tehnične težave (mehanizacija, material, orodja). V nizkih vinogradih se z zatravljanjem tudi povečuje nevarnost spomladanske pozebe. Poleg tega rastlinska odeja vpliva na zmanjšano preskrbo trt z vodo, kar še toliko bolj vpliva na vinograde z večjo gostoto zasaditve. Nasprotno pa se bodo morale za vinograde, ki bodo zasajeni po homologaciji specifikacije proizvoda, ob poznavanju dejstev upoštevati sprejete kmetijsko-okoljske določbe ne glede na gostoto zasaditve in razdaljo med vrstami.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12.   Vodenje registra

V točki 3 oddelka II poglavja II je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve načina oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov območja Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Namen uskladitve določb o vodenju registrov je olajšati pripravo načrta inšpekcijskih pregledov in nadzor nad registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

13.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje III je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati v specifikacijah proizvodov območja Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Cabernet d’Anjou

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4.   Opis vina

Vina so mirna vina rosé z naslednjimi analitskimi lastnostmi:

Vina imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih po fermentaciji je najmanj 10 gramov na liter.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v predpisih Unije, vendar vsaka serija neustekleničenega vina, upravičenega do navedbe „primeur“ (mlado) ali „nouveau“ (novo), vsebuje največ 10,2 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter.

Vina vsebujejo fermentirne sladkorje in so bolj ali manj izrazito sladka. Njihove intenzivne arome odražajo posebnosti sort vinske trte. Vendar so prisotne tudi sadne arome (breskev, jagoda, agrumi itd.). V ustih se občuti pravo razmerje med svežino in zaokroženostjo. Vina imajo zelo obstojno aromo.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra. Pridelek z vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov, vendar enaka ali večja od 3 300 trsov na hektar, je upravičen do kontrolirane označbe porekla, če se upoštevajo določbe v zvezi s pravili o oblikovanju v špalir in višini listja, ki so določene v specifikaciji proizvoda. Na teh parcelah razdalja med vrstami ne sme biti večja od treh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra.

Pravila o obrezovanju in oblikovanju v špalir

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 14 očesi na trs in največ 8 očesi na šparon.

Višina privezane listne površine je najmanj enaka 0,6-kratniku razmika med vrstami, pri čemer se ta višina meri med spodnjo mejo listne površine, ki je najmanj 0,4 metra nad tlemi, in zgornjo mejo obrezovanja, ki je najmanj 0,2 metra nad zgornjo žico za privezovanje.

Za vinogradniške parcele z gostoto zasaditve manj kot 4 000 trsov, vendar vsaj 3 300 trsov na hektar, veljajo naslednja pravila o oblikovanju v špalir: najvišja višina kolov za privezovanje nad zemljo je 1,90 metra; špalir vključuje 4 ravni žic; najnižja višina zgornje žice je 1,85 metra nad tlemi.

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

Posebni enološki postopek

Uporaba oglja za enološko uporabo samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki je prepovedana.

Prepovedana je tudi uporaba koščkov lesa.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Poleg zgornjih določb se morajo v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b)   Največji donosi

69 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje vin, ki so upravičena do kontrolirane označbe porekla „Cabernet d’Anjou“, se izvajajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 zajema ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay); |
| --- | --- |

—

departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

| — | departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

7.   Glavne sorte vinske trte

Cabernet-sauvignon N

Cabernet franc N

8.   Opis povezave

Informacije o geografskem območju

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje se razprostira na dveh velikih geoloških enotah, kjer vinogradi ležijo predvsem na rečnih bregovih in nekaj planotah: na zahodu je predkambrijska in paleozojska podlaga povezana z Armorikanskim gorstvom; na vzhodu mezozojska in kenozojska podlaga Pariške kotline prekriva staro podlago. Zaradi te geološke posebnosti se zahodni del geografskega območja, za katerega so značilni skrilavci, zlasti glinasti, lokalno imenovani „Anjou noir“, razlikuje od vzhodnega dela geografskega območja, za katerega je značilna kreda z lehnjakom (Saumur), lokalno imenovana „Anjou blanc“.

Geografsko območje, ki je zgodovinsko povezano z nekdanjo pokrajino Anjou, leta 2018 zajema predvsem južno polovico departmaja Maine-et-Loire (70 občin) ter severne dele departmajev Deux-Sèvres (14 občin) in Vienne (9 občin).

Na parcelah, razmejenih za trgatev, so tla nastala z različnimi geološkimi formacijami. Čeprav se zelo razlikujejo, so na splošno revna, zaloge vode v njih pa so zmerne. Imajo tudi dobre toplotne lastnosti.

Geografsko območje ima zmerno oceansko podnebje s precej majhnimi temperaturnimi razlikami, kar je posledica sorazmerne bližine Atlantskega oceana in toplotne regulacije, ki jo zagotavlja Loara s pritoki, ne nazadnje pa tudi zasaditve vinogradov na gričih. Ne govorimo zaman o „anžujski milini“, ki je izrazita zlasti pozimi, med dolgo pomladjo in jeseni, medtem ko je poleti pogosta huda vročina. Usmerjenost površja sever-zahod/jug-vzhod ščiti pred pogosto zelo vlažnimi zahodnimi vetrovi. Za geografsko območje je zato značilno malo padavin, saj ga pred oceansko vlago ščiti fen, ki piha z višjih območij občin Choletais in Mauges. Letna količina padavin znaša 585 milimetrov, na območju Choletais pa skoraj 800 milimetrov.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinogradništvo je v pokrajini Anjou neprekinjeno prisotno že od 1. stoletja našega štetja. O uspešni rasti vinske trte na tem območju pričajo verzi pesnika Apolonija iz 6. stoletja: „Nedaleč od Bretanje je mesto na skali, bogato z darovi Cerere in Bakha, ki je ime Andégaves (Angers) dobilo po grškem imenu.“ Čeprav se je anžujsko vinogradniško območje pod okriljem samostanov na bregovih Loare in okoli Angersa razvijalo ves srednji vek, je pravi sloves doseglo šele od 12. in 13. stoletja. Slava kraljestva Henrika II. in Eleonore Akvitanske je „anžujsko vino“ prinesla na najimenitnejše mize.

Proizvodnja se je od 16. stoletja močno razvijala zaradi prihoda holandskih posrednikov, ki so iskali vina za svojo domovino in kolonije. Ker so Holandci nabavljali ogromne količine, se je trgovina v 18. stoletju tako razmahnila, da je bilo treba za zagotovitev prevoza na reki Layon, ki teče čez geografsko območje, urediti kanale. Vendar je velik sloves „anžujskih vin“ vzbudil pohlep in uvedli so številne davke (davek na zidove, davek na plovilo, davek na prodajo vina, osminska dajatev, davek na prost prehod itd.), ki so škodljivo vplivali na trgovino. Opustošenje, ki je ostalo po vendejski vstaji, je dokončno uničilo vinogradniško območje. Blaginja se je znova začela v 19. stoletju. Leta 1881 so vinogradi pokrivali 45 000 hektarov; od tega jih je leta 1893 po epidemiji trtne uši ostalo 10 000.

„Anjou“ dolguje svoj sloves predvsem proizvodnji belih vin iz sorte chenin B. Vendar so se po epidemiji trtne uši hitro razširili nasadi sorte cabernet franc N in nekoliko pozneje še sorte cabernet-sauvignon N. Vinifikacija je bila na začetku 20. stoletja usmerjena predvsem v proizvodnjo vina „rouget“, ki je lokalno poimenovanje za lahko vino, ki se pije v kavarnah. To je bil prvi korak k preoblikovanju anžujskega vinogradniškega območja. S sortama grolleau N in grolleau gris G, iz katerih se proizvajajo bleda vina „clairet“, ter sortama gamay N in pineau d’Aunis N prispevajo k razvoju obsežne proizvodnje značilnih vin rosé, ki so znana in priznana kot kontrolirani označbi porekla „Cabernet d’Anjou“ in „Rosé d’Anjou“. Drugi korak v navedenem preoblikovanju temelji na izkušnjah, ki so jih pridelovalci pridobili pri upravljanju teh rastlin. Opazovanje in analiza najboljšega ujemanja med sorto vinske trte in njenimi nasadi, presoja možnosti trgatve in obvladovanje tehnik vinifikacije so prispevali k razvoju proizvodnje rdečih vin od 60. let 20. stoletja.

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov

Vina rosé vsebujejo fermentirne sladkorje in so bolj ali manj izrazito sladka. Imajo intenzivne arome, ki odražajo posebnosti sort vinske trte. Vendar so prisotne tudi sadne arome (breskev, jagoda, agrumi itd.). V ustih se občuti pravo razmerje med svežino in zaokroženostjo. Vina imajo zelo obstojno aromo.

Vzročna medsebojna povezava

Mirna vina

Kombinacija severne lege vinogradov, zasajenih v posebni pokrajini, ter milega podnebja, izvirne sestave tal in prsti daje vinom značilni okus, ki se kaže v njihovi svežini.

Različni pogoji v vinogradih z raznolikimi tlemi in prstjo so pridelovalcem omogočili, da za vsako sorto vinske trte, ki se je uveljavila, najdejo pogoje, v katerih najbolje uspeva. Vinogradniki z opazovanjem in analizo obnašanja vinskih trt torej lahko ugotovijo, kakšna zasaditev je najprimernejša za zadevni vinograd.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in proizvodnjo vin, upravičenih do kontrolirane označbe porekla „Cabernet d’Anjou“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 zajema ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz), Vallet; |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz), Vallet;

| — | departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Kontrolirana označba porekla se lahko dopolni z navedbo „primeur“ (mlado) ali „nouveau“ (novo) glede na določbe v specifikaciji proizvoda.

Vse neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so napisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili v specifikaciji proizvoda. Velikost črk v navedbi geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla.

Pri vinih z navedbo „primeur“ ali „nouveau“ je obvezno navesti tudi letnik.

Pri označevanju vin se lahko navede ime manjše geografske enote pod pogojem, da: – gre za kraj, zaveden v katastru; – je ta kraj naveden na prijavi pridelka. Ime kraja, zavedenega v katastru, je izpisano s črkami, ki niti po višini niti po širini ne presegajo polovične velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 7.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 42/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 42/22

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 42/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Muscadet Sèvre et Maine“

Referenčna številka: PDO-FR-A0494-AM01

Datum obvestila: 14. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Dodatna geografska imena

Priznana so bila štiri nova dodatna geografska imena za označbo „Muscadet Sèvre et Maine“, in sicer „Château-Thébaud“, „Goulaine“, „Monnières - Saint-Fiacre“ in „Mouzillon - Tillières“ (člen 120(1)(g) Uredbe (EU) št. 1308/2013).

Zaradi teh sprememb so bile spremenjene naslednje točke poglavja 1 specifikacije proizvoda (ki se nanašajo na določbe v zvezi dodatnimi geografskimi imeni za označbo „Muscadet Sèvre et Maine“, pri čemer so s štirimi novimi dodatnimi geografskimi imeni povzete posebne določbe obstoječih dodatnih geografskih imen):

| — | točka 2 oddelka II, ki se nanaša na geografska imena, |
| --- | --- |

—

točka 2 oddelka II, ki se nanaša na geografska imena,

| — | točka 1(b) oddelka IV, ki se nanaša na geografsko območje, |
| --- | --- |

—

točka 1(b) oddelka IV, ki se nanaša na geografsko območje,

| — | točka 2(b) oddelka IV, ki se nanaša na razmejeno območje parcel, |
| --- | --- |

—

točka 2(b) oddelka IV, ki se nanaša na razmejeno območje parcel,

| — | točka 3(b) oddelka IV, ki se nanaša na območje v neposredni bližini, |
| --- | --- |

—

točka 3(b) oddelka IV, ki se nanaša na območje v neposredni bližini,

| — | točka 1(b) oddelka VI, ki se nanaša na pravila rezi, |
| --- | --- |

—

točka 1(b) oddelka VI, ki se nanaša na pravila rezi,

| — | točka 1(d) oddelka VI, ki se nanaša na največjo obremenitev na parcelo, |
| --- | --- |

—

točka 1(d) oddelka VI, ki se nanaša na največjo obremenitev na parcelo,

| — | točka 2(a) oddelka VII, ki se nanaša na vsebnost sladkorja v grozdju, |
| --- | --- |

—

točka 2(a) oddelka VII, ki se nanaša na vsebnost sladkorja v grozdju,

| — | točka 2(b) oddelka VII, ki se nanaša na najmanjši volumenski delež naravnega alkohola, |
| --- | --- |

—

točka 2(b) oddelka VII, ki se nanaša na najmanjši volumenski delež naravnega alkohola,

| — | točka 1 oddelka VIII, ki se nanaša na donos, |
| --- | --- |

—

točka 1 oddelka VIII, ki se nanaša na donos,

| — | točka 2(b) oddelka VIII, ki se nanaša na začetek uporabe pridelka mladih trt, |
| --- | --- |

—

točka 2(b) oddelka VIII, ki se nanaša na začetek uporabe pridelka mladih trt,

| — | točka 2(b) in (c) oddelka IX, ki se nanaša na donegovanje na drožeh, |
| --- | --- |

—

točka 2(b) in (c) oddelka IX, ki se nanaša na donegovanje na drožeh,

| — | točka 3(d) oddelka IX o pakiranju v kleteh za vinifikacijo, |
| --- | --- |

—

točka 3(d) oddelka IX o pakiranju v kleteh za vinifikacijo,

| — | točka 5 oddelka IX, ki se nanaša na datum dajanja na potrošniški trg, |
| --- | --- |

—

točka 5 oddelka IX, ki se nanaša na datum dajanja na potrošniški trg,

| — | točka 2(c) oddelka XII, ki se nanaša na navedbo letnika. |
| --- | --- |

—

točka 2(c) oddelka XII, ki se nanaša na navedbo letnika.

Zaradi teh sprememb so bile spremenjene naslednje točke poglavja 2 specifikacije proizvoda (ki se nanašajo na določbe v zvezi dodatnimi geografskimi imeni označbe „Muscadet Sèvre et Maine“, pri čemer so s štirimi novimi dodatnimi geografskimi imeni povzete posebne določbe obstoječih dodatnih geografskih imen):

| — | točka 1 oddelka I, ki se nanaša na izjavo o namembnosti parcel, |
| --- | --- |

—

točka 1 oddelka I, ki se nanaša na izjavo o namembnosti parcel,

| — | točka 2 oddelka I, ki se nanaša na izjavo o zahtevi za označbo, |
| --- | --- |

—

točka 2 oddelka I, ki se nanaša na izjavo o zahtevi za označbo,

| — | točka 4(b) oddelka I, ki se nanaša na izjavo o pakiranju. |
| --- | --- |

—

točka 4(b) oddelka I, ki se nanaša na izjavo o pakiranju.

Ta štiri nova dodatna geografska imena označujejo tudi štiri posebna ozemlja:

| — | „Château-Thébaud“, katerega zahodna lega na predgorjih ob reki Maine zagotavlja ugodno podnebje za zgodnje zorenje in katerega tla, nastala na gnajsu in granodioritu, omogočajo, da se trta globoko ukorenini, daje mošt, ki je bogat z organskimi kislinami, te pa po dolgem donegovanju spodbujajo izražanje prefinjenih vin z živahnim kiselkastim pookusom, v katerih je zaznati svežino in mineralnost, |
| --- | --- |

—

„Château-Thébaud“, katerega zahodna lega na predgorjih ob reki Maine zagotavlja ugodno podnebje za zgodnje zorenje in katerega tla, nastala na gnajsu in granodioritu, omogočajo, da se trta globoko ukorenini, daje mošt, ki je bogat z organskimi kislinami, te pa po dolgem donegovanju spodbujajo izražanje prefinjenih vin z živahnim kiselkastim pookusom, v katerih je zaznati svežino in mineralnost,

| — | „Goulaine“, kjer zemljišča, nastala na malo spremenjenih metamorfnih kamninah, v podnebju, ki je zaradi bližine Loare in močvirij zelo zmerno, zagotavljajo hitro zorenje grozdja, ki zaradi zgodnje trgatve ob polni zrelosti daje izrazita, uravnotežena in mehka vina z aromami svežega in suhega sadja, |
| --- | --- |

—

„Goulaine“, kjer zemljišča, nastala na malo spremenjenih metamorfnih kamninah, v podnebju, ki je zaradi bližine Loare in močvirij zelo zmerno, zagotavljajo hitro zorenje grozdja, ki zaradi zgodnje trgatve ob polni zrelosti daje izrazita, uravnotežena in mehka vina z aromami svežega in suhega sadja,

| — | „Monnières – Saint-Fiacre“, ki leži na vzpetinah in gričih ob reki Sèvre ter katerega tla, nastala na ne preveč kislem, razkrojenem ali spremenjenem gnajsu, zagotavljajo počasno kinetiko zorenja, kar omogoča močno zrelost, s katero dobimo polna in močna vina z notami zrelega sadja, ki se razvijejo v note kandiranega sadja, |
| --- | --- |

—

„Monnières – Saint-Fiacre“, ki leži na vzpetinah in gričih ob reki Sèvre ter katerega tla, nastala na ne preveč kislem, razkrojenem ali spremenjenem gnajsu, zagotavljajo počasno kinetiko zorenja, kar omogoča močno zrelost, s katero dobimo polna in močna vina z notami zrelega sadja, ki se razvijejo v note kandiranega sadja,

| — | „Mouzillon – Tillières“ na vzhodnem delu vinogradov, kjer medsebojni vpliv bolj celinskega podnebja in peščeno-ilovnatih tal, nastalih na malo spremenjenih gabrih, spodbuja podaljšano zrelost, kar daje vina, ki po skrbnem donegovanju sčasoma izrazijo intenzivne arome, v katerih je zaznati biskvitne, začimbne, sadežne in cvetlične note. |
| --- | --- |

—

„Mouzillon – Tillières“ na vzhodnem delu vinogradov, kjer medsebojni vpliv bolj celinskega podnebja in peščeno-ilovnatih tal, nastalih na malo spremenjenih gabrih, spodbuja podaljšano zrelost, kar daje vina, ki po skrbnem donegovanju sčasoma izrazijo intenzivne arome, v katerih je zaznati biskvitne, začimbne, sadežne in cvetlične note.

Posledično je spremenjen enotni dokument.

2.   Geografsko območje

Posledici spremembe geografskega območja označbe „Muscadet Sèvre et Maine“ sta:

| — | vključitev dveh občin (Remouillé in Saint-Hilaire-de-Clisson) in šestih delov občin (Le Bignon, Gétigné, Montbert, Les Sorinières, Cugand in Saint-Hilaire-de-Loulay), tj. vseh občin z geografskega območja regionalne označbe „Muscadet“, ter |
| --- | --- |

—

vključitev dveh občin (Remouillé in Saint-Hilaire-de-Clisson) in šestih delov občin (Le Bignon, Gétigné, Montbert, Les Sorinières, Cugand in Saint-Hilaire-de-Loulay), tj. vseh občin z geografskega območja regionalne označbe „Muscadet“, ter

| — | izključitev dela občine (Le Loroux-Bottereau) na podlagi prizadevanj za povezavo vinogradov na območjih, kjer se je ohranilo kakovostno vinogradništvo. |
| --- | --- |

—

izključitev dela občine (Le Loroux-Bottereau) na podlagi prizadevanj za povezavo vinogradov na območjih, kjer se je ohranilo kakovostno vinogradništvo.

Poleg tega so bile izvedene tudi naslednje redakcijske spremembe: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam se zaradi večje pravne varnosti nanaša na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Posledično je enotni dokument spremenjen v delu, ki se nanaša na geografsko območje in povezavo s poreklom.

3.   Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja 1 specifikacije proizvoda je za besedilom „19. maja 2011“ dodano besedilo „in 20. junija 2018“, za besedilom „10. februarja 2011“ pa je dodano besedilo „in 3. maja 2017“.

Namen te spremembe je dodati datuma, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za pridelavo grozdja, namenjenega proizvodnji zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Območje v neposredni bližini

Območje v neposredni bližini je bilo posodobljeno zaradi združitve občine in spremembe geografskega območja. Celotno območje pridelave vina z zadevno označbo se ni spremenilo.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

5.   Kmetijsko-okoljska določba

V točki 2 oddelka VI poglavja 1 je dodano: „V vseh medvrstnih prostorih vinskih trt, namenjenih proizvodnji vin, za katera se lahko uporabljajo dodatna geografska imena ‚Château-Thébaud‘, ‚Clisson‘, ‚Gorges‘, ‚Goulaine‘, ‚Monnières – Saint-Fiacre‘, ‚Mouzillon – Tillières‘ in ‚Le Pallet‘, se zasajeno ali samoraslo rastlinje obvladuje mehansko ali fizično.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist agroekologije. Kaže na to, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem mehanskega obvladovanja rastlinja se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Prevoz

V točki 1 oddelka VII je dodano: „(b) – Posebne določbe glede prevoza obranega grozdja

Obrano grozdje, namenjeno proizvodnji vin, za katera se lahko uporabljajo dodatna geografska imena ‚Château-Thébaud‘, ‚Clisson‘, ‚Gorges‘, ‚Goulaine‘, ‚Monnières – Saint-Fiacre‘, ‚Mouzillon – Tillières‘ in ‚Le Pallet‘, je med prevozom od kraja trgatve do stiskalnice zaščiteno pred dežjem, za preprečitev usedanja pa največja teža grozdja na zabojnik za prevoz znaša 8 000 kg.8 000 kg.“

Z omejitvijo teže grozdja v zabojnikih za prevoz se omeji poslabšanje grozdja med prevozom, s čimer se zagotovi največja kakovost za dodatna geografska imena.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7.   Enološki postopki

V točki 1 oddelka IX je dodan stavek: „Ob pakiranju ali prvi odpremi iz kleti za vinifikacijo so še vedno na finih drožeh iz vinifikacije.“

Če se vina ohranjajo na finih drožeh, lahko pridobijo vse značilnosti proizvodov, ki temeljijo na zaokroženosti. Tako se lahko potrdi in okrepi razdelitev različnih označb „Muscadet“.

Posledično je enotni dokument spremenjen v delu, ki se nanaša na enološke postopke.

8.   Toplotna obdelava

Črtana je prepoved uporabe toplotne obdelave za vino s temperaturami, višjimi od 40 °C. Namen spremembe je, da se izvajalcem omogočijo vsi možni tehnični načini za obvladovanje posledic težavnih letnikov z lastnostmi, pri katerih se pojavljajo organoleptična odstopanja vrste „Goût Moisi Terreux“ (okus po plesni in zemlji). Izkazalo se je, da je tehnika segrevanja grozdnega mošta, imenovana topla maceracija ali termovinifikacija, mnogo manj moteča za vina v unesku kot uporaba mezoporoznega oglja za enološko uporabo.

Ta prepoved je ohranjena tudi za sedem dodatnih geografskih imen.

Posledično je enotni dokument spremenjen v delu, ki se nanaša na enološke postopke.

9.   Pakiranje

Konec obdobja pakiranja vin, označenih z izrazom „sur lie“ (na drožeh), je s 30. novembra prestavljen na 31. december. Sprememba omogoča, da se za en mesec podaljša obdobje stekleničenja vin, označenih z izrazom „sur lie“ (na drožeh), s čimer se optimizira obdobje trženja te kategorije, ne da bi se spremenila zaokroženost, povezana z nežnim iskrenjem, ki ustreza temu izrazu.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Dajanje v promet

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

11.   Povezava

Povezava je bila spremenjena zaradi vključitve navedb štirih novih dodatnih geografskih imen.

Posledično je enotni dokument spremenjen v delu, ki se nanaša na povezavo z geografskim območjem.

12.   Označevanje

V točki 2 oddelka XII je dodano:

| „(b) | Dodatna geografska imena so navedena v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla. Velikost črk, ki sestavljajo ta imena, je po višini in širini oziroma debelini enaka velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.“ |
| --- | --- |

„(b)

Dodatna geografska imena so navedena v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla. Velikost črk, ki sestavljajo ta imena, je po višini in širini oziroma debelini enaka velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.“

| „(d) | Pri označevanju vin, za katera se ne uporablja dodatno geografsko ime, se lahko navede ime manjše geografske enote, če: |
| --- | --- |

„(d)

Pri označevanju vin, za katera se ne uporablja dodatno geografsko ime, se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

| — | gre za kraj, zaveden v katastru, |
| --- | --- |

—

gre za kraj, zaveden v katastru,

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ali debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. To ime je navedeno v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.“

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

13.   Prijavne obveznosti

Končni datum za izjavo o zahtevi za označbo je s 15. decembra prestavljen na 31. december.

Predhodna izjava o poslovanju je spremenjena v predhodno izjavo o odpremi.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

14.   Opustitev

Določeni so podrobni pogoji izjave o opustitvi.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

15.   Evidenca

Glede vodenja evidenc so bile uvedene redakcijske prilagoditve.

| — | V točki 2 oddelka II poglavja 2:






  — | sta v odstavku (b) črtani besedili „do datuma vložitve izjave o zahtevi za označbo“ in „kislost grozdnega mošta“, |
| --- | --- | --- |

—

V točki 2 oddelka II poglavja 2:

—

sta v odstavku (b) črtani besedili „do datuma vložitve izjave o zahtevi za označbo“ in „kislost grozdnega mošta“,

| — | je v odstavku (c) beseda „specifikacija“ nadomeščena z besedo „evidenca“, |
| --- | --- |

—

je v odstavku (c) beseda „specifikacija“ nadomeščena z besedo „evidenca“,

| — | je v odstavku (d) beseda „specifikacija“ nadomeščena z besedo „evidenca“ in črtano besedilo „ali daje v promet nepakirana vina s kontrolirano označbo porekla“. |
| --- | --- |

—

je v odstavku (d) beseda „specifikacija“ nadomeščena z besedo „evidenca“ in črtano besedilo „ali daje v promet nepakirana vina s kontrolirano označbo porekla“.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

16.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati, v specifikacijah proizvodov za nantsko območje.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Muscadet Sèvre et Maine

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4.   Opis vin

To so bela, suha in mirna vina.

Ta vina imajo:

| — | najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,






  — | najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) 3 grame na liter, |
| --- | --- | --- |

—

najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,

—

najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) 3 grame na liter,

| — | najvišjo vsebnost hlapnih kislin 10 miliekvivalentov na liter, |
| --- | --- |

—

najvišjo vsebnost hlapnih kislin 10 miliekvivalentov na liter,

| — | največ 12-odstotni volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi.
  Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida vin ter dejanski skupni volumenski delež alkohola so v skladu s pravili iz predpisov Skupnosti. To so bela, suha in mirna vina.
  Imajo subtilen okus, pri katerem sta zakroženost in svežina uravnoteženi, ter razvijejo kompleksen vonj, v katerem prevladuje sadna ali cvetlična aroma.
  Zaradi dolgega donegovanja so včasih zelo primerna za staranje.
  Vina so pazljivo ustekleničena, da se ohrani in poudari izražanje njihove aromatičnosti.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

—

največ 12-odstotni volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida vin ter dejanski skupni volumenski delež alkohola so v skladu s pravili iz predpisov Skupnosti. To so bela, suha in mirna vina.

Imajo subtilen okus, pri katerem sta zakroženost in svežina uravnoteženi, ter razvijejo kompleksen vonj, v katerem prevladuje sadna ali cvetlična aroma.

Zaradi dolgega donegovanja so včasih zelo primerna za staranje.

Vina so pazljivo ustekleničena, da se ohrani in poudari izražanje njihove aromatičnosti.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 500 trsov na hektar.6 500 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 1,5 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa mora biti med 0,9 metra in 1,1 metra.

Trsi se obrezujejo z največ 12 očesi na trs:

| — | bodisi s kratko rezjo na reznike z največ petimi rezniki na trs |
| --- | --- |

—

bodisi s kratko rezjo na reznike z največ petimi rezniki na trs

| — | bodisi z rezjo na enojni ali dvojni guyot. |
| --- | --- |

—

bodisi z rezjo na enojni ali dvojni guyot.

Obrezovanje se konča pred pojavom socvetij v fenofazi 5 lestvice po Eichhornu in Lorenzu.

Vinska trta se lahko ne glede na način rezi obreže na štiri dodatna očesa na trs, če je v fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov, tako da je število enoletnih rodovitnih mladik na trs največ 12.

Posebni enološki postopek

Prepovedana je vsakršna toplotna obdelava obranega grozdja pri temperaturi pod –5 °C.

Volumenski delež skupnega alkohola vin po obogatitvi ne presega 12 %.

Vina se donegujejo na finih drožeh iz vinifikacije od konca alkoholnega vrenja in vsaj do 1. marca leta, ki sledi letu trgatve. Ob pakiranju ali prvi odpremi iz kleti za vinifikacijo so še vedno na finih drožeh iz vinifikacije.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti iz predpisov Skupnosti ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b)   Največji donosi

66 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 15. junija 2017 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsegalo celotno ozemlje ali del ozemlja naslednjih občin:

| — | departma Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, Le Bignon (del), La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Clisson, Divatte-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine La Chapelle-Basse-Mer), Gétigné (del), Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau (del), Maisdon-sur-Sèvre, Monnières, Montbert (del), Mouzillon, Le Pallet, La Regrippière, Remouillé, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Les Sorinières (del), Vallet in Vertou, |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, Le Bignon (del), La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Clisson, Divatte-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine La Chapelle-Basse-Mer), Gétigné (del), Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau (del), Maisdon-sur-Sèvre, Monnières, Montbert (del), Mouzillon, Le Pallet, La Regrippière, Remouillé, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Les Sorinières (del), Vallet in Vertou,

| — | departma Maine-et-Loire: Sèvremoine, znotraj katere samo ozemlji pooblaščenih občin Saint-Crespin-sur-Moine in Tillières, |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Sèvremoine, znotraj katere samo ozemlji pooblaščenih občin Saint-Crespin-sur-Moine in Tillières,

| — | departma Vendée: Cugand (del) in Saint-Hilaire-de-Loulay (del). |
| --- | --- |

—

departma Vendée: Cugand (del) in Saint-Hilaire-de-Loulay (del).

7.   Glavne sorte vinske trte

Melon B

8.   Opis povezave

Informacije o geografskem območju

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Za vinograde s kontrolirano označbo porekla „Muscadet Sèvre et Maine“ je značilen razgiban relief, ki je povezan z zelo gosto vodno mrežo. Vzhodno od mesta Nantes, na pobočjih, ki se dvigajo nad Loaro in močvirjem Goulaine, ali južneje na pobočjih ob rekah Sèvre in Maine ter njunih pritokih parcele vinskih trt ležijo na gričih in oblikujejo pokrajino. To ozemlje je osrednji del geografskega območja kontrolirane označbe porekla „Muscadet“ in se razprostira po delu departmajev Loire-Atlantique, Maine-et-Loire in Vendée.

Podnebje geografskega območja, na katero močno vpliva bližina Atlantskega oceana, je vseeno nekoliko razgibano. Tako so zimske temperature, ki so na splošno precej mile, še posebej zmerne na severu, tj. v bližini Loare in močvirja Goulaine, od koder izvira dodatno geografsko ime „Goulaine“, ter na zahodu območja, od koder izvira dodatno geografsko ime „Château-Thébaud“ in ki je še bolj izpostavljeno oceanskim vplivom. Občutno hladnejše so proti jugovzhodu, od koder izvirajo dodatna geografska imena „Mouzillon – Tillières“, „Gorges“ in „Clisson“, saj je to območje bolj oddaljeno od Loare in močvirja Goulaine. Poletja zaradi vpliva oceanskih vetrov na splošno ostajajo sveža, s pomanjkanjem padavin in precejšno osončenostjo.

Geološka struktura geografskega območja razkriva zelo raznolike kamnine, ki so nastale v paleozoiku:

| — | na severu in severovzhodu prevladuje blestnik in na obrobju močvirja Goulaine tudi gnajs, med katerima ležijo žilnine zelenih kamnin, na tej metamorfni celoti pa temelji dodatno geografsko ime „Goulaine“, |
| --- | --- |

—

na severu in severovzhodu prevladuje blestnik in na obrobju močvirja Goulaine tudi gnajs, med katerima ležijo žilnine zelenih kamnin, na tej metamorfni celoti pa temelji dodatno geografsko ime „Goulaine“,

| — | na vzhodu leži velik gabrski masiv, ki je geološka podlaga za dodatno geografsko ime „Gorges“ in se vije vzdolž reke Sanguèze, od koder izhaja dodatno geografsko ime „Mouzillon – Tillières“, |
| --- | --- |

—

na vzhodu leži velik gabrski masiv, ki je geološka podlaga za dodatno geografsko ime „Gorges“ in se vije vzdolž reke Sanguèze, od koder izhaja dodatno geografsko ime „Mouzillon – Tillières“,

| — | zahodni del geografskega območja leži na substratu, ki ga sestavlja predvsem ortognajs, pa tudi malo kisel gnajs in granodiorit, ki tvorijo podlago za dodatno geografsko ime „Château-Thébaud“, |
| --- | --- |

—

zahodni del geografskega območja leži na substratu, ki ga sestavlja predvsem ortognajs, pa tudi malo kisel gnajs in granodiorit, ki tvorijo podlago za dodatno geografsko ime „Château-Thébaud“,

| — | za osrednji del geografskega območja je značilno dodatno geografsko ime „Le Pallet“, in sicer v predelu, kjer so kamnine malo spremenjene in močno razpokane, medtem ko ima gnajs, na katerem se razprostirajo vinogradi dodatnega geografskega imena „Monnières – Saint-Fiacre“, pogosto bolj spremenjen facies, |
| --- | --- |

—

za osrednji del geografskega območja je značilno dodatno geografsko ime „Le Pallet“, in sicer v predelu, kjer so kamnine malo spremenjene in močno razpokane, medtem ko ima gnajs, na katerem se razprostirajo vinogradi dodatnega geografskega imena „Monnières – Saint-Fiacre“, pogosto bolj spremenjen facies,

| — | na jugu razpoka ločuje debelozrnati granitni masiv, značilen za geografsko območje dodatnega geografskega imena „Clisson“. |
| --- | --- |

—

na jugu razpoka ločuje debelozrnati granitni masiv, značilen za geografsko območje dodatnega geografskega imena „Clisson“.

Matično podlago mestoma prekrivajo peščeno-ilovnati sedimenti z večjo ali manjšo vsebnostjo prodnikov.

Kljub raznolikosti teh formacij so na njih največkrat nastala prepustna, peščena in prodnata rjava tla, občasno obogatena z glino na podtalju, sestavljenem iz gabra. Na območju parcel za obiranje grozdja so tradicionalno strogo razmejene parcele, na katerih so zdrava, plitva in zmerno rodovitna tla, ki se zlahka segrevajo in imajo omejeno sposobnost zadrževanja vode.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Menih sveti Martin, ustanovitelj opatije Vertou, je v 6. stoletju prvi uvedel vinogradništvo na gričih ob rekah Sèvre in Maine. Vinogradi so se skozi celotni srednji vek nadalje razvijali vzdolž plovnih odsekov teh dveh rek, kar je med drugim omogočilo zgodnji razcvet vinogradov z dodatnimi geografskimi imeni „Château-Thébaud“, „Monnières – Saint-Fiacre“ in „Le Pallet“. Od 16. stoletja se je zaradi preprodaje v Nantesu sorta melon B dokončno uveljavila v regiji. Ime „Muscadet“ se je prvič pojavilo leta 1635 v najemni pogodbi, ki jo hranijo v Gorgesu. Ob koncu 18. stoletja sta bili v župniji Monnières že skoraj dve tretjini zemljišč posajeni z vinsko trto, kar kaže, da se je regija posvetila vinogradništvu.

Po razdejanjih, ki jih so jih povzročile vojne v Vendéeju v letih 1793 in 1794, in poznejših opustošenjih zaradi trtne uši je vinogradništvo prilagodilo nove tehnike, kot so nasadi v vrstah in rez guyot. Od tedaj so znanje in izkušnje pri pridelavi ustrezno predpisani: sprejetje izključno sorte melon B, ohranjanje visoke gostote zasaditve, uravnavanje obremenitve vinske trte in omejevanje njenega donosa ter obiranje popolnoma zrelega grozdja.

Izvajalci so v želji po proizvodnji bogatih in kompleksnih vin prevzeli posebno tehniko vinifikacije – t. i. „méthode nantaise“ (nantska metoda), pri kateri se vina vsaj eno zimo hranijo na finih drožeh iz vinifikacije brez pretakanja; to znanje in izkušnje izhajajo iz navade proizvajalcev, da so obdržali barik svojega najboljšega vina na drožeh za prihodnja praznovanja. Tak način donegovanja daje vinom zaokroženost in polnost, zlasti s tem, da jih obogati z manoproteini in drugimi spojinami, ki izhajajo iz avtolize celičnih sten kvasovk. Poleg tega se lahko s to metodo – pri kateri vina niso obdelana in so hranjena v atmosferi, napolnjeni z ogljikovim dioksidom, kar močno omeji oksidacijo in sproščanje hlapnih spojin – do pomladi in še dlje ohranijo arome, nastale med alkoholnim vrenjem. Vina se med donegovanjem obogatijo tudi s terciarnimi aromami. Grozdje, grozdni mošt in vina, ki izhajajo iz sorte melon B, namreč vsebujejo visoko koncentracijo glikozidnih prekurzorjev arom. Te molekule, ki nastanejo s povezavo aglikonov s sladkorji, so v takem stanju brez vonja. Ob pretrganju β-glikozidnih vezi zaradi različnih kemijskih in encimskih procesov se torej ustvarjajo zelo dišeče spojine, predvsem monoterpeni in C13-norizoprenoidi, pri tem pa nastaja zlasti β-damaskon, tj. spojina, znana po svoji vlogi ojačevalca sadnih arom v vinu. Da bi izvajalci vina zaščitili pred oksidacijo v posodi in jih pazljivo ustekleničili, so pridobili posebno znanje in izkušnje, da se sproščanje teh vonjev nadaljuje čim dlje in da vina ohranijo kompleksnost. Ti običaji so ponekod prilagojeni spremembam okolja, kot so obiranje grozdja, ko je to močno zrelo, za dodatna geografska imena „Clisson“, „Monnières – Saint-Fiacre“ in „Mouzillon – Tillières“, ohranitev visoke stopnje organskih kislin v moštu za dodatni geografski imeni „Gorges“ in „Château-Thébaud“, zgodnja trgatev za dodatno geografsko ime „Goulaine“ ali praksa dolgega donegovanja vin na finih drožeh iz vinifikacije za najboljše cuvéeje. Vina, za katera se uporablja dodatno geografsko ime, se na drožeh ohranijo do pakiranja. Stekleničijo se neposredno v kleteh za vinifikacijo, da se omeji tveganje oksidacije in zmanjša izguba arom.

Proizvajalci iz občine La Haie-Fouassière in okolice so že leta 1925 v želji, da bi ohranili kakovost in ugled svojih vin, po sodni poti pridobili pravico, da vina označujejo z imenom „Muscadet Grands Crus de Sèvre et Maine“. Kontrolirana označba porekla „Muscadet Sèvre et Maine“ je bila priznana leta 1936. Leta 1977 je bil uveden poseben predpis za tradicionalni izraz „sur lies“ (na drožeh), zato se vina od leta 1994 stekleničijo v kleteh za vinifikacijo v letu, ki sledu letu trgatve, da bi se omejila pretakanje in prelivanje vina.

Geografsko območje je odtlej zelo izrazito usmerjeno v vinogradništvo, pri čemer je večji del ozemlja različnih občin namenjen izključno gojenju vinske trte sorte melon B. Leta 2016 je 600 proizvajalcev obdelovalo približno 8 000 hektarjev, pri čemer vina s kontrolirano označbo porekla 8 000 hektarjev, pri čemer vina s kontrolirano označbo porekla 8 000 hektarjev, pri čemer vina s kontrolirano označbo porekla „Muscadet Sèvre et Maine“ predstavljajo skoraj 70 % prodanih količin vseh kontroliranih označb porekla iz nantskih vinogradov. Za več kot polovico teh vin se uporablja izraz „sur lie“ (na drožeh).

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Vina s kontrolirano označbo porekla „Muscadet Sèvre et Maine“ so bela, suha in mirna vina. Imajo subtilen okus, pri katerem sta zakroženost in svežina uravnoteženi, ter razvijejo kompleksen vonj, v katerem prevladuje sadna ali cvetlična aroma. Vina so pazljivo ustekleničena, da se ohrani in poudari izražanje njihove aromatičnosti.

Vina, označena z izrazom „sur lies“ (na drožeh), so na splošno uravnoteženega, bolj k zaokroženosti usmerjenega okusa in kompleksnejšega vonja z nežnim iskrenjem, ki je posledica preostalega ogljikovega dioksida, nastalega med alkoholnim vrenjem. Med donegovanjem so zaščitena pred oksidacijo, da se ohranijo njihova svežina, aromatičnost in naravno prisoten ogljikov dioksid. Ker vsebujejo preveč ogljikovega dioksida, da bi se lahko pakirala v prožno embalažo, se ustekleničijo, pri čemer je potrebna posebna previdnost.

Zaradi dolgega donegovanja so včasih zelo primerna za staranje, kot na primer vina, za katera se uporablja dodatno geografsko ime:

| — | „Château-Thébaud“, katerega vina so prepoznavna po prefinjenem in elegantnem vonju, ki sega od sadnih in cvetličnih arom do arom aromatičnih rastlin, kar so značilnosti, ki jih je mogoče v ustih začutiti pri slanih in svežih vinih z živahnim kiselkastim pookusom, |
| --- | --- |

—

„Château-Thébaud“, katerega vina so prepoznavna po prefinjenem in elegantnem vonju, ki sega od sadnih in cvetličnih arom do arom aromatičnih rastlin, kar so značilnosti, ki jih je mogoče v ustih začutiti pri slanih in svežih vinih z živahnim kiselkastim pookusom,

| — | „Clisson“, katerega vina imajo na splošno zelo koncentriran okus in intenzivne, predvsem sadne arome (zrelega in kuhanega sadja), |
| --- | --- |

—

„Clisson“, katerega vina imajo na splošno zelo koncentriran okus in intenzivne, predvsem sadne arome (zrelega in kuhanega sadja),

| — | „Gorges“, katerega vina najpogosteje odlikujejo močan okus, poudarjen s kislostjo in grenkobo, ter mineralne ali mentolne arome, |
| --- | --- |

—

„Gorges“, katerega vina najpogosteje odlikujejo močan okus, poudarjen s kislostjo in grenkobo, ter mineralne ali mentolne arome,

| — | „Goulaine“, katerega vina pogosto izražajo intenziven vonj, v katerem prevladujejo note svežega, zrelega in suhega sadja ter cvetlične note, odlikujejo pa se po svoji uravnoteženosti, zaokroženosti, zelo rahli grenkosti ter dolgotrajni žametnosti v ustih, |
| --- | --- |

—

„Goulaine“, katerega vina pogosto izražajo intenziven vonj, v katerem prevladujejo note svežega, zrelega in suhega sadja ter cvetlične note, odlikujejo pa se po svoji uravnoteženosti, zaokroženosti, zelo rahli grenkosti ter dolgotrajni žametnosti v ustih,

| — | „Mouzillon – Tillières“, katerega mladostna vina pozneje pogosto izražajo intenzivne arome cvetic, agrumov, aromatičnih zelišč, biskvitne in mineralne note, koncentrirano strukturo njihovega okusa pa poudarjajo fine grenčine in rahla trpkost, |
| --- | --- |

—

„Mouzillon – Tillières“, katerega mladostna vina pozneje pogosto izražajo intenzivne arome cvetic, agrumov, aromatičnih zelišč, biskvitne in mineralne note, koncentrirano strukturo njihovega okusa pa poudarjajo fine grenčine in rahla trpkost,

| — | „Monnières – Saint-Fiacre“, katerega vina pogosto izstopajo zaradi močnega vonja po zrelem ali kandiranem sadju in balzamičnih notah, medtem ko njihov okus razkriva poln in bogat profil, njihov kremasti značaj pa je uravnotežen z zelo rahlo grenkobo, |
| --- | --- |

—

„Monnières – Saint-Fiacre“, katerega vina pogosto izstopajo zaradi močnega vonja po zrelem ali kandiranem sadju in balzamičnih notah, medtem ko njihov okus razkriva poln in bogat profil, njihov kremasti značaj pa je uravnotežen z zelo rahlo grenkobo,

| — | „Le Pallet“, katerega vina se pogosto odlikujejo po prijetni uravnoteženosti v ustih in zelo nežnem aromatičnem vonju, v katerem prevladuje cvetlična komponenta. |
| --- | --- |

—

„Le Pallet“, katerega vina se pogosto odlikujejo po prijetni uravnoteženosti v ustih in zelo nežnem aromatičnem vonju, v katerem prevladuje cvetlična komponenta.

Da bi izvajalci ohranili prednosti svojega donegovanja ter preprečili kakršno koli oksidacijo in izgubo aromatičnosti, se vina, za katera se uporabljajo dodatna geografska imena, stekleničijo neposredno v kleteh za vinifikacijo.

Medsebojni vzročni vplivi

Groba sestava tal na geografskem območju, ki je posledica starih kamnin, zagotavlja zgodnji začetek rasti vinske trte in omejuje njeno moč. To zgodnost zorenja poudarjajo blage zime, poletna osončenost in morski vetrovi, ki vegetacijo varujejo pred škodo. Taka tla zagotavljajo, da se vinska trta zmerno in redno oskrbuje z vodo, kar je jamstvo za dozorelost, zaradi omejenih vodnih zalog in razpokanosti, ki omogoča globoko ukoreninjenost. Skozi stoletja se je v teh okoliščinah uveljavila izbira zgodnje sorte melon B, sploh ker so zmerne poletne temperature na geografskem območju popolne za ohranitev svežine in arom, ki se izražajo v vinih, pridelanih iz te nežne bele sorte vinske trte.

Dolga zgodovina vinogradništva na geografskem območju, njegova zgodnja usmeritev in značilna gostota zasaditve vinskih trt že dolgo spodbujajo združevanje praks. Ker so želeli proizvajalci ohraniti pristnost svojih proizvodov, so že od leta 1936 po postopku, uvedenem v 20. letih prejšnjega stoletja, pridobili priznanje kontrolirane označbe porekla, ki je ena prvih kontroliranih označb porekla v Franciji.

Izvajalci lahko s svojim znanjem in izkušnjami nadzorujejo proizvodnjo ter obirajo popolnoma zrelo in zdravo grozdje. Vina se v skladu z lokalnimi običaji do pakiranja donegujejo na finih drožeh iz vinifikacije brez pretakanja. Zaradi blagih zimskih temperatur geografskega območja, ki spodbujajo izmenjave z drožmi, se med donegovanjem še naprej izboljšujejo in od naslednje pomladi razvijejo bogatejši okus. S skrbnim stekleničenjem vin se lahko ohranijo njihove bistvene značilnosti, določene arome pa se po pakiranju še naprej razvijajo. To znanje in izkušnje, ki so povsem prilagojeni možnostim naravnega okolja in sorti melon B, omogočajo, da se v vinih v celoti izrazijo molekule vonjav, ki nastanejo med vrenjem, in glikozidni prekurzorji arom.

Vina s kontrolirano označbo porekla, dopolnjeno z izrazom „sur lies“ (na drožeh), ustekleničena v letu, ki sledi letu trgatve, ohranjajo značilno svežino, poudarjeno z rahlim iskrenjem, ki ga povzroči preostali ogljikov dioksid, nastal med vinifikacijo. Ta vina se pakirajo neposredno v kleteh za vinifikacijo, da ne bi oksidirala. Ta tradicionalna praksa, s katero se čim bolj zmanjša ravnanje s proizvodi, je zelo primerna za ohranjanje občutljivih spojin vonjav v vinih. Raznolikost kamnin in tal, ki so na njih nastala, razlike v topografiji in razgibanost podnebja v povezavi z oddaljenostjo vinogradniških otokov od vodnih teles deloma pojasnjujejo aromatično kompleksnost teh vin. Pestrost naravnega okolja je v povezavi z zahtevnimi vinogradniškimi praksami omogočila, da so se izrazile posebnosti in uveljavila dodatna geografska imena, na katerih temelji kontrolirana označba porekla:

| — | „Château-Thébaud“, katerega zahodna lega na predgorjih ob reki Maine zagotavlja ugodno podnebje za zgodnje zorenje in katerega tla, nastala na gnajsu in granodioritu, omogočajo, da se trta globoko ukorenini, daje mošt, ki je bogat z organskimi kislinami, te pa po dolgem donegovanju spodbujajo izražanje prefinjenih vin z živahnim kiselkastim pookusom, v katerih je zaznati svežino in mineralnost, |
| --- | --- |

—

„Château-Thébaud“, katerega zahodna lega na predgorjih ob reki Maine zagotavlja ugodno podnebje za zgodnje zorenje in katerega tla, nastala na gnajsu in granodioritu, omogočajo, da se trta globoko ukorenini, daje mošt, ki je bogat z organskimi kislinami, te pa po dolgem donegovanju spodbujajo izražanje prefinjenih vin z živahnim kiselkastim pookusom, v katerih je zaznati svežino in mineralnost,

| — | „Clisson“, kjer vzajemni vplivi med podnebjem, v katerem grozdje razmeroma pozno dozori, plitvimi peščenimi tlemi, nastalimi na granitu, strmimi pobočji ob rekah Sèvre in Maine ter praksami, pri katerih je poudarek na močni zrelosti in dolgem donegovanju na finih drožeh iz vinifikacije, dajejo vinom bogat okus in značilne sadne arome, |
| --- | --- |

—

„Clisson“, kjer vzajemni vplivi med podnebjem, v katerem grozdje razmeroma pozno dozori, plitvimi peščenimi tlemi, nastalimi na granitu, strmimi pobočji ob rekah Sèvre in Maine ter praksami, pri katerih je poudarek na močni zrelosti in dolgem donegovanju na finih drožeh iz vinifikacije, dajejo vinom bogat okus in značilne sadne arome,

| — | „Gorges“, katerega ilovnata tla, nastala s spreminjanjem gabrov, in lokalno podnebje, v katerem grozdje razmeroma pozno dozori, v povezavi z običaji obiranja grozdja pred popolno tehnološko zrelostjo, ki mu sledi dolgo donegovanje vin v redukcijskem okolju na finih drožeh iz vinifikacije, dajejo vinom živahen okus in zelo svež mineralen vonj, |
| --- | --- |

—

„Gorges“, katerega ilovnata tla, nastala s spreminjanjem gabrov, in lokalno podnebje, v katerem grozdje razmeroma pozno dozori, v povezavi z običaji obiranja grozdja pred popolno tehnološko zrelostjo, ki mu sledi dolgo donegovanje vin v redukcijskem okolju na finih drožeh iz vinifikacije, dajejo vinom živahen okus in zelo svež mineralen vonj,

| — | „Goulaine“, kjer zemljišča, nastala na malo spremenjenih metamorfnih kamninah, v podnebju, ki je zaradi bližine Loare in močvirij zelo zmerno, zagotavljajo hitro zorenje grozdja, ki zaradi zgodnje trgatve ob polni zrelosti daje izrazita, uravnotežena in mehka vina z aromami svežega in suhega sadja, |
| --- | --- |

—

„Goulaine“, kjer zemljišča, nastala na malo spremenjenih metamorfnih kamninah, v podnebju, ki je zaradi bližine Loare in močvirij zelo zmerno, zagotavljajo hitro zorenje grozdja, ki zaradi zgodnje trgatve ob polni zrelosti daje izrazita, uravnotežena in mehka vina z aromami svežega in suhega sadja,

| — | „Monnières – Saint-Fiacre“, ki leži na vzpetinah in gričih ob reki Sèvre ter katerega tla, nastala na ne preveč kislem, razkrojenem ali spremenjenem gnajsu, zagotavljajo počasno kinetiko zorenja, kar omogoča močno zrelost, ki zagotavlja polna in močna vina z notami zrelega sadja, ki se razvijejo v note kandiranega sadja, |
| --- | --- |

—

„Monnières – Saint-Fiacre“, ki leži na vzpetinah in gričih ob reki Sèvre ter katerega tla, nastala na ne preveč kislem, razkrojenem ali spremenjenem gnajsu, zagotavljajo počasno kinetiko zorenja, kar omogoča močno zrelost, ki zagotavlja polna in močna vina z notami zrelega sadja, ki se razvijejo v note kandiranega sadja,

| — | „Mouzillon – Tillières“ na vzhodnem delu vinogradov, kjer medsebojni vpliv bolj celinskega podnebja in peščeno-ilovnatih tal, nastalih na malo spremenjenih gabrih, spodbuja podaljšano zrelost, kar daje vina, ki po skrbnem donegovanju sčasoma izrazijo intenzivne arome, v katerih je zaznati biskvitne, začimbne, sadežne in cvetlične note, |
| --- | --- |

—

„Mouzillon – Tillières“ na vzhodnem delu vinogradov, kjer medsebojni vpliv bolj celinskega podnebja in peščeno-ilovnatih tal, nastalih na malo spremenjenih gabrih, spodbuja podaljšano zrelost, kar daje vina, ki po skrbnem donegovanju sčasoma izrazijo intenzivne arome, v katerih je zaznati biskvitne, začimbne, sadežne in cvetlične note,

| — | „Le Pallet“, kjer sta dolga vinogradniška tradicija in povezanost proizvajalcev omogočili utrditev znanja in izkušenj, s katerimi se najbolje izkorišča potencial grozdja, obranega ob polni zrelosti na peščenih in razpokanih tleh, kar daje vinom harmoničen okus in nežne cvetlične arome. |
| --- | --- |

—

„Le Pallet“, kjer sta dolga vinogradniška tradicija in povezanost proizvajalcev omogočili utrditev znanja in izkušenj, s katerimi se najbolje izkorišča potencial grozdja, obranega ob polni zrelosti na peščenih in razpokanih tleh, kar daje vinom harmoničen okus in nežne cvetlične arome.

Izvajalci so se naučili ohraniti aromatične značilnosti teh staranih vin, tako da so med pakiranjem čim bolj omejili stik s kisikom v zraku. S tem namenom in v skladu z lokalnimi običaji se ta vina stekleničijo v kleteh za vinifikacijo.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „sur lies“ (na drožeh), so pakirana na razmejenem območju.

Ta vina so ustekleničena v kleteh za vinifikacijo med 1. marcem in 31. decembrom leta, ki sledi trgatvi, da se ohranijo značilnosti, ki izhajajo iz njihovega načina vinifikacije in donegovanja, zlasti svežina, aromatična kompleksnost, pri čemer se določene sestavine izrazijo po pakiranju, in rahlo iskrenje, ki je posledica vsebnosti naravno prisotnega ogljikovega dioksida, da se omeji prelivanje.

Ta posebni način donegovanja daje vinom zaokroženost in polnost s tem, da jih obogati zlasti z manoproteini in drugimi spojinami, ki izhajajo iz avtolize celičnih sten kvasovk. Pri tej metodi vina niso obdelana in so hranjena v atmosferi, napolnjeni z ogljikovim dioksidom, kar močno omeji oksidacijo in sproščanje hlapnih spojin.

Ker vsebujejo preveč ogljikovega dioksida, da bi se lahko pakirala v prožno embalažo, se ustekleničijo, pri čemer je potrebna posebna previdnost.

Vina so ob pakiranju ali prvi odpremi iz kleti za vinifikacijo še vedno na finih drožeh iz vinifikacije.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vin ter vinifikacijo, obdelavo, zorenje in pakiranje vin, za katera se lahko uporabi izraz „sur lies“ (na drožeh), na podlagi uradnega geografskega kodeksa za leto 2018 obsega ozemlje naslednjih občin ali njihovih delov:

| — | departma Loire-Atlantique: Ancenis, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (del), La Boissière-du-Doré, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, Carquefou, Le Cellier, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Couffé, Divatte-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Barbechat), Frossay, Geneston, Gétigné (del), Legé, Ligné, La Limouzinière, Loireauxence (znotraj katere samo ozemlji pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Sauveur in Varades), Le Loroux-Bottereau (del), Machecoul-Saint-Même, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montbert (del), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Oudon, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Remaudière, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières (del), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz in Vue, |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Ancenis, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (del), La Boissière-du-Doré, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, Carquefou, Le Cellier, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Couffé, Divatte-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Barbechat), Frossay, Geneston, Gétigné (del), Legé, Ligné, La Limouzinière, Loireauxence (znotraj katere samo ozemlji pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Sauveur in Varades), Le Loroux-Bottereau (del), Machecoul-Saint-Même, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montbert (del), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Oudon, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Remaudière, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières (del), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz in Vue,

| — | departma Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Beaupréau in Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais in Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart in Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou in Sèvremoine (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Montfaucon-Montigné in Saint-Germain-sur-Moine), |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Beaupréau in Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais in Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart in Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou in Sèvremoine (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Montfaucon-Montigné in Saint-Germain-sur-Moine),

| — | departma Vendée: Cugand (del), Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay (del) in Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

departma Vendée: Cugand (del), Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay (del) in Saint-Philbert-de-Bouaine.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Za vina, ki ustrezajo pogojem proizvodnje, ki so za izraz „sur lies“ (na drožeh) določeni v specifikaciji proizvoda, je lahko ime kontrolirane označbe porekla dopolnjeno s tem izrazom.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dodatnim geografskim imenom „Val de Loire“ po pravilih iz specifikacije proizvoda za uporabo tega geografskega imena.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dodatnimi geografskimi imeni „Clisson“, „Gorges“, „Le Pallet“, „Château-Thébaud“, „Goulaine“, „Monnières - Saint-Fiacre“ in „Mouzillon - Tillières“ za vina, ki ustrezajo pogojem proizvodnje, ki so za ta dodatna geografska imena določeni v specifikaciji proizvoda.

Velikost črk v izrazu „sur lies“ (na drožeh) in v geografskem imenu „Val de Loire“ niti po višini ter niti po širini ali debelini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Na vinih, za katera se uporabi izraz „sur lies“ (na drožeh) ali dodatna geografska imena „Clisson“, „Gorges“ in „Le Pallet“, je naveden letnik.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Dodatna geografska imena so navedena v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla. Velikost črk, ki sestavljajo ta imena, je po višini in širini oziroma debelini enaka velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pri označevanju vin, za katera se ne uporablja dodatno geografsko ime, se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

| — | gre za kraj, zaveden v katastru, |
| --- | --- |

—

gre za kraj, zaveden v katastru,

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ali debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. Navedeno je v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7e913c79-1202-4697-b5ed-a01af13ee5f8

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---