# Официален вестник C 39/2020

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 39 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 635 февруари 2020 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 39

Издание на български език

Информация и известия

Година 635 февруари 2020 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Комитет на регионите |
| 2020/C 39/01 | Резолюция на Европейския комитет на регионите — Развитието на междуинституционалните преговори по многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. | 1 |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| 2020/C 39/02 | Резолюция на Европейския комитет на регионите – Европейският семестър за 2019 г. и с оглед на годишния обзор на растежа за 2020 г. | 7 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Комитет на регионите |
| 2020/C 39/03 | Становище на Европейския комитет на регионите — Препоръки за успешно разработване на стратегии за регионално развитие след 2020 г. | 11 |
| | СТАНОВИЩА |
| 2020/C 39/04 | Становище на Европейския комитет на регионите — По-добра информираност относно политиката на сближаване | 16 |
| 2020/C 39/05 | Становище на Европейския комитет на регионите — Приносът на КР за обновената Териториална програма със специален акцент върху воденото от общностите местно развитие | 21 |
| 2020/C 39/06 | Становище на Европейския комитет на регионите — Устойчива Европа до 2030 г.: последващи действия във връзка с целите на ООН за устойчиво развитие, екологичния преход и Парижкото споразумение относно изменението на климата | 27 |
| 2020/C 39/07 | Становище на Европейския комитет на регионите — Изпълнение на пакета за чиста енергия: националните планове в областта на енергетиката и климата като инструмент на подхода за местно и териториално управление в областта на климата, активната и пасивната енергия | 33 |
| 2020/C 39/08 | Становище на Европейския комитет на регионите — Приносът на градовете и регионите за нова политическа рамка на ЕС за МСП | 38 |
| 2020/C 39/09 | Становище на Европейския комитет на регионите – Доклад относно прилагането на директивите в областта на обществените поръчки | 43 |
| 2020/C 39/10 | Становище на Европейския комитет на регионите — По-добро регулиране: преглед и запазване на ангажимента ни | 48 |
| 2020/C 39/11 | Становище на Европейския комитет на регионите — Активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве | 53 |
| 2020/C 39/12 | Становище на Европейския комитет на регионите — Социално-икономическа структурна трансформация на въгледобивните региони в Европа | 58 |
| 2020/C 39/13 | Становище на Европейския комитет на регионите — Африканската чума по свинете и пазарът на свинско месо в Европейския съюз | 62 |
| 2020/C 39/14 | Становище на Европейския комитет на регионите — Пасторализъм | 65 |
| 2020/C 39/15 | Становище на Европейския комитет на регионите — Научноизследователски инфраструктури — бъдещето на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) от регионална и трансгранична перспектива | 68 |
| 2020/C 39/16 | Становище на Европейския комитет на регионите — Изпълнение на Парижкото споразумение посредством иновативен и устойчив енергиен преход на регионално и местно равнище | 72 |
| 2020/C 39/17 | Становище на Европейския комитет на регионите — Интелигентни градове: нови предизвикателства за справедлив преход към неутралност по отношение на климат — Осъществяване на ЦУР на практика | 78 |
| 2020/C 39/18 | Становище на Европейския комитет на регионите — Цифрова Европа за всички: осигуряване на интелигентни и приобщаващи решения по места | 83 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

2020/C 39/01

Резолюция на Европейския комитет на регионите — Развитието на междуинституционалните преговори по многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г.

1

РЕЗОЛЮЦИИ

2020/C 39/02

Резолюция на Европейския комитет на регионите – Европейският семестър за 2019 г. и с оглед на годишния обзор на растежа за 2020 г.

7

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

2020/C 39/03

Становище на Европейския комитет на регионите — Препоръки за успешно разработване на стратегии за регионално развитие след 2020 г.

11

СТАНОВИЩА

2020/C 39/04

Становище на Европейския комитет на регионите — По-добра информираност относно политиката на сближаване

16

2020/C 39/05

Становище на Европейския комитет на регионите — Приносът на КР за обновената Териториална програма със специален акцент върху воденото от общностите местно развитие

21

2020/C 39/06

Становище на Европейския комитет на регионите — Устойчива Европа до 2030 г.: последващи действия във връзка с целите на ООН за устойчиво развитие, екологичния преход и Парижкото споразумение относно изменението на климата

27

2020/C 39/07

Становище на Европейския комитет на регионите — Изпълнение на пакета за чиста енергия: националните планове в областта на енергетиката и климата като инструмент на подхода за местно и териториално управление в областта на климата, активната и пасивната енергия

33

2020/C 39/08

Становище на Европейския комитет на регионите — Приносът на градовете и регионите за нова политическа рамка на ЕС за МСП

38

2020/C 39/09

Становище на Европейския комитет на регионите – Доклад относно прилагането на директивите в областта на обществените поръчки

43

2020/C 39/10

Становище на Европейския комитет на регионите — По-добро регулиране: преглед и запазване на ангажимента ни

48

2020/C 39/11

Становище на Европейския комитет на регионите — Активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве

53

2020/C 39/12

Становище на Европейския комитет на регионите — Социално-икономическа структурна трансформация на въгледобивните региони в Европа

58

2020/C 39/13

Становище на Европейския комитет на регионите — Африканската чума по свинете и пазарът на свинско месо в Европейския съюз

62

2020/C 39/14

Становище на Европейския комитет на регионите — Пасторализъм

65

2020/C 39/15

Становище на Европейския комитет на регионите — Научноизследователски инфраструктури — бъдещето на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) от регионална и трансгранична перспектива

68

2020/C 39/16

Становище на Европейския комитет на регионите — Изпълнение на Парижкото споразумение посредством иновативен и устойчив енергиен преход на регионално и местно равнище

72

2020/C 39/17

Становище на Европейския комитет на регионите — Интелигентни градове: нови предизвикателства за справедлив преход към неутралност по отношение на климат — Осъществяване на ЦУР на практика

78

2020/C 39/18

Становище на Европейския комитет на регионите — Цифрова Европа за всички: осигуряване на интелигентни и приобщаващи решения по места

83

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/1

---

Резолюция на Европейския комитет на регионите — Развитието на междуинституционалните преговори по многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г.

(2020/C 39/01)

I.   ПРЕДЛОЖЕНИЯ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

COM(2018) 375 final

Препоръка за изменение 1

Член 32

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| В допълнение към член 31 държавите членки могат да предлагат да предприемат допълнителна техническа помощ за укрепване на капацитета на органите на държавата членка, на бенефициерите и на съответните партньори, необходима за ефективното администриране и използване на фондовете. (...) | В допълнение към член 31 държавите членки могат да предлагат да предприемат допълнителна техническа помощ за укрепване на капацитета на органите на държавата членка, на бенефициерите и на съответните партньори, необходима за ефективното администриране и използване на фондовете,
  както и за повишаване на институционалния и административния капацитет на местните и регионалните власти, включително допълнителни инвестиции за оборудване
  . (...) |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

В допълнение към член 31 държавите членки могат да предлагат да предприемат допълнителна техническа помощ за укрепване на капацитета на органите на държавата членка, на бенефициерите и на съответните партньори, необходима за ефективното администриране и използване на фондовете. (...)

В допълнение към член 31 държавите членки могат да предлагат да предприемат допълнителна техническа помощ за укрепване на капацитета на органите на държавата членка, на бенефициерите и на съответните партньори, необходима за ефективното администриране и използване на фондовете,
  както и за повишаване на институционалния и административния капацитет на местните и регионалните власти, включително допълнителни инвестиции за оборудване
  . (...)

Изложение на мотивите

Във връзка с прекратяването на тематична цел 11 КР счита, че е важно да се гарантира подкрепа за изграждането на капацитет на местните и регионалните власти чрез действия въз основа на тематична цел 11 във всички програми.

COM(2018) 383 final/2

Препоръка за изменение 2

член 2, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Общата цел на програмата е да насърчава и защитава правата и ценностите, залегнали в договорите на ЕС, включително чрез подкрепа на организациите на гражданското общество, с цел поддържането на отворени, демократични и приобщаващи общества. | 1.   Общата цел на програмата е да насърчава и защитава правата и ценностите, залегнали в договорите на ЕС, включително чрез подкрепа на организациите на гражданското общество,
  местните и регионалните власти и техните представители
  с цел поддържането на отворени, демократични и приобщаващи общества,
  основани на равенство между половете
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

1.   Общата цел на програмата е да насърчава и защитава правата и ценностите, залегнали в договорите на ЕС, включително чрез подкрепа на организациите на гражданското общество, с цел поддържането на отворени, демократични и приобщаващи общества.

1.   Общата цел на програмата е да насърчава и защитава правата и ценностите, залегнали в договорите на ЕС, включително чрез подкрепа на организациите на гражданското общество,
  местните и регионалните власти и техните представители
  с цел поддържането на отворени, демократични и приобщаващи общества,
  основани на равенство между половете
  .

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Местните и регионалните власти са бенефициери на средства по тази програма и те имат важна роля, по-специално за насърчаване на гражданското участие и защита на правата на европейските граждани.

COM(2018) 383 final/2

COM(2018) 383 final/2

Препоръка за изменение 3

Препоръка за изменение 3

член 18, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Комисията осъществява информационни и комуникационни дейности по отношение на програмата и нейните действия и резултати. Финансовите ресурси, отпуснати на програмата, допринасят също така за институционалната комуникация на политическите приоритети на Съюза, доколкото те са свързани с целите, посочени в член 2. | 2.   Комисията осъществява информационни и комуникационни дейности по отношение на програмата и нейните действия и резултати,
  по-конкретно посредством мрежата от информационни центрове Europe Direct
  . Финансовите ресурси, отпуснати на програмата, допринасят също така за институционалната комуникация на политическите приоритети на Съюза, доколкото те са свързани с целите, посочени в член 2.




  3.
     
  ЕС уведомява във възможно най-голяма степен всички потенциални бенефициери за възможностите за финансиране, за да се гарантира участието на различни организации в отделните държави членки и страни партньори. Кандидатите трябва да имат достъп до звено за контакт, което ще им предостави подкрепа, ще отговори на техните въпроси относно процедурата за кандидатстване и ще може да провери дали техните досиета са пълни, преди да бъдат изпратени. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

2.   Комисията осъществява информационни и комуникационни дейности по отношение на програмата и нейните действия и резултати. Финансовите ресурси, отпуснати на програмата, допринасят също така за институционалната комуникация на политическите приоритети на Съюза, доколкото те са свързани с целите, посочени в член 2.

2.   Комисията осъществява информационни и комуникационни дейности по отношение на програмата и нейните действия и резултати,
  по-конкретно посредством мрежата от информационни центрове Europe Direct
  . Финансовите ресурси, отпуснати на програмата, допринасят също така за институционалната комуникация на политическите приоритети на Съюза, доколкото те са свързани с целите, посочени в член 2.

3.
     
  ЕС уведомява във възможно най-голяма степен всички потенциални бенефициери за възможностите за финансиране, за да се гарантира участието на различни организации в отделните държави членки и страни партньори. Кандидатите трябва да имат достъп до звено за контакт, което ще им предостави подкрепа, ще отговори на техните въпроси относно процедурата за кандидатстване и ще може да провери дали техните досиета са пълни, преди да бъдат изпратени.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

За да се избегне ситуацията, в която само привилегированите партньори на ЕС или най-добре информираните организации се възползват от средствата по програмата, е важно да се предоставя възможно най-пълна информация на всички местни и регионални власти и на всички други потенциални заинтересовани страни.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

| 1. | отново изразява съжаление във връзка с предложения размер на следващата МФР, който би могъл да отслаби крайното желано въздействие в отделните области на политиката на ЕС. КР категорично се противопоставя на предложените съкращения на бюджета за политиката на сближаване и общата селскостопанска политика, които биха имали отрицателно въздействие върху развитието на регионите и градовете на ЕС. Поради това КР потвърждава отново настоятелния си призив размерът на бъдещата МФР да бъде най-малко 1,3 % от БНД на ЕС-27, за да се гарантира бюджет, който е съизмерим с потребностите, очакванията и опасенията на гражданите на ЕС; |
| --- | --- |

1.

отново изразява съжаление във връзка с предложения размер на следващата МФР, който би могъл да отслаби крайното желано въздействие в отделните области на политиката на ЕС. КР категорично се противопоставя на предложените съкращения на бюджета за политиката на сближаване и общата селскостопанска политика, които биха имали отрицателно въздействие върху развитието на регионите и градовете на ЕС. Поради това КР потвърждава отново настоятелния си призив размерът на бъдещата МФР да бъде най-малко 1,3 % от БНД на ЕС-27, за да се гарантира бюджет, който е съизмерим с потребностите, очакванията и опасенията на гражданите на ЕС;

| 2. | изразява изключителна загриженост от бавния напредък на обсъжданията по МФР за периода 2021—2027 г. в Съвета и си задава въпроса дали графикът, определен от лидерите през юни за приключване на преговорите по МФР до края на 2019 г., все още може да бъде спазен; призовава Европейската комисия спешно да предложи план за действие в извънредни ситуации, с който се избягва евентуално прекъсване на програмите в случай на късно приемане на МФР; |
| --- | --- |

2.

изразява изключителна загриженост от бавния напредък на обсъжданията по МФР за периода 2021—2027 г. в Съвета и си задава въпроса дали графикът, определен от лидерите през юни за приключване на преговорите по МФР до края на 2019 г., все още може да бъде спазен; призовава Европейската комисия спешно да предложи план за действие в извънредни ситуации, с който се избягва евентуално прекъсване на програмите в случай на късно приемане на МФР;

| 3. | подчертава, че за една силна МФР са необходими надеждни и стабилни собствени ресурси. КР подкрепя опростяването на приходната част на бюджета на ЕС, по-специално предложението за постепенно премахване на всички отстъпки, свързани с държавите членки, и опростяване на приходите въз основа на ДДС. КР припомня, че не може да бъде постигнато споразумение относно разходната част на МФР, ако няма съответен напредък по отношение на приходната ѝ част; |
| --- | --- |

3.

подчертава, че за една силна МФР са необходими надеждни и стабилни собствени ресурси. КР подкрепя опростяването на приходната част на бюджета на ЕС, по-специално предложението за постепенно премахване на всички отстъпки, свързани с държавите членки, и опростяване на приходите въз основа на ДДС. КР припомня, че не може да бъде постигнато споразумение относно разходната част на МФР, ако няма съответен напредък по отношение на приходната ѝ част;

| 4. | приветства усилията на Комисията да въведе ефективни механизми за гарантиране на зачитане на принципите на правовата държава, включително най-новия план за действие въз основа на три стълба (1. Насърчаване: Повишаване на грамотността и изграждане на обща култура на върховенство на закона; 2. Предотвратяване: сътрудничество и подкрепа за укрепване на върховенството на закона на национално равнище; 3. Ответни действия: правоприлагане на равнището на ЕС в случай на непоследователност на националните механизми). Подчертава във връзка с това, че местните и регионалните власти — в качеството си на изборни органи на местно равнище — могат да играят основна роля за насърчаване на принципите на правовата държава и идентифицирането на рисковете за тях чрез ангажиране на гражданите в демокрацията на участието, изграждане на култура на върховенство на закона и подпомагане на организации, които са от съществено значение за тази цел, включително свободни и независими медии. Ролята на местните и регионалните власти в структурата на трите стълба следва да бъде засилена. Въпреки че приветства уверенията на Комисията, че иска да осигури безпрепятствено финансиране за крайните бенефициери от ЕС в случай на иск срещу държава членка, КР продължава да се противопоставя на обвързаността с условия, която би ограничила достъпа на регионалните и местните власти до финансиране по линия на политиката на сближаване при неспазване на принципите на правовата държава или на демократичните принципи на национално равнище. Във връзка с това КР очаква Комисията да разработи допълнителни действия за защита на интересите на крайните бенефициери и повтаря предишния си призив за посочване на ясни критерии за определяне на това, което представлява широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава; |
| --- | --- |

4.

приветства усилията на Комисията да въведе ефективни механизми за гарантиране на зачитане на принципите на правовата държава, включително най-новия план за действие въз основа на три стълба (1. Насърчаване: Повишаване на грамотността и изграждане на обща култура на върховенство на закона; 2. Предотвратяване: сътрудничество и подкрепа за укрепване на върховенството на закона на национално равнище; 3. Ответни действия: правоприлагане на равнището на ЕС в случай на непоследователност на националните механизми). Подчертава във връзка с това, че местните и регионалните власти — в качеството си на изборни органи на местно равнище — могат да играят основна роля за насърчаване на принципите на правовата държава и идентифицирането на рисковете за тях чрез ангажиране на гражданите в демокрацията на участието, изграждане на култура на върховенство на закона и подпомагане на организации, които са от съществено значение за тази цел, включително свободни и независими медии. Ролята на местните и регионалните власти в структурата на трите стълба следва да бъде засилена. Въпреки че приветства уверенията на Комисията, че иска да осигури безпрепятствено финансиране за крайните бенефициери от ЕС в случай на иск срещу държава членка, КР продължава да се противопоставя на обвързаността с условия, която би ограничила достъпа на регионалните и местните власти до финансиране по линия на политиката на сближаване при неспазване на принципите на правовата държава или на демократичните принципи на национално равнище. Във връзка с това КР очаква Комисията да разработи допълнителни действия за защита на интересите на крайните бенефициери и повтаря предишния си призив за посочване на ясни критерии за определяне на това, което представлява широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава;

| 5. | приветства предложенията на Комисията за по-голяма гъвкавост на МФР с оглед на своевременно справяне с нови и непредвидени предизвикателства, но е против идеята за единен инструмент за маржовете, предложен от Съвета в „преговорната кутия“; изтъква необходимостта от равновесие между по-голямата гъвкавост и сигурността на дългосрочното планиране на програмите, особено в рамките на споделено управление; |
| --- | --- |

5.

приветства предложенията на Комисията за по-голяма гъвкавост на МФР с оглед на своевременно справяне с нови и непредвидени предизвикателства, но е против идеята за единен инструмент за маржовете, предложен от Съвета в „преговорната кутия“; изтъква необходимостта от равновесие между по-голямата гъвкавост и сигурността на дългосрочното планиране на програмите, особено в рамките на споделено управление;

| 6. | изразява съгласие с призива на Европейския парламент за цялостен средносрочен преглед на МФР, който да даде възможност за задълбочен анализ на постигането на основните цели, по-специално по отношение на изменението на климата и интегрирането на целите за устойчиво развитие, използването на всички инструменти за гъвкавост и възможното им прегрупиране, както и значително коригиране на функциите на МФР, включително възможното създаване на нови функции или тавани; |
| --- | --- |

6.

изразява съгласие с призива на Европейския парламент за цялостен средносрочен преглед на МФР, който да даде възможност за задълбочен анализ на постигането на основните цели, по-специално по отношение на изменението на климата и интегрирането на целите за устойчиво развитие, използването на всички инструменти за гъвкавост и възможното им прегрупиране, както и значително коригиране на функциите на МФР, включително възможното създаване на нови функции или тавани;

| 7. | приветства факта, че в преговорната кутия сега се съдържат формулировки, в резултат на които всички финансирани в рамките на дългосрочния бюджет на ЕС мерки трябва да са в съответствие с принципа на равенство между половете. Освен това трябва да се задълбочи, разшири и систематизира отразяването на аспекта на равенството между половете в бюджетното планиране и възможно най-скоро следва да се приеме нова дългосрочна стратегия за равенство между половете; |
| --- | --- |

7.

приветства факта, че в преговорната кутия сега се съдържат формулировки, в резултат на които всички финансирани в рамките на дългосрочния бюджет на ЕС мерки трябва да са в съответствие с принципа на равенство между половете. Освен това трябва да се задълбочи, разшири и систематизира отразяването на аспекта на равенството между половете в бюджетното планиране и възможно най-скоро следва да се приеме нова дългосрочна стратегия за равенство между половете;

| 8. | отбелязва, че поради географското си местоположение, естеството и/или обхвата на търговските си връзки някои региони ще бъдат изложени в по-голяма степен на последиците от оттеглянето на Обединеното кралство, отколкото други. Поради това КР смята, че е важно да се намерят практически решения, които да помогнат на засегнатите региони да преодолеят предизвикателствата след оттеглянето на Обединеното кралство. Призовава Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета да гарантират, че преструктурирането, причинено от неорганизирано оттегляне на Обединеното кралство, ще обоснове също и мобилизирането ad-hoc на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ), фонд „Солидарност“ на ЕС и Европейския социален фонд (ЕСФ+), и отново призовава Европейската комисия да прецени необходимостта от по-структурирани средносрочни и дългосрочни ответни действия чрез фонд за стабилизиране за регионите, които са най-силно засегнати от оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС, като средствата следва да се набират от допълнителни ресурси, а не да бъде за сметка на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

8.

отбелязва, че поради географското си местоположение, естеството и/или обхвата на търговските си връзки някои региони ще бъдат изложени в по-голяма степен на последиците от оттеглянето на Обединеното кралство, отколкото други. Поради това КР смята, че е важно да се намерят практически решения, които да помогнат на засегнатите региони да преодолеят предизвикателствата след оттеглянето на Обединеното кралство. Призовава Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета да гарантират, че преструктурирането, причинено от неорганизирано оттегляне на Обединеното кралство, ще обоснове също и мобилизирането ad-hoc на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ), фонд „Солидарност“ на ЕС и Европейския социален фонд (ЕСФ+), и отново призовава Европейската комисия да прецени необходимостта от по-структурирани средносрочни и дългосрочни ответни действия чрез фонд за стабилизиране за регионите, които са най-силно засегнати от оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС, като средствата следва да се набират от допълнителни ресурси, а не да бъде за сметка на политиката на сближаване;

| 9. | отново изразява загриженост във връзка с изваждането на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) от Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР), което създава опасност от подкопаване на интегрирания подход на структурните и инвестиционните фондове в селските райони. Поради това призовава ЕЗФРСР да бъде добавен към РОР; |
| --- | --- |

9.

отново изразява загриженост във връзка с изваждането на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) от Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР), което създава опасност от подкопаване на интегрирания подход на структурните и инвестиционните фондове в селските райони. Поради това призовава ЕЗФРСР да бъде добавен към РОР;

| 10. | припомня, че ЕСФ+ в качеството си на основен инструмент за изпълнението на Европейския стълб на социалните права трябва да остане основен стълб на политиката на сближаване; във връзка с това приветства предложението на Съвета — изложено в настоящия проект на „преговорната кутия“ — за създаване на отделна подфункция за икономическо, социално и териториално сближаване; |
| --- | --- |

10.

припомня, че ЕСФ+ в качеството си на основен инструмент за изпълнението на Европейския стълб на социалните права трябва да остане основен стълб на политиката на сближаване; във връзка с това приветства предложението на Съвета — изложено в настоящия проект на „преговорната кутия“ — за създаване на отделна подфункция за икономическо, социално и териториално сближаване;

| 11. | подчертава значението на принципите на партньорство и многостепенно управление и изразява категоричното си несъгласие с всеки опит за смекчаване на разпоредбите на член 6 от предложения РОР. Освен това призовава за пълното прилагане на Кодекса за поведение при изготвянето и изпълнението на споразуменията за партньорство и възнамерява да гарантира, че участието на местните и регионалните власти отговаря на пълно партньорство; |
| --- | --- |

11.

подчертава значението на принципите на партньорство и многостепенно управление и изразява категоричното си несъгласие с всеки опит за смекчаване на разпоредбите на член 6 от предложения РОР. Освен това призовава за пълното прилагане на Кодекса за поведение при изготвянето и изпълнението на споразуменията за партньорство и възнамерява да гарантира, че участието на местните и регионалните власти отговаря на пълно партньорство;

| 12. | изтъква значението на споразуменията за партньорство за стратегическото съгласуване между фондовете и за участието на местните и регионалните власти и други партньори на ранен етап от процеса. Поради това призовава споразуменията за партньорство да останат задължителни, независимо от размера на средствата от фондовете или броя на програмите; |
| --- | --- |

12.

изтъква значението на споразуменията за партньорство за стратегическото съгласуване между фондовете и за участието на местните и регионалните власти и други партньори на ранен етап от процеса. Поради това призовава споразуменията за партньорство да останат задължителни, независимо от размера на средствата от фондовете или броя на програмите;

| 13. | отново се противопоставя твърдо на отрицателната концепция за обвързване с макроикономически условия, което, в резултат на връзката между ЕСИФ и икономическото управление, би „наказвало“ регионалните и местните власти за пропуските на националните правителства. Във връзка с това КР напълно подкрепя предложението на Европейския парламент за заличаване на член 15 от РОР; |
| --- | --- |

13.

отново се противопоставя твърдо на отрицателната концепция за обвързване с макроикономически условия, което, в резултат на връзката между ЕСИФ и икономическото управление, би „наказвало“ регионалните и местните власти за пропуските на националните правителства. Във връзка с това КР напълно подкрепя предложението на Европейския парламент за заличаване на член 15 от РОР;

| 14. | настоява във връзка с член 21 от РОР, че прехвърлянията между фондовете или от фондовете към други инструменти на Съюза с пряко или непряко управление следва да бъдат ограничени до максимум 5 % от отпуснатите финансови средства за програмата и решенията за тях трябва да се вземат със съгласието на съответните управляващи органи, да бъдат свързани с целите на политиката на сближаване, да са изцяло съобразени с принципите на субсидиарност и многостепенно управление и да не отслабват ориентирания към местните условия подход на фондовете; |
| --- | --- |

14.

настоява във връзка с член 21 от РОР, че прехвърлянията между фондовете или от фондовете към други инструменти на Съюза с пряко или непряко управление следва да бъдат ограничени до максимум 5 % от отпуснатите финансови средства за програмата и решенията за тях трябва да се вземат със съгласието на съответните управляващи органи, да бъдат свързани с целите на политиката на сближаване, да са изцяло съобразени с принципите на субсидиарност и многостепенно управление и да не отслабват ориентирания към местните условия подход на фондовете;

| 15. | в съответствие с позицията на Европейския парламент финансирането за региони, които са понижени в категория за периода 2021—2027 г., се запазва поне на равнището на разпределените средства за периода 2014—2020 г.; |
| --- | --- |

15.

в съответствие с позицията на Европейския парламент финансирането за региони, които са понижени в категория за периода 2021—2027 г., се запазва поне на равнището на разпределените средства за периода 2014—2020 г.;

| 16. | отхвърля предложението на Съвета относно член 22 от РОР, според което държавите членки биха могли да преценяват дали да използват интегрирани териториални инструменти. Вместо това призовава за използване в много по-голяма степен на териториални инструменти в държавите членки и задължително заделяне на средства от всички фондове за изпълнение на обновената Териториална програма (ТА) и целите на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

16.

отхвърля предложението на Съвета относно член 22 от РОР, според което държавите членки биха могли да преценяват дали да използват интегрирани териториални инструменти. Вместо това призовава за използване в много по-голяма степен на териториални инструменти в държавите членки и задължително заделяне на средства от всички фондове за изпълнение на обновената Териториална програма (ТА) и целите на политиката на сближаване;

| 17. | подчертава необходимостта от отчитане на специфичното положение и конкретните нужди на районите с неблагоприятни природни или демографски условия, сред които са островните региони, както в споразуменията за партньорство, така и в програмите, когато е целесъобразно, в съответствие с член 174 от ДФЕС; |
| --- | --- |

17.

подчертава необходимостта от отчитане на специфичното положение и конкретните нужди на районите с неблагоприятни природни или демографски условия, сред които са островните региони, както в споразуменията за партньорство, така и в програмите, когато е целесъобразно, в съответствие с член 174 от ДФЕС;

| 18. | потвърждава позицията си относно разпоредбите на РОР, които са включени в „преговорната кутия“ от Съвета, по-специално относно допустимостта на регионите, регионалната мрежа за сигурност, процента на съфинансиране, процента на предварителното финансиране, правилата за отмяна и бюджета за традиционното териториално сътрудничество; |
| --- | --- |

18.

потвърждава позицията си относно разпоредбите на РОР, които са включени в „преговорната кутия“ от Съвета, по-специално относно допустимостта на регионите, регионалната мрежа за сигурност, процента на съфинансиране, процента на предварителното финансиране, правилата за отмяна и бюджета за традиционното териториално сътрудничество;

| 19. | подчертава необходимостта от подобряване на административния и институционалния капацитет на местните и регионалните власти, както е изведено на преден план от факта, че през 2019 г. 17 държави членки са получили специфични за всяка държава препоръки относно свързани с административния капацитет проблеми на регионално и местно равнище. Като се има предвид рискът от намаляване на ресурсите за действия за изграждане на капацитет, до които местните и регионалните власти имат пряк достъп при споделено управление, предлага преразглеждане на член 32 от предложения РОР или член 2 от предложения регламент за ЕФРР/КФ, за да се даде възможност, във всички оперативни програми, за действия, сходни на финансираните по линия на тематична цел 11 на политиката на сближаване в настоящата МФР; |
| --- | --- |

19.

подчертава необходимостта от подобряване на административния и институционалния капацитет на местните и регионалните власти, както е изведено на преден план от факта, че през 2019 г. 17 държави членки са получили специфични за всяка държава препоръки относно свързани с административния капацитет проблеми на регионално и местно равнище. Като се има предвид рискът от намаляване на ресурсите за действия за изграждане на капацитет, до които местните и регионалните власти имат пряк достъп при споделено управление, предлага преразглеждане на член 32 от предложения РОР или член 2 от предложения регламент за ЕФРР/КФ, за да се даде възможност, във всички оперативни програми, за действия, сходни на финансираните по линия на тематична цел 11 на политиката на сближаване в настоящата МФР;

| 20. | настоява във връзка с изпълнените по линия на ЕФРР програми ресурсите във всяка държава членка да бъдат съсредоточени върху категории региони, класифицирани съгласно предложените от Комисията параметри, и изразява съгласие с Европейския парламент, че в надлежно обосновани случаи, например за най-отдалечените региони, държавите членки могат да поискат, след консултации със засегнатите региони, намаляване на тематичната концентрация на равнището на категорията региони. Целевата концентрация върху целта на политиката „По-зелена, нисковъглеродна Европа“ (Тематична цел 2) следва да бъде най-малко 30 % за всички категории региони с оглед на цялостното изпълнение на ангажиментите на ЕС по Парижкото споразумение; |
| --- | --- |

20.

настоява във връзка с изпълнените по линия на ЕФРР програми ресурсите във всяка държава членка да бъдат съсредоточени върху категории региони, класифицирани съгласно предложените от Комисията параметри, и изразява съгласие с Европейския парламент, че в надлежно обосновани случаи, например за най-отдалечените региони, държавите членки могат да поискат, след консултации със засегнатите региони, намаляване на тематичната концентрация на равнището на категорията региони. Целевата концентрация върху целта на политиката „По-зелена, нисковъглеродна Европа“ (Тематична цел 2) следва да бъде най-малко 30 % за всички категории региони с оглед на цялостното изпълнение на ангажиментите на ЕС по Парижкото споразумение;

| 21. | изразява съгласие с Европейския парламент за заделяне на най-малко 5 % от наличните ресурси на ЕФРР на национално равнище за интегрирано градско развитие в извънградски райони с неблагоприятни природни, географски или демографски условия или предизвикателства в съответствие с определенията, предложени в новия член 10а. За тези стратегии може да е от полза и подход с финансиране от няколко фонда, по-специално за интегрирани проекти в рамките на „Пакта за интелигентни села“; |
| --- | --- |

21.

изразява съгласие с Европейския парламент за заделяне на най-малко 5 % от наличните ресурси на ЕФРР на национално равнище за интегрирано градско развитие в извънградски райони с неблагоприятни природни, географски или демографски условия или предизвикателства в съответствие с определенията, предложени в новия член 10а. За тези стратегии може да е от полза и подход с финансиране от няколко фонда, по-специално за интегрирани проекти в рамките на „Пакта за интелигентни села“;

| 22. | отново изразява съжаление във връзка с предложението на Комисията за намаляване на дела на Европейското териториално сътрудничество на бюджета за сближаване от 2,75 на 2,5 % и категорично се противопоставя на решението за преместване на морското трансгранично сътрудничество от компонент 1 „трансграничен“ в компонент 2 „транснационален“. Поради това приветства предложението в Европейския парламент за промяна на отпуснатите средства, съгласно член 104, параграф 7 от РОР, за увеличаване на бюджета за традиционното териториално сътрудничество (компоненти 1 и 4) до приблизително 3 % от бюджета за сближаване; |
| --- | --- |

22.

отново изразява съжаление във връзка с предложението на Комисията за намаляване на дела на Европейското териториално сътрудничество на бюджета за сближаване от 2,75 на 2,5 % и категорично се противопоставя на решението за преместване на морското трансгранично сътрудничество от компонент 1 „трансграничен“ в компонент 2 „транснационален“. Поради това приветства предложението в Европейския парламент за промяна на отпуснатите средства, съгласно член 104, параграф 7 от РОР, за увеличаване на бюджета за традиционното териториално сътрудничество (компоненти 1 и 4) до приблизително 3 % от бюджета за сближаване;

| 23. | подчертава значението на програмата Interreg, която се оказа незаменима за много регионални власти както за обмен на опит и най-добри практики по основни предизвикателства, така и за изграждане на човешки връзки и насърчаване на европейската идентичност; |
| --- | --- |

23.

подчертава значението на програмата Interreg, която се оказа незаменима за много регионални власти както за обмен на опит и най-добри практики по основни предизвикателства, така и за изграждане на човешки връзки и насърчаване на европейската идентичност;

| 24. | подкрепя допълнителен бюджет в размер на 970 милиона евро за междурегионални иновационни инвестиции, които са насочени приоритетно към високите постижения, но освен това укрепват териториалното сближаване чрез улесняване на участието на по-слабо иновативни региони в европейската междурегионална динамика за иновации. В никакъв случай не бива да се съкращават и без това ограничените средства по Interreg; |
| --- | --- |

24.

подкрепя допълнителен бюджет в размер на 970 милиона евро за междурегионални иновационни инвестиции, които са насочени приоритетно към високите постижения, но освен това укрепват териториалното сближаване чрез улесняване на участието на по-слабо иновативни региони в европейската междурегионална динамика за иновации. В никакъв случай не бива да се съкращават и без това ограничените средства по Interreg;

| 25. | счита, че поради необходимостта от финансиране на нововъзникваща синя икономика, морското наблюдение и опазването на морската среда, освен рибарството и аквакултурите, общият бюджет на ЕФМДР трябваше да бъде увеличен, за да достигне минималния праг от 1 % от МФР за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

25.

счита, че поради необходимостта от финансиране на нововъзникваща синя икономика, морското наблюдение и опазването на морската среда, освен рибарството и аквакултурите, общият бюджет на ЕФМДР трябваше да бъде увеличен, за да достигне минималния праг от 1 % от МФР за периода 2021—2027 г.;

| 26. | отново заявява позицията си, че ЕФМДР би трябвало да подпомага изпълнението на интегрираната морска политика и растежа на синята икономика чрез регионални платформи за финансиране на иновативни проекти, както и че националните оперативни програми в рамките на ЕФМДР следва да включват регионална оперативна програма за компетентните поднационални власти в областта на рибарството и морското дело; |
| --- | --- |

26.

отново заявява позицията си, че ЕФМДР би трябвало да подпомага изпълнението на интегрираната морска политика и растежа на синята икономика чрез регионални платформи за финансиране на иновативни проекти, както и че националните оперативни програми в рамките на ЕФМДР следва да включват регионална оперативна програма за компетентните поднационални власти в областта на рибарството и морското дело;

| 27. | предлага увеличаване на цялостната финансова подкрепа от ЕС за развитието на селските райони, която намаля значително в сравнение с предходния програмен период, и поради това отхвърля предложеното намаляване с 28 % в бюджета за развитие на селските райони в рамките на общата селскостопанска политика (ОСП) и се противопоставя на възможността за прехвърляне от втория към първия стълб на ОСП; |
| --- | --- |

27.

предлага увеличаване на цялостната финансова подкрепа от ЕС за развитието на селските райони, която намаля значително в сравнение с предходния програмен период, и поради това отхвърля предложеното намаляване с 28 % в бюджета за развитие на селските райони в рамките на общата селскостопанска политика (ОСП) и се противопоставя на възможността за прехвърляне от втория към първия стълб на ОСП;

| 28. | счита, че единствено голямо увеличение на бюджета на Съюза би могло да оправдае повторна оценка на средствата, заделени за програма „Хоризонт Европа“, която в такъв случай би трябвало да се съсредоточи върху стълб III и частта „Укрепване на европейското научноизследователско пространство“ чрез насърчаване на по-широко участие; |
| --- | --- |

28.

счита, че единствено голямо увеличение на бюджета на Съюза би могло да оправдае повторна оценка на средствата, заделени за програма „Хоризонт Европа“, която в такъв случай би трябвало да се съсредоточи върху стълб III и частта „Укрепване на европейското научноизследователско пространство“ чрез насърчаване на по-широко участие;

| 29. | смята, че разширяването на програмата „Еразъм+“ е необходимо, за да се засили сближаването на ЕС, да се повиши одобрението за европейската интеграция и да се насърчават контактите на младите европейски граждани; |
| --- | --- |

29.

смята, че разширяването на програмата „Еразъм+“ е необходимо, за да се засили сближаването на ЕС, да се повиши одобрението за европейската интеграция и да се насърчават контактите на младите европейски граждани;

| 30. | счита, че е от съществено значение да се осигури рамка за полезните взаимодействия между различните фондове и рамковата програма; подчертава решаващото значение на ефективен подход на съвместно изграждане, по-специално за създаването на знака „Печат за високи постижения“; |
| --- | --- |

30.

счита, че е от съществено значение да се осигури рамка за полезните взаимодействия между различните фондове и рамковата програма; подчертава решаващото значение на ефективен подход на съвместно изграждане, по-специално за създаването на знака „Печат за високи постижения“;

| 31. | категорично се противопоставя на варианта решенията за прехвърляне на част от средствата на политиката на сближаване към програмата „Хоризонт Европа“ да се вземат от държавите членки, а не от съответния управляващ орган. Условията за мобилизиране на тези средства би трябвало да бъдат определени със споразумение между управителния орган и Комисията, като се гарантира връщането на тези средства в съответния географски регион; |
| --- | --- |

31.

категорично се противопоставя на варианта решенията за прехвърляне на част от средствата на политиката на сближаване към програмата „Хоризонт Европа“ да се вземат от държавите членки, а не от съответния управляващ орган. Условията за мобилизиране на тези средства би трябвало да бъдат определени със споразумение между управителния орган и Комисията, като се гарантира връщането на тези средства в съответния географски регион;

| 32. | изтъква ролята, която може да има доброто изпълнение на мерките по ЕФПГ за смекчаване на непредвидените последици в резултат на съществени преструктурирания; силно подкрепя позицията на ЕП, че предвидената оценка на финансовия принос от ЕФПГ следва да включва последващи оценки на въздействието от неговото прилагане на национално, регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

32.

изтъква ролята, която може да има доброто изпълнение на мерките по ЕФПГ за смекчаване на непредвидените последици в резултат на съществени преструктурирания; силно подкрепя позицията на ЕП, че предвидената оценка на финансовия принос от ЕФПГ следва да включва последващи оценки на въздействието от неговото прилагане на национално, регионално и местно равнище;

| 33. | приветства предложената разширена мисия на ЕФПГ и неговия по-широк обхват, който ще се прилага за всякакви неочаквани големи преструктурирания, но призовава ЕП и Съвета да се споразумеят за по-ниски прагове за съкращения на работни места и по-дълги референтни периоди от включените в предложението на Комисията; |
| --- | --- |

33.

приветства предложената разширена мисия на ЕФПГ и неговия по-широк обхват, който ще се прилага за всякакви неочаквани големи преструктурирания, но призовава ЕП и Съвета да се споразумеят за по-ниски прагове за съкращения на работни места и по-дълги референтни периоди от включените в предложението на Комисията;

| 34. | приветства „Договореностите относно бюджетния инструмент за сближаване и конкурентоспособност“ (14 юни 2019 г.) на Еврогрупата, както и намерението на новоизбрания председател на Комисията да създаде този инструмент за еврозоната, с цел да „подкрепи реформите за растеж и инвестициите на държавите членки“ в еврозоната и държавите от ЕС, които желаят да се присъединят към нея; очаква обаче, в съответствие с принципа на субсидиарност, предварително предложение на Комисията за определение на „структурните реформи“, които да отговарят на условията за финансова подкрепа от ЕС. Тези реформи следва да имат европейска добавена стойност, свързана с областите на компетентност на ЕС, да допринасят за изпълнението на определената в Договорите цел за сближаване на Договорите, както и да насърчават дългосрочните инвестиции, включително подобряването на качеството на публичната администрация. Местните и регионалните власти следва да имат пряк достъп до този инструмент в подкрепа на своите проекти за инвестиции и реформи, както и да участват като партньори в разработването и изпълнението на интервенциите на инструмента; |
| --- | --- |

34.

приветства „Договореностите относно бюджетния инструмент за сближаване и конкурентоспособност“ (14 юни 2019 г.) на Еврогрупата, както и намерението на новоизбрания председател на Комисията да създаде този инструмент за еврозоната, с цел да „подкрепи реформите за растеж и инвестициите на държавите членки“ в еврозоната и държавите от ЕС, които желаят да се присъединят към нея; очаква обаче, в съответствие с принципа на субсидиарност, предварително предложение на Комисията за определение на „структурните реформи“, които да отговарят на условията за финансова подкрепа от ЕС. Тези реформи следва да имат европейска добавена стойност, свързана с областите на компетентност на ЕС, да допринасят за изпълнението на определената в Договорите цел за сближаване на Договорите, както и да насърчават дългосрочните инвестиции, включително подобряването на качеството на публичната администрация. Местните и регионалните власти следва да имат пряк достъп до този инструмент в подкрепа на своите проекти за инвестиции и реформи, както и да участват като партньори в разработването и изпълнението на интервенциите на инструмента;

| 35. | приветства намерението на новоизбрания председател на Комисията да пренасочи европейския семестър като инструмент, който да включва целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Въз основа на своя документ за размисъл Комисията следва да предложи в рамките на първите 100 дни от мандата си дългосрочна стратегия за растеж и заетост, която обхваща целите за устойчиво развитие и в която местните и регионалните власти следва да участват като партньори при нейното разработване и изпълнение; |
| --- | --- |

35.

приветства намерението на новоизбрания председател на Комисията да пренасочи европейския семестър като инструмент, който да включва целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР). Въз основа на своя документ за размисъл Комисията следва да предложи в рамките на първите 100 дни от мандата си дългосрочна стратегия за растеж и заетост, която обхваща целите за устойчиво развитие и в която местните и регионалните власти следва да участват като партньори при нейното разработване и изпълнение;

| 36. | изразява отново убеждението си, че ангажиментът за използване на 25 % от бюджета на ЕС за борба с изменението на климата изглежда недостатъчен за постигане на целите на Парижкото споразумение. В следващата финансова рамка следва да бъдат положени усилия за увеличаване на дела на разходите, които могат да допринесат за декарбонизацията на енергийния сектор, промишлеността и транспорта и за предох към кръгова икономика до над 30%. Същевременно следва да се подобри въглеродният отпечатък на бюджета на ЕС, по-специално чрез прекратяване на държавната помощ за изкопаеми горива; |
| --- | --- |

36.

изразява отново убеждението си, че ангажиментът за използване на 25 % от бюджета на ЕС за борба с изменението на климата изглежда недостатъчен за постигане на целите на Парижкото споразумение. В следващата финансова рамка следва да бъдат положени усилия за увеличаване на дела на разходите, които могат да допринесат за декарбонизацията на енергийния сектор, промишлеността и транспорта и за предох към кръгова икономика до над 30%. Същевременно следва да се подобри въглеродният отпечатък на бюджета на ЕС, по-специално чрез прекратяване на държавната помощ за изкопаеми горива;

| 37. | споделя акцента, поставен от новоизбрания председател на Комисията, върху насърчаването на прехода на ЕС към неутралност по отношение на климата до 2050 г. чрез подходящи промишлени стратегии, както и осигуряването на подкрепа за хората и регионите, които са най-силно засегнати, чрез нов Фонд за справедлив преход в размер на 4,8 млрд. евро. Смята, че подобен фонд следва да бъде в тясно взаимодействие с програмите по политиката на сближаване, но трябва да бъде финансиран чрез допълнителни средства, а не за сметка на политиката на сближаване и следва да оставя достатъчна свобода на действие за регионите по отношение на правилата на политиката в областта на конкуренцията; |
| --- | --- |

37.

споделя акцента, поставен от новоизбрания председател на Комисията, върху насърчаването на прехода на ЕС към неутралност по отношение на климата до 2050 г. чрез подходящи промишлени стратегии, както и осигуряването на подкрепа за хората и регионите, които са най-силно засегнати, чрез нов Фонд за справедлив преход в размер на 4,8 млрд. евро. Смята, че подобен фонд следва да бъде в тясно взаимодействие с програмите по политиката на сближаване, но трябва да бъде финансиран чрез допълнителни средства, а не за сметка на политиката на сближаване и следва да оставя достатъчна свобода на действие за регионите по отношение на правилата на политиката в областта на конкуренцията;

| 38. | отбелязва, че в рамките на бюджетната процедура за 2020 г. Европейският парламент предлага две подготвителни действия, свързани с въгледобивните райони в преход; във връзка с това счита, че е наложително да се подготви почвата за създаване на Фонд за справедлив преход, с цел да се гарантира най-ефективната, децентрализирана финансова и политическа подкрепа за периода след 2020 г.; |
| --- | --- |

38.

отбелязва, че в рамките на бюджетната процедура за 2020 г. Европейският парламент предлага две подготвителни действия, свързани с въгледобивните райони в преход; във връзка с това счита, че е наложително да се подготви почвата за създаване на Фонд за справедлив преход, с цел да се гарантира най-ефективната, децентрализирана финансова и политическа подкрепа за периода след 2020 г.;

| 39. | за следващата програма „Творческа Европа“ подчертава, че е необходимо да се намери подходящият баланс между средствата, насочени към основни големи проекти и финансирането на мерки и дейности на местно и регионално равнище, включително от страна на МСП. Освен това подчертава необходимостта от по-добро включване на културата и културното наследство в приоритетите на следващата МФР чрез интегриране в други програми и политики и синергии с тях; |
| --- | --- |

39.

за следващата програма „Творческа Европа“ подчертава, че е необходимо да се намери подходящият баланс между средствата, насочени към основни големи проекти и финансирането на мерки и дейности на местно и регионално равнище, включително от страна на МСП. Освен това подчертава необходимостта от по-добро включване на културата и културното наследство в приоритетите на следващата МФР чрез интегриране в други програми и политики и синергии с тях;

| 40. | подчертава, че в текущия програмен период са предвидени 14 милиарда евро от европейските структурни и инвестиционни фондове за създаването на широколентова инфраструктура. Това не изключва и увеличения на финансовите инструменти (като заеми за финансиране) в сътрудничество с Европейската инвестиционна банка и други банки за развитие; |
| --- | --- |

40.

подчертава, че в текущия програмен период са предвидени 14 милиарда евро от европейските структурни и инвестиционни фондове за създаването на широколентова инфраструктура. Това не изключва и увеличения на финансовите инструменти (като заеми за финансиране) в сътрудничество с Европейската инвестиционна банка и други банки за развитие;

| 41. | разглежда предложението на Комисията за 9,2 милиарда евро за програмата „Цифрова Европа“ за периода 2021—2027 г. като абсолютно базово равнище, като се има предвид, че цифровото сближаване е неразделна част от териториалното сближаване, определено в Договора за ЕС, и изисква запълването на пропуските, съществуващи в ЕС в областта на цифровите умения и цифровите инфраструктури и посочва, че за развитието на изкуствения интелект трябва да бъдат осигурени значителни финансови ресурси; |
| --- | --- |

41.

разглежда предложението на Комисията за 9,2 милиарда евро за програмата „Цифрова Европа“ за периода 2021—2027 г. като абсолютно базово равнище, като се има предвид, че цифровото сближаване е неразделна част от териториалното сближаване, определено в Договора за ЕС, и изисква запълването на пропуските, съществуващи в ЕС в областта на цифровите умения и цифровите инфраструктури и посочва, че за развитието на изкуствения интелект трябва да бъдат осигурени значителни финансови ресурси;

| 42. | във връзка с програмата „Права и ценности“ призовава за насърчаването на мрежа „кореспонденти за Европа“ от страна на европейските институции в сътрудничество с държавите членки, с цел да се информират местните и регионалните представители на изборна длъжност за актуалните европейски теми и да им се даде възможност да отговорят по-най-добър начин на очакванията на гражданите. Това ще спомогне да се противодейства на незаинтересоваността на гражданите спрямо европейските въпроси; |
| --- | --- |

42.

във връзка с програмата „Права и ценности“ призовава за насърчаването на мрежа „кореспонденти за Европа“ от страна на европейските институции в сътрудничество с държавите членки, с цел да се информират местните и регионалните представители на изборна длъжност за актуалните европейски теми и да им се даде възможност да отговорят по-най-добър начин на очакванията на гражданите. Това ще спомогне да се противодейства на незаинтересоваността на гражданите спрямо европейските въпроси;

| 43. | в съответствие с позицията на Европейския парламент относно предложението за Регламент за създаване на фонд „Убежище и миграция“ отправя отново своя призив за пряк достъп на местните и регионалните власти и техните представителни органи до финансирането, предоставено от фонда, наследник на настоящия ФУМИ, и още веднъж изтъква значението на последователното прилагане на принципа на партньорство. Подчертава неотложната необходимост от увеличаване на общия финансов пакет за този фонд, за да се гарантира подходящо финансиране за постигане на неговите цели, както и балансиран подход към всички действия и политики в областта на миграцията и интеграцията; |
| --- | --- |

43.

в съответствие с позицията на Европейския парламент относно предложението за Регламент за създаване на фонд „Убежище и миграция“ отправя отново своя призив за пряк достъп на местните и регионалните власти и техните представителни органи до финансирането, предоставено от фонда, наследник на настоящия ФУМИ, и още веднъж изтъква значението на последователното прилагане на принципа на партньорство. Подчертава неотложната необходимост от увеличаване на общия финансов пакет за този фонд, за да се гарантира подходящо финансиране за постигане на неговите цели, както и балансиран подход към всички действия и политики в областта на миграцията и интеграцията;

| 44. | в съответствие с позицията на Европейския парламент относно предложението за Регламент за създаване на Инструмента за съседство, развитие и международно сътрудничество призовава за включването на местните и регионалните власти — като им се предостави важно място на едно и също равнище с гражданското общество — в тематичния стълб със специален бюджет в размер на 500 милиона евро; |
| --- | --- |

44.

в съответствие с позицията на Европейския парламент относно предложението за Регламент за създаване на Инструмента за съседство, развитие и международно сътрудничество призовава за включването на местните и регионалните власти — като им се предостави важно място на едно и също равнище с гражданското общество — в тематичния стълб със специален бюджет в размер на 500 милиона евро;

| 45. | възлага на председателя да изпрати настоящата резолюция на Европейската комисия, Европейския парламент, финландското председателство на Съвета и председателя на Европейския съвет. |
| --- | --- |

45.

възлага на председателя да изпрати настоящата резолюция на Европейската комисия, Европейския парламент, финландското председателство на Съвета и председателя на Европейския съвет.

Брюксел, 8 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

РЕЗОЛЮЦИИ

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/7

---

Резолюция на Европейския комитет на регионите – Европейският семестър за 2019 г. и с оглед на годишния обзор на растежа за 2020 г.

(2020/C 39/02)

Внесена от политическите групи на ЕНП, ПЕС, Renew Europe, ЕА и ЕКР

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

| — | като взе предвид съобщението на Европейската комисия относно годишния обзор на растежа за 2019 г. (ГОР) (1) и европейския семестър за 2019 г.; |
| --- | --- |

—

като взе предвид съобщението на Европейската комисия относно годишния обзор на растежа за 2019 г. (ГОР) (1) и европейския семестър за 2019 г.;

| — | като взе предвид своята резолюция от 10 октомври 2018 г. относно Икономическите политики за еврозоната и с оглед на Годишния обзор на растежа за 2019 г. (2), както и своето становище от 10 април 2019 г. относно „Европейският семестър и политиката на сближаване: структурни реформи, насочени към дългосрочни инвестиции“; |
| --- | --- |

—

като взе предвид своята резолюция от 10 октомври 2018 г. относно Икономическите политики за еврозоната и с оглед на Годишния обзор на растежа за 2019 г. (2), както и своето становище от 10 април 2019 г. относно „Европейският семестър и политиката на сближаване: структурни реформи, насочени към дългосрочни инвестиции“;

| — | като взе предвид резолюцията на Европейския парламент от 13 март 2019 г. относно европейския семестър за координация на икономическите политики: годишен обзор на растежа за 2019 г. (3); |
| --- | --- |

—

като взе предвид резолюцията на Европейския парламент от 13 март 2019 г. относно европейския семестър за координация на икономическите политики: годишен обзор на растежа за 2019 г. (3);

| 1. | приветства поставения в годишния обзор на растежа за 2019 г. акцент върху инвестициите и реформите за насърчаване на устойчив и приобщаващ растеж като начин за подобряване на конкурентоспособността и сближаването между и в рамките на държавите членки и регионите и за координиране на всички инвестиционни политики на ЕС, включително политиката на сближаване; |
| --- | --- |

1.

| 2. | настоява, че за да се гарантира ангажираност със структурните реформи и тяхната ефективност в процеса на европейския семестър, местните и регионалните власти би трябвало да бъдат официално свързани с него, въз основа на принципите на партньорство и многостепенно управление (4) и като се използва предложението на КР за „Кодекс за поведение за участието на местните и регионалните власти в европейския семестър“ (5); |
| --- | --- |

2.

| 3. | отбелязва, че растежът се забавя и че напрежението в търговията и рискът от Брексит без споразумение пораждат несигурност, която обезсърчава инвестициите. Във връзка с това призовава ЕС да разгледа възможността за изпреварващи мерки, за да се даде тласък на инвестиционните програми на ЕС и да се подкрепят онези области, които биха могли да бъдат засегнати най-сериозно от Брексит без споразумение; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че публичните инвестиции на национално равнище са намалели значително и остават твърде незначителни, особено в най-силно засегнати от кризата държави; отбелязва, че в период на сериозни бюджетни ограничения текущите разходи не бяха съкратени в същата степен като инвестициите; подчертава, че поднационалните правителства, които отговарят за повече от половината публични инвестиции в ЕС, трябваше да намалят инвестициите си непропорционално (6); |
| --- | --- |

4.

| 5. | отправя искане към Комисията, преди процеса на реформа на Пакта за стабилност и растеж (ПСР), предвиден за 2020 г., да представи оценка на използването на клаузите за гъвкавост на ПСР от 2015 г. насам. Счита, че реформата на ПСР следва да доведе до по-ясни правила, които да спомогнат за избягване на проциклични фискални политики, да позволят разумно и устойчиво намаляване на дълга на най-уязвимите икономики в условията на ниска инфлация, да премахнат националното съфинансиране на програмите в областта на политиката на сближаване от счетоводното отчитане на таваните на ПСР и да въведат „златно правило“ на публичното счетоводство, което да осигури на публичните органи на всички равнища необходимото фискално пространство за предприемане на дългосрочни инвестиции, които са нужни за осигуряване на устойчиво развитие; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че държавите членки с налични фискални възможности би трябвало да се ангажират с публичните инвестиции, необходими за насърчаване на дългосрочен растеж, които биха намалили макроикономическите дисбаланси в ЕС и еврозоната; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подкрепя категорично ангажимента на новоизбрания председател на Комисията да пренасочи европейския семестър като инструмент, който да включва целите на ООН за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

7.

| 8. | приветства по принцип намерението на новоизбрания председател на Комисията да предложи план за инвестиции за устойчива Европа, който да предоставя инвестиции в размер на 1 трилиона евро през следващото десетилетие във всяко кътче на ЕС, но очаква допълнителни разяснения относно начина, по който този план ще бъде свързан по-специално с програмата InvestEU, и по какъв начин се очаква той да засегне инвестициите в регионите и градовете на ЕС. Подкрепя също така намерението на новоизбрания председател на Комисията да предложи стратегия за зелено финансиране; |
| --- | --- |

8.

| 9. | споделя акцента, поставен от новоизбрания председател на Комисията върху насърчаването на прехода на ЕС към неутралност по отношение на климата до 2050 г. чрез подходящи промишлени стратегии, както и осигуряването на подкрепа за хората и регионите, които са най-силно засегнати, чрез нов Фонд за справедлив преход. Смята, че този фонд би трябвало по-специално да спомага за смекчаване на социалните, социално-икономическите и екологичните последици от структурната трансформация в европейските въгледобивни региони; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава, че търговските споразумения, договорени и сключени от Европейския съюз, следва да допринасят за постигането на целите за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отбелязва, че темпът на изпълнение на специфичните за всяка държава препоръки остава бавен и неравномерен, и счита, че това е също така резултат от липсата на ангажираност и недостатъчния административен и институционален капацитет; подчертава, че през 2019 г. 137 от отделните препоръки, отправени в рамките на по-широкообхватните специфични за всяка държава препоръки (подпрепоръки), или са били пряко/непряко насочени към МРВ, или са имали териториално въздействие (повишение спрямо 120-те през 2018 г.), което понастоящем представлява 62 % от всички подпрепоръки за 2019 г. (7) 112 от тези подпрепоръки са свързани с пречки пред инвестициите, в сравнение със 79 през 2018 г., в резултат на по-силния акцент на европейския семестър върху инвестициите през тази година, а 26 са за подобряване на административния капацитет на местните и регионалните власти и са отправени към 17 държави членки. Подчертава, че тези констатации изтъкват ролята на местните и регионалните власти за изпълнението на целите на европейския семестър, което не е признато в достатъчна степен в процеса на управление на семестъра; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава, че в 55 подпрепоръки, включени в специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., се разглежда ролята на местните и регионалните власти в прилагането на европейския стълб на социалните права. Тъй като социалните различия често се коренят в регионалните различия, те би трябвало да бъдат подробно анализирани в докладите по държави и в националните програми за реформи. Припомня, че КР, в сътрудничество с Евростат, допринесе за изготвянето на методологическо проучване относно това как да се състави европейски регионален набор от социални показатели, който би могъл да се използва в контекста на европейския семестър за наблюдение на напредъка на европейския стълб на социалните права, и приканва следващата Комисия да продължи да подкрепя този процес; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отчита многогодишната оценка на Европейската комисия за изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, която показва, че повече от две трети от специфичните за всяка държава препоръки, отправени до 2018 г., са изпълнени поне с „известен напредък“ (8), но отново изразява съжаление за продължаващата липса на прозрачност по отношение на критериите, на които се основава тази оценка; |
| --- | --- |

13.

| 14. | приветства насоките за програмиране на ЕСИ фондовете за периода 2021—2027 г., включени в докладите по държави (приложение Г); отбелязва обаче, че основният анализ на регионалните различия все още е недостатъчен, включително поради факта, че местните и регионалните власти не са били привлечени за участие в неговата подготовка, както е видно от проведено от КР проучване след публикуването на докладите по държави; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че европейският семестър би трябвало да оценява състоянието на изпълнението на инвестиционните политики на годишна основа; подчертава, че местните и регионалните власти, чрез техните представителни организации, би трябвало да бъдат включени в тази оценка от момента на публикуването на докладите по държави, включително в диалога между отговорния заместник-председател на Комисията и държавите членки; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че липсата на структурирано и постоянно участие на местните и регионалните власти в рамките на европейския семестър, по-специално при разработването и изпълнението на националните програми за реформи, води до асиметрия, която е централизирана и низходяща, и политика на сближаване, която е под съвместно управление и децентрализирана. Предлага този въпрос да бъде разгледан спешно, като се разшири обхватът на настоящия Кодекс на поведение за партньорство, така че да обхване политическия процес на европейския семестър; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава, че националната програма за реформи (НПР) е и единственият документ, с който всяка държава — членка на Европейския съюз, представя ежегодно на Европейската комисия конкретните политики, които възнамерява да прилага, за да постигне общите цели, устойчивостта на публичните финанси и да извърши структурните реформи, както и да представи предложенията за постигане на целите за растеж и заетост, в съответствие с препоръките, отправени в рамките на европейския семестър и десетгодишните цели на стратегията „Европа 2020“. Поради това, като прилагат напълно принципа на многостепенното управление, регионите би трябвало да участват в съставянето на НПР, както вече някои държави правят, използвайки самия НПР като механизъм за интегрирано планиране на действията на място, също и с оглед на новостите, въведени с регламентите на ЕС за програмния период 2021—2027 г., които са предназначени за привеждането в съответствие с европейския семестър; във връзка с това припомня, че КР е изготвил европейски регионален набор от социални показатели (9), приема положително предложението за добавяне на регионално измерение в процеса на европейския семестър и изразява желание за бързото му въвеждане. |
| --- | --- |

17.

| 18. | изразява отново своето съжаление, че Европейската комисия все още не е изготвила определение за „структурни реформи“ в контекста на икономическото управление на ЕС и на евентуалната подкрепа по линия на програми на ЕС като предложената Програма за подкрепа на реформите. Съгласно принципа на субсидиарност обхватът на структурните реформи, които могат да получават подкрепа от страна на ЕС, би трябвало да включва само стратегически области, които имат отношение към постигането на целите на Договора и са пряко свързани с правомощията на ЕС; |
| --- | --- |

18.

| 19. | очаква европейският семестър да осигури широкообхватна, координирана и интегрирана ответна реакция от страна на ЕС на отрицателното въздействие на демографските промени, особено чрез засилване на ефективността на политиката на сближаване и чрез насърчаване на регионални стратегии, по-специално тези, които имат за цел развитие на интелигентни и конкурентоспособни селски райони; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отбелязва, че специфичните за всяка държава препоръки определят пазара на жилища като критичен за финансовата стабилност и че недостигът на подходящи и достъпни жилища е нарастващ проблем в няколко държави членки. Този анализ засилва аргументите в полза на оценка на необходимостта от европейска програма за жилищно настаняване, като се остави широка свобода на преценка на държавите членки в тяхната сфера на отговорност (10); |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава, че многостранното сътрудничество и основаният на правила световен ред са в интерес на ЕС и трябва да бъдат защитавани. Във връзка с това приветства инициативите, които имат за цел постигането на еднакви условия на конкуренция и налагат строги мерки по отношение на държавите, които се конкурират чрез дъмпинг, дерегулиране или субсидиране; предупреждава обаче, че правилата на ЕС по отношение на вътрешната политика в областта на конкуренцията са много по-строги, отколкото в международен план и следователно съществува риск европейските предприятия да бъдат поставени в неизгодно положение в световен мащаб; |
| --- | --- |

21.

| 22. | счита, че договарянето на споразумения за свободна търговия следва да се извършва въз основа на достатъчно информация, наред с другото, чрез регионални оценки на въздействието, тъй като те биха улеснили ранното установяване и количественото определяне на евентуални асиметрични въздействия върху европейските региони, така че да се даде възможност за бърза реакция на публичните политики; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подкрепя призива на Европейския съвет (11) за интегриран политически подход към задълбочаването и укрепването на единния пазар, разработването на подходяща за бъдещето промишлена политика, насочена към цифровата революция и гарантирането на справедливо и ефективно данъчно облагане; |
| --- | --- |

23.

| 24. | приветства доклада на групата на високо равнище на Европейската комисия относно бъдещето на европейската промишленост (12), в който се очертава дългосрочна визия за европейска промишлена стратегия и се подчертава регионалното измерение на една подобна стратегия; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава отново за засилване на подкрепата на ЕС за паневропейско и междурегионално сътрудничество, което се съсредоточава върху развиването на синергии и достигането на критична маса в съвместни инвестиции за иновации в промишлените вериги за създаване на стойност в цяла Европа, както и върху реализирането на потенциала на кръговата икономика и икономиката, неутрална по отношение на въглеродните емисии; |
| --- | --- |

25.

| 26. | признава, че конкурентоспособността на европейската икономика и промишленост се основава на предприемаческия и иновативен потенциал на МСП; призовава Европейската комисия и Съвета да вземат предвид специфичните потребности на МСП при разработването на дългосрочни икономически стратегии на ЕС, включително мерки за премахване на съществуващите пречки пред свободното движение на стоки и услуги в единния пазар на ЕС, които в частност възпрепятстват растежа на европейските МСП; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подчертава, че подобряването на местните и регионалните обществени поръчки ще донесе значителни ползи по отношение на конкурентоспособността и ефективността. Това се потвърждава от аналитичната работа на КР, която показва, че сложността на настоящите правила за възлагане на обществени поръчки и тенденциите за прекомерно регулиране в много държави членки увеличават вероятността от грешки и последващ риск от съдебни действия, което от своя страна води до твърде предпазливи по отношение на риска стратегии за възлагане на обществени поръчки сред много местни и регионални власти; |
| --- | --- |

27.

| 28. | възлага на председателя да изпрати настоящата резолюция на Европейската комисия, Европейския парламент, финландското председателство на Съвета и председателя на Европейския съвет. |
| --- | --- |

28.

Брюксел, 9 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Съобщение на Комисията от 21 ноември 2018 г., озаглавено „Годишен обзор на растежа за 2019 г.: За по-силна Европа в условията на глобална несигурност“ (COM(2018)0770).

1

Годишен обзор на растежа за 2019 г.: За по-силна Европа в условията на глобална несигурност

(2)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03900-00-00-res-tra-bg.docx/content.

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0201_BG.html.

3

(4)  „Европейският семестър и политиката на сближаване: структурни реформи, насочени към дългосрочни инвестиции“, прието с единодушие на пленарната сесия на КР на 10 април 2019 г. https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-05504-00-00-ac-tra-bg.docx/content.

4

(5)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-05386-00-00-ac-tra-bg.docx/content.

5

(6)  https://www.eib.org/attachments/efs/economic_investment_report_2018_key_findings_en.pdf.

6

(7)  КР, Европейският семестър през 2019 г. Териториален анализ на специфичните за всяка държава препоръки

7

Европейският семестър през 2019 г. Териториален анализ на специфичните за всяка държава препоръки

(https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/welcome.aspx#).

(8)  Съобщение на Комисията относно специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., стр. 3.

8

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?qid=1560257977630&uri=CELEX%3A52019DC0500.

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/European%20Regional%20Social%20Scoreboard/European-Regional-Social-Scoreboard.pdf?_cldee=bWF0dGhpZXUuaG9ybnVuZ0Bjb3IuZXVyb3BhLmV1&recipientid=contact-09d0f0455cf2e4118a29005056a05119-28d790990cbf4dcc890968d369dec000&esid=8685471a-6dd4-e911-8116-005056a043ea.

9

(10)  Параграф 20 от резолюцията на КР относно предложенията за новия законодателен мандат на Европейския съюз, 27 юни 2019 г. https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-02550-00-01-res-tra-bg.docx/content.

10

(11)  Както е отразено в заключенията му от 20 юни 2019 г. https://www.consilium.europa.eu/media/39922/20-21-euco-final-conclusions-en.pdf.

11

(12)  Публикуван на 26 юни 2019 г.https://ec.europa.eu/growth/industry/policy/industry-2030_en#vision2030.

12

---

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/11

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Препоръки за успешно разработване на стратегии за регионално развитие след 2020 г.

(2020/C 39/03)

| Докладчик | : | Adam Struzik (PL/ЕНП), маршал на Мазовското воеводство |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Adam Struzik (PL/ЕНП), маршал на Мазовското воеводство

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | отправя препоръки за ефективното разработване на стратегии за регионално развитие за периода след 2020 г., опирайки се на анализа на спецификите на стратегическото положение на регионите, отчитайки предизвикателствата, пред които са изправени регионите и възползвайки се от досегашния опит на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че отправените препоръки включват само приоритетните области за инвестиции и рамковите условия за ефективни стратегии за регионално развитие; |
| --- | --- |

2.

| 3. | посочва, че с оглед на реалните нужди местните и регионалните власти трябва да имат ясно определени средносрочни и дългосрочни стратегии за развитие, основани както на очакваните тенденции и предизвикателства, така и на специфичните характеристики на техните територии; |
| --- | --- |

3.

| 4. | припомня, че същността на стратегическото планиране на административно-териториалната единица (регион, област, окръг и община) е оптимизирането на нейното функциониране и развитие, опирайки се на устойчивото преобразуване на регионалните фактори и ресурси в стоки и услуги; |
| --- | --- |

4.

| 5. | посочва, че стратегиите за развитие са един от основните инструменти за регионалното и местното управление. Това са документи, които определят насоката на решенията и действията за определяне на целите и приоритетите в тясна връзка с визията за бъдещото развитие на Европа; |
| --- | --- |

5.

| 6. | отбелязва, че във връзка с това стратегиите за регионално развитие и стратегиите за интелигентна специализация представляват важен инструмент, тъй като осигуряват синергиен ефект и взаимно допълване между отделните секторни инструменти и привличат заинтересованите страни по подходящ начин, в съответствие с ориентирания към местните условия подход към икономическото, социалното и териториалното развитие; |
| --- | --- |

6.

| 7. | привлича вниманието върху несъответствието между европейския семестър и целите на политиката на сближаване. Политиката на сближаване е самостоятелна политика и целта на Договора (икономическо, социално и териториално сближаване) трябва да бъде запазена във всеки един момент. Това изисква да се обърне внимание на степента на свързаност между специфичните за всяка държава препоръки и програмите за сближаване, а също и на значението на сътрудничеството между националните, регионалните и местните власти както по отношение на националните програми за реформи (НПР), така и по отношение на програмите за сближаване; |
| --- | --- |

7.

Препоръка 1: Стратегическото регионално планиране като отправна точка за успешно развитие

| 8. | припомня, че съгласно Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) укрепването на икономическото, социалното и териториалното сближаване на Европейския съюз е една от основните цели на ЕС; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че политиката на сближаване следва да съчетава стратегическите цели за посрещане на предизвикателствата на европейско и световно равнище с дългосрочните регионални и местни стратегии за развитие в държавите членки и тяхното изпълнение по места; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава, че многобройните предизвикателства, пред които са изправени градовете и регионите, имат силно териториално измерение, тъй като въздействието им надхвърля административните единици и граници. Затова изтъква, че предизвикателствата, свързани с развитието, не могат да бъдат посрещнати само от администрацията, отговаряща за отделни територии, но в съответствие с принципа на субсидиарност съгласно член 5, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) всяка администрация има пълна свобода при определянето на политическите насоки за развитие и на визия за своята общност; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава значението на териториалните стратегии за насочване на инвестициите по интегриран и координиран начин. „Интегриран“ означава, че всички равнища на управление — от местното до европейското, работят заедно за постигане на целите на дадена територия. „Координиран“ означава, че различните източници на финансиране допринасят за постигането на едни и същи договорени териториални цели по взаимно допълващ се начин; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава, че е много важно финансовите и стратегическите решения да се основават на актуалните показатели за социално-икономическо развитие. Предложенията за финансовите перспективи за 2021—2027 г. се основават на данни за периода 2014—2016 г., което значително изкривява представата за настоящата социално-икономическа ситуация в регионите. Показателите, които ще бъдат анализирани, следва да обхващат най-много последните три години, предшестващи съответния финансов период, т.е. 2017—2019 г.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава необходимостта настоящите статистически подразделения да се вземат предвид при изготвянето на бъдещата политика за развитие, по-специално по отношение на многогодишната финансова рамка на Европейския съюз (МФР) за финансовите перспективи за периода 2021—2027 г. и по-нататък. Затова призовава Европейската комисия при изготвянето на МФР, да преразгледа основно своя подход в тази област; |
| --- | --- |

13.

| 14. | посочва, че в работата за промяна на подхода и изпълнението на препоръките следва да бъде включен Евростат, който би трябвало да засили работата си за подобряване на системата за събиране и обработване на данни с цел адаптиране към новите потребности и подобряване на сътрудничеството и повишаване на ефективността на събирането на данни; |
| --- | --- |

14.

| 15. | припомня, че БВП е показател за измерване на производството и не измерва устойчивостта на околната среда, ефективното използване на ресурсите, социалното приобщаване и социалния напредък като цяло. Във връзка с това посочва необходимостта от включване на допълнителни показатели, които да измерват качеството на живот по един по-справедлив и по-ясен начин и да служат като допълнение на БВП; |
| --- | --- |

15.

| 16. | призовава за разработването на ясни и измерими показатели, които да отчитат изменението на климата, биологичното разнообразие, ефективното използване на ресурсите и социалното приобщаване. Освен това призовава да се разработят показатели, които да са съсредоточени в по-голяма степен върху ситуацията на домакинствата, и да отразяват техните доходи, равнище на потребление и благосъстояние; |
| --- | --- |

16.

Препоръка 2: Целите за устойчиво развитие (ЦУР) като основа за дългосрочна стратегия на градовете и регионите

| 17. | припомня, че както стратегията „Европа 2020“, така и общата стратегическа рамка предоставиха рамка и ръководни принципи за подготовката на споразумения за партньорство и програми за политиката на сближаване за периода 2014—2020 г., по-специално за координацията между европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) и други инструменти; |
| --- | --- |

17.

| 18. | изтъква необходимостта от разработване на дългосрочна политика на равнище Европейски съюз, която да замени стратегията „Европа 2020“ и да даде възможност за изготвянето на национални и регионални или местни стратегии за постигането на целите за устойчиво развитие, като се отчитат ползите и от създаването на трансгранично партньорство за разглеждане на общи предизвикателства; |
| --- | --- |

18.

| 19. | приветства документа на ЕС, който поставя началото на дебата „Към устойчива Европа до 2030 г.“ и призовава Комисията и Европейския съвет да признаят изпълнението на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие и нейните 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР) като приоритет на политическата програма и основна цел на следващия стратегически план на Европейския съюз за периода 2019—2024 г. и след това; |
| --- | --- |

19.

| 20. | припомня, че изпълнението на целите за устойчиво развитие и свързаните с тях политически стратегии следва да се определя в съответствие с принципа на многостепенно управление, привличайки за участие всички равнища на управление и съответните заинтересовани страни и генерирайки набор от диференцирани цели на национално, регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

20.

| 21. | посочва, че 17-те цели за устойчиво развитие не включват конкретна регионална цел, свързана с целите на ДФЕС за гарантиране на устойчиво регионално развитие в Европейския съюз и намаляване на различията между равнищата на развитие на различните региони, така че нито една територия да не изостава; |
| --- | --- |

21.

| 22. | препоръчва при разработването на стратегии за регионално или местно развитие градовете и регионите да вземат под внимание като ръководен принцип целите за устойчиво развитие, особено с оглед на факта, че стратегията за устойчива Европа 2030 тепърва трябва да бъде разработена. Това изисква също градовете и регионите като субекти, отговорни за вземането на решения, които са най-близо до своите граждани, предприятия и местни общности, да адаптират целите за устойчиво развитие към специфичните характеристики по места; |
| --- | --- |

22.

Препоръка 3: Градовете и регионите следва да основават своите стратегии за регионално развитие на задълбочена оценка на перспективите

| 23. | подчертава, че за изготвянето на ефективни стратегии за регионално развитие следва да се вземат предвид бъдещите тенденции. Затова дългосрочното планиране, прогнозите и другите стратегически методи за прогнозиране са важни инструменти за оформяне на регионалната политика в бъдеще; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава, че за да се постигне успех на равнището на целия ЕС, е необходимо регионалните стратегии за развитие след 2020 г. да се обвържат с новата териториална програма; |
| --- | --- |

24.

| 25. | отбелязва, че ключовите бъдещи предизвикателства, свързани с развитието, които трябва да бъдат преодолени чрез регионалните стратегии, са свързани с мегатенденциите или промените в околната среда, които ще имат съществени последици за икономиките и обществата във всички региони на Европейския съюз; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подчертава, че технологичните промени ще окажат значително въздействие върху социално-икономическото развитие, като се има предвид, че технологиите, свързани с автоматизацията и машинното самообучение, могат да окажат значително въздействие върху пазарите на труда. Освен това редица нововъзникващи технологии могат да бъдат от полза за селските райони, като намалят проблемите, свързани с ниската гъстота на населението и дългите разстояния; |
| --- | --- |

26.

| 27. | посочва, че за използването на новите технологии е наложително да се изгради основната техническа инфраструктура. Но много от ползите от нововъзникващите технологии няма да възникнат автоматично. Те изискват допълващи политики, например, за да се гарантира, че хората разполагат с подходящите умения да използват технологиите; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава необходимостта от цялостно прилагане на европейския стълб на социалните права. Въпреки че социалният напредък в Европейския съюз е очевиден, принципите на социалния стълб трябва да бъдат въведени по-добре на всички равнища на управление. Във връзка с това социалният фонд изпълнява ролята на свързващо звено между целите на социалния стълб и регионалната нужда от мерки и инвестиции за развитието на даден регион, като например осигуряването на необходимите умения; |
| --- | --- |

28.

| 29. | констатира нови развития на пазара на труда, свързани с цифровизацията. Поради това призовава за нови бизнес модели, които да не нарушават трудовите права и за нови форми на заетост, които да гарантират справедливо заплащане, социална сигурност и защита срещу дискриминация; |
| --- | --- |

29.

| 30. | посочва необходимостта от засилване на съгласуваността на териториалното устройство, като се отчитат аспектите на адаптирането към изменението на климата. Припомня също така, че териториалното устройство е от ключово значение за ограничаването на рисковете, свързани с увеличаването на екстремните метеорологични явления и природните бедствия; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подчертава важната роля на зелената и синята инфраструктура за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптирането към него и спиране на загубата на биологично разнообразие; Освен това призовава държавите членки и регионалните и местните власти да вземат предвид биологичното разнообразие в процеса на вземане на решения и в стратегическите документи; |
| --- | --- |

31.

| 32. | изразява съжаление, че Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) беше изваден от Регламента за общоприложимите разпоредби. Наред с различаващите се разпоредби в секторните регламенти, това ще затрудни координацията на мерките за адаптиране към изменението на климата и биологичното разнообразие, както и на цялостните междуфондови стратегии и структурите за сътрудничество на регионално равнище; |
| --- | --- |

32.

| 33. | подчертава необходимостта да се вземе под внимание въздействието върху околната среда от самото начало на стратегическото планиране на инфраструктурата и да се използват правилно съответните стратегически екологични оценки и оценки на въздействието върху околната среда, което също ще доведе до по-малки проблеми на по-късния етап на одобряването и изпълнението на проектите; |
| --- | --- |

33.

| 34. | посочва, че териториалният подход трябва да отчита регионалната и местната идентичност и припомня, че отделните общности имат пряка отговорност и компетентност в определянето на политиките, в съответствие със своите териториални, социални и културни особености. Следва да се подчертае, че всеки регион притежава свои собствени уникални характеристики, които са важен фактор за развитието и справянето с кризи; |
| --- | --- |

34.

| 35. | отбелязва критично, че в стратегията „Европа 2020“ за по-нататъшното развитие на Европейския съюз не е била отчетена културата. Ето защо Комитетът призовава културата, заедно с нейните институции и обекти, да бъде призната за стратегическа област в следващата стратегия и предстоящото планиране на политиката. В този контекст призовава регионите, които възприемат своето културно наследство като особено значим актив, да го вземат предвид в своите стратегии за интелигентна специализация; |
| --- | --- |

35.

Препоръка 4: Инвестиране в изграждането на институционален и административен капацитет като предпоставка за ефективни публични разходи

| 36. | подчертава, че успешното интегрирано разработване на политики зависи в решаваща степен от качеството на националните и регионалните администрации и че институционалният и административният капацитет е ключов фактор за правилното управление на програмите на европейските структурни и инвестиционни фондове, а също така и важен фактор, допринасящ за икономическия просперитет като цяло; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подчертава, че според много проучвания ефективността на публичните разходи е свързана в по-голяма степен с доброто управление и ефективността на институциите, отколкото с макроикономическите фактори. Следователно възвръщаемостта на инвестициите е пряко свързана с равнището на инвестициите, но и с качеството на управлението; |
| --- | --- |

37.

| 38. | счита лидерството (и управлението като цяло) за ключов елемент за успешното прилагане на стратегии за регионално и местно развитие. Затова отбелязва, че както Европейският съюз, така и градовете и регионите се нуждаят от лидери, които не се страхуват да определят визията за развитието на своите административно-териториални единици и да я представят в стратегии за развитие. Дейността на регионалните власти е задължително условие за развитието на региона; |
| --- | --- |

38.

| 39. | призовава за адекватна подкрепа за развитието на цифрови умения и компетентности на гражданите на всички образователни равнища. Счита, че развитието на цифровите умения на работниците в Европейския съюз е необходимо, за да се отговори на трансформацията на пазара на труда и за да се избегнат недостиг или несъответствия между търсенето и предлагането на умения; |
| --- | --- |

39.

Препоръка 5: Насърчаване на синергии между фондовете и други участници

| 40. | припомня, че политиката на сближаване, както и всички политики на Европейския съюз, трябва да допринася за постигането на ключовите цели, залегнали в Договорите. От друга страна, останалите политики на Европейския съюз също трябва да допринасят за постигането на целите на Договора в областта на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

40.

| 41. | отбелязва, че въпреки заложените в Договора специфични задачи на всеки един от европейските структурни и инвестиционни фондове, които продължават да бъдат актуални, те могат съвместно да постигнат целите на политиката на сближаване и всеки от тези фондове допринася за постигането на задачите на останалите; |
| --- | --- |

41.

| 42. | подчертава, че за да се гарантират синергии и да се увеличат въздействието и ефективността на различните инструменти, от решаващо значение е да се адаптират стратегиите и начините за интервенция, както и сътрудничеството между различните участници от най-ранните етапи на процеса на програмиране; |
| --- | --- |

42.

| 43. | посочва значението на прозрачността и стратегическото използване на обществените поръчки на всички равнища на управление, по-специално по отношение на ясните и недвусмислени правила. В този контекст следва да се избягват разминавания между държавите членки, различните равнища на управление или държавите членки и Европейската комисия и да се сведе до минимум административната тежест; |
| --- | --- |

43.

| 44. | счита, че инициативите, стратегиите, плановете за действие и публично-частните партньорства в областта на природните науки, технологиите, инженерството, изкуството и математиката (НТИИМ) на местно и регионално равнище могат да играят важна роля за намаляването на различията в развитието в цяла Европа. Третирането на образованието в областта на НТИИМ като приоритет на местно и регионално равнище и даването на приоритет на инициативи за сътрудничество и инвестиции в тяхното развитие могат да допринесат значително за намаляване на вредните последици от „изтичането на мозъци“; |
| --- | --- |

44.

Препоръка 6: Териториално сътрудничество във функционалните райони

| 45. | отбелязва, че административните граници често не съответстват на икономическите връзки в цялата териториална единица. Например могат да съществуват важни връзки между градовете и околните райони, от които се придвижват работещите в градовете, между селските и градските райони или между съседни региони в различни държави; |
| --- | --- |

45.

| 46. | подчертава, че почти при всеки въпрос, свързан с развитието, териториалното въздействие излиза извън рамките на местните области и административните граници и че решенията на различните равнища трябва да се вземат съвместно. Тези решения трябва да бъдат предшествани от съвместен диалог от самото начало, когато се търсят отговори на тези въпроси; |
| --- | --- |

46.

| 47. | посочва, че следва да се обърне специално внимание и на отдалечените, периферните, слабо населените, изолираните и граничните региони, както и на тези, които са изправени пред специфични предизвикателства — по-специално планинските, островните — и могат, в някои случаи, да изостават в развитието си, по-специално по отношение на подобряването на тяхната свързаност и на развитието на връзките между тях; |
| --- | --- |

47.

| 48. | препоръчва разработването на общи стратегии за функционалните райони и, доколкото е възможно, адаптиране на съответните стратегии и програми; |
| --- | --- |

48.

Препоръка 7: проекти за сътрудничество със съседни държави или регионални програми по ЕСИ фондовете

| 49. | препоръчва на управляващите органи да се възползват в пълна степен от възможностите, предлагани от Регламента за общоприложимите разпоредби за политиката на сближаване (член 57, параграф 4 от предложението на Европейската комисия), за да планират проекти за междурегионално или трансгранично сътрудничество с регионалните програми по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове с цел насърчаване на трансграничните функционални райони. При разработването на такива проекти е необходима и тясна координация със съответните програми по INTERREG, за да се осигури взаимно допълване и да се избегне дублирането; |
| --- | --- |

49.

| 50. | отново изразява своята подкрепа за предложения европейски трансграничен механизъм, който би бил от изключително значение за премахване на пречките и бариерите пред трансграничното сътрудничество; |
| --- | --- |

50.

| 51. | подчертава, че е важно Европейският съюз да стартира истинска стратегия за културна дипломация. За тази цел е необходимо да се насърчават комуникацията и обменът в областта на изкуството и културата между регионите на Европейския съюз — особено най-отдалечените региони — и трети държави, включително чрез мерки за улесняване на пътуването на хора на изкуството до трети държави и представянето на тяхното творчество в тези държави, и обратно; |
| --- | --- |

51.

Препоръка 8: Насърчаване на териториалния подход чрез използване на пълния потенциал на интегрираните инструменти като воденото от общностите местно развитие (ВОМР) и интегрираните териториални инвестиции (ИТИ)

| 52. | подчертава, че засилването на сближаването на регионално и местно равнище, включително през границите, изисква ориентиран към местните условия подход „от долу нагоре“ с цел разработване на подходящи решения по места; |
| --- | --- |

52.

| 53. | препоръчва разработването на териториални стратегии в рамките на всички програми. Във връзка с това подчертава добавената стойност на програмите, финансирани от няколко фонда, и насърчава по-широкото използване на териториалните инструменти във функционалните райони; |
| --- | --- |

53.

| 54. | подчертава ролята на воденото от общностите местно развитие (ВОМР) като специфичен инструмент, който да се използва на подрегионално равнище и да допълва други форми на подкрепа на местно равнище; |
| --- | --- |

54.

| 55. | посочва, че участието, консултациите и сътрудничеството на местните общности и всички местни публични и частни субекти представляват специфична добавена стойност на ВОМР и гарантира използването на местни експертни знания и отчитането на специфичните потребности на административно-териториалните единици; |
| --- | --- |

55.

| 56. | привлича вниманието върху важната роля на интелигентната специализация за укрепването на регионалните системи за иновации, обмена на знания между регионите и увеличаването на синергиите, по-специално с помощта на европейското финансиране на научните изследвания. |
| --- | --- |

56.

Брюксел, 8 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

СТАНОВИЩА

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/16

---

Становище на Европейския комитет на регионите — По-добра информираност относно политиката на сближаване

(2020/C 39/04)

| Докладчик | : | Adrian Ovidiu TEBAN (RO/ЕНП), кмет на град Куджир |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Adrian Ovidiu TEBAN (RO/ЕНП), кмет на град Куджир

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи съображения:

| 1. | посочва, че политиката на сближаване представлява около една трета от бюджета на ЕС — 351 милиарда за програмния период 2014—2020 г. Това предоставя дългосрочна инвестиционна рамка за регионите и държавите членки и осигурява по-надеждно планиране в сравнение с националните годишни или двугодишни бюджети; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва, че повишаването на видимото присъствие на ЕСИ фондовете може да допринесе за подобряване на начина, по който се възприема ефективността на политиката на сближаване, и за укрепване на доверието на гражданите в европейския проект; от съществено значение е обаче наличието на съгласуван канал за комуникация, не само от горе надолу по отношение на конкретните резултати на ЕСИ фондовете, но и от долу нагоре, за да могат местните власти и заинтересованите страни да бъдат информирани за възможностите за финансиране с допълнителната полза увеличаване на участието на обществеността в процесите на изпълнение; |
| --- | --- |

2.

| 3. | по принцип комуникацията би трябвало да бъде неразделна част от изготвянето и прилагането на политиките. Осведомеността сред бенефициерите и гражданското общество относно финансираните от ЕС местни проекти е от съществено значение въпреки различните суми за финансиране в отделните региони, като осведоменост може да бъде постигната единствено чрез общи усилия на всички равнища на управление. Моделът на многостепенно управление и принципът на партньорство, основани на засилена координация между публичните органи, както и икономическите и социалните партньори и гражданското общество могат да допринесат за по-ефективна комуникация относно целите на политиките на ЕС и резултатите от тях; |
| --- | --- |

3.

| 4. | изтъква, че управляващите органи на оперативните програми, финансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове), трябва да оповестяват целите, възможностите за финансиране и резултатите от програмите и проектите в областта на политиката на сближаване; следователно една основна задача за управляващите органи и бенефициерите в държавите членки е да разглеждат въпроси от рода на това какви възможности за финансиране съществуват, как бенефициерите могат да разрешат въпроси във връзка с публичността или за кого е финансирането и с каква цел; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отбелязва, че политиката на сближаване на ЕС и интервенциите по линия на нейните фондове се придружават от изисквания за информация и публичност, което означава, че националните и регионалните власти, на които е възложено изпълнението, както и крайните бенефициери са правно задължени да извършват комуникационни дейности. През последните три десетилетия тези изисквания се променят от обикновени мерки за информация, например възпоменателни табели, до по-комплексни комуникационни стратегии, включително многогодишни стратегии, годишни планове, минимални изисквания и оценки, които се извършват за всяка оперативна програма; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че информирането на потенциалните бенефициери относно възможности за финансиране е основна част от управлението на програмата. С цел да се гарантира, че политиката на сближаване инвестира в най-подходящите и иновативни проекти, трябва да бъде информирана възможно най-широка аудитория от потенциални бенефициери; това може да бъде постигнато не само чрез извеждане на преден на възможностите за инвестиции, но и чрез представяне на постигнатите резултати и най-добрите практики; |
| --- | --- |

6.

| 7. | посочва, че политиката на сближаване на ЕС е с доказано положително въздействие както върху икономиката, така и върху живота на гражданите, но изразява съжаление във връзка с факта, че комуникацията относно резултатите невинаги е добре осъществявана, а осведомеността за положителните последици през последното десетилетие се запазва постоянно ниска — според експресно проучване на Евробарометър през 2017 г. едва 35 % от гражданите на ЕС са чували за съфинансирани от ЕС проекти в района, в който живеят. Хората, които са чували за тези проекти обаче, заявяват, че въздействието върху развитието на регионите е било положително (78 %); |
| --- | --- |

7.

| 8. | отбелязва, че според същото проучване на Евробарометър степента на информираност за европейските политики на сближаване все още е ниска, а източниците на информация обикновено не са много диверсифицирани. Като цяло през следващия програмен период след 2020 г. би трябвало да се постави много по-силен акцент на цифровата комуникация; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава отбелязания неравномерен напредък в държавите членки във връзка с рационализирането на административните процедури по отношение на по-широката мобилизация и участие на регионалните и местните партньори, включително икономически и социални партньори, както и представители на гражданското общество, и подчертава значението на участието на обществеността в социалния диалог. Добре е да се отбележи, че за най-голям приоритет се смятат инвестициите в региони с висока безработица. Акцентът на най-важните области за инвестициите по линията на европейската регионална политика би трябвало да се постави е върху образованието, здравеопазването и социалните инфраструктури, които се считат за по-важни области за инвестиции. Освен това „политиката на сближаване е основният инвестиционен инструмент на ЕС, чрез който регионите и градовете да изпълняват целите за устойчиво развитие“; този подход ще е необходимо условие за разширяване на „локализацията“ на ЦУР и насърчаване на тяхното изпълнение чрез политиката на сближаване (1), с което да се проправи пътят от линейна към кръгова икономика (2); |
| --- | --- |

9.

| 10. | посочва, че както възприемането на политиката на сближаване, така и подкрепата за ЕС могат да се различават между отделните групи от населението и между регионите. Въпреки това са необходими допълнителни доказателства, за да се извлекат ясни заключения в това отношение. За тази цел ще се изисква информация за представителни извадки от хора за всички региони на ЕС. Поради това, когато се планира дадено проучване на Евробарометър да бъде представително във всички региони на ЕС (ниво 2 по NUTS или еквивалентно), се предлага да се включат въпроси за възприемането на политиката на сближаване и подкрепата на гражданите за европейския проект; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава необходимостта от подобряване на познанията относно въздействието върху това по какъв начин гражданите възприемат политиката на сближаване на ЕС и подкрепят процеса на изграждане на Европа. Това е от решаващо значение за предварителната оценка на ефективността на конкретни комуникационни политики, които имат за цел да насърчават положително отношение към политиката на сближаване и към ЕС като цяло. Следователно предлага включването на конкретни въпроси за подкрепата за ЕС и възприемането на политиката на сближаване на ЕС в рамките на едни и същи стандартни проучвания на Евробарометър; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава, че не само икономическите фактори могат да повишат осведомеността. В различни компоненти на анализа са установени групи граждани, чиято осведоменост за политиките на (сближаване) ЕС изглежда е свързана непосредствено с тяхното идентифициране с Европейския съюз като политическа организация. Освен това изглежда е налице положителна връзка между равнището на осведоменост за определени политики на ЕС, включително политиката на сближаване, и нивото на участие на европейските избори. Изглежда, че обратното също е вярно — когато е налице висока степен на идентифициране с Европейския съюз и обща европейска история и култура, обществеността е по-добре запозната с европейските политики (на сближаване). По тези причини е важно да се подобри и засили комуникацията относно резултатите от политиката на сближаване, за да се укрепи политическата легитимност на Европейския съюз и чувството за принадлежност към общ проект сред гражданите му; |
| --- | --- |

12.

| 13. | освен това подчертава, че комуникацията относно политиката на сближаване не е отговорност единствено на Европейската комисия, а е по-скоро отговорност на всички участници, които се възползват от политиката на сближаване, включително държавите членки и местните власти. |
| --- | --- |

13.

| 14. | счита, че комуникацията относно политиката на сближаване трябва да бъде осъществявана различно, което включва необходимост от насочването ѝ към по-широка аудитория, а не само към заинтересованите страни. Акцентът на целенасочената комуникация би трябвало да бъде широката общественост, като е необходимо посланията да намират отзвук сред хората: чрез комуникацията трябва да се представят примери за въздействие върху местни граждани, а не само да се разпространяват данни и графики за далечни пазари на труда или проблеми, свързани с инфраструктурата в най-отдалечените райони и засягащи далечни народи. Акцентът би трябвало да бъде върху ролята на ЕС като равнището на управление, което влияе на живота на хора, а не върху осведомяването на обществеността за неговите различни фондове и проекти. Не бива да се забравя, че значението на доверието в изпращащия посланието е не по-малко важно от самото послание. Общественото доверие в местните и регионалните власти е по-голямо, отколкото в националните правителства или в ЕС. Поради това регионалните и местните политици имат потенциално решаваща роля, и по-конкретно членовете на КР в качеството си на „посланиците на Европа в регионите, градовете и общините“ би трябвало да служат за пример; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава необходимостта от целенасочена комуникация. Нейният акцент трябва да бъде върху „съседните държави“; необходими са емоционални примери, тъй като статистическите данни не трогват хората. В интерес на по-добрата комуникация би трябвало да се възприеме подход на многостепенно управление. В последното проучване на Евробарометър 55 % от анкетираните считат, че решенията би трябвало да се вземат на поднационално равнище, почти една трета (30 %) избират регионалното равнище и една четвърт (25 %) предпочитат местното равнище, докато почти една пета смятат, че тези решения би трябвало да се вземат на европейско равнище; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава необходимостта от започване на по-постоянен диалог с хората и по-честото им включване в процеса на вземане на решения, което може да осигури отчетност и легитимност на изпълнението на политиката на сближаване. В този смисъл за новата всеобхватна цел 5 за периода 2021—2027 г. — „Европа по-близо до гражданите“ — би трябвало да се използва по възможно най-добрия начин съществуващият опит с воденото от общностите местно развитие и основаното на участието бюджетиране на местно равнище, както и други методи, предназначени за увеличаване на гражданското участие. Участието на членове на КР, кметове и други представители на изборна длъжност на местно равнище в комуникационните кампании на Европейската комисия относно политиката на сближаване би могло да бъде начин за повишаване на осведомеността относно ползите за ежедневието на гражданите на Европейския съюз. |
| --- | --- |

16.

Предизвикателството да се осигури видимо присъствие

| 17. | отбелязва, че повишаването на видимото присъствие на ЕСИ фондовете може да допринесе за подобряване на начина, по който се възприема Европейския съюз, и за възстановяване на общественото доверие в европейските политики; |
| --- | --- |

17.

| 18. | следователно посочва, че нарастването на евроскептицизма и увеличаването на броя на политическите партии, които се противопоставят на по-нататъшната интеграция, също са свързани с усещането за икономически, социални и териториални неравенства. Политиката на сближаване представлява мощно средство за насърчаване на „териториалната устойчивост“, която е част от решението, когато става дума за реагиране чрез политики, а действията за съобщаване на положителното въздействие върху регионите и живота на хората са придобили решаващо значение; |
| --- | --- |

18.

| 19. | предлага акцентът на оперативните програми да бъде върху нуждите на хората и комуникацията да се осъществява не само „за хората“, но по-специално „с хората“. Във връзка с това Комитетът подчертава значението на споразуменията за партньорство, в които се предвиждат механизми за диалог с хората при проектирането на интервенциите, съфинансирани по линия на политиката на сближаване на ЕС, на всички етапи от подготовката, изпълнението и оценката на оперативните програми, включително и препоръки към държавите членки за включване на местните власти във всички етапи; |
| --- | --- |

19.

| 20. | насърчава използването на демократични иновации, например основано на участието бюджетиране и обсъждане (журита, експертни групи и анкети), за да се даде възможност на местните хора да изразят мнението си и по този начин да се промени драстично начинът, по който те участват в механизма за комуникация; |
| --- | --- |

20.

| 21. | посочва, че видимото присъствие на инвестициите по линия на политиката на сближаване е обща отговорност на Европейската комисия и на държавите членки, както и че при изготвянето на ефективни комуникационни стратегии би трябвало да участват компетентните местни и регионални власти; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава Европейската комисия да извлече поуки от успешната комуникация във връзка с малки по мащаб и междуличностни, финансирани от ЕС проекти в граничните райони. Отбелязва високата степен на ангажираност на хората, участващи в такива проекти, и техния принос за ефективната комуникация на резултатите от проектите; |
| --- | --- |

22.

| 23. | приветства предложението, направено в новия законодателен пакет за политиката на сближаване, за определяне на служители по въпросите на националната комуникация, отговорни за осигуряване по интегриран начин на видимо присъствие на дейностите, свързани с регионалните средства по ЕФРР, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд, както и фонда „Убежище и миграция“, Фонда за интегрирано управление на границите и фонда „Вътрешна сигурност“. В същия смисъл би трябвало да се използват по най-добрия начин и други бъдещи програми на ЕС с видимо присъствие по места като „Хоризонт Европа“, „InvestEU“ и др., както и информационните центрове Europe Direct; |
| --- | --- |

23.

| 24. | счита, че използването на платформи — по примера на REFIT — за установяване на контакт с гражданите на ЕС с помощта на прости ИКТ решения, ще позволи по-ефективно изпълнение на политиката в съответствие с очакванията на обществото. Местните власти имат голям опит в тази област и вече използват приложения, позволяващи незабавно разрешаване на местни проблеми. Необходимо е единствено да се доразвие двупосочна комуникация; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава Европейската комисия да разшири усилията, вече осъществени с управляващите органи, до политически представители от региони и градове за изпитване на нови начини на комуникация. Местните и регионалните власти, както и бенефициерите, представляват най-ефективните и близки до гражданите партньори; |
| --- | --- |

25.

| 26. | препоръчва акцентът на комуникацията относно политиката на сближаване да бъде не само върху резултатите от финансираните от ЕС проекти, но предимно върху ползите от тези проекти за ежедневието на гражданите. В този смисъл местното и регионалното равнище, изглежда, са най-подходящи за такава комуникация (как ЕС помогна на моята община, град или регион), а информационните центрове Europe Direct би трябвало да се насърчават да изпълняват активна роля; |
| --- | --- |

26.

| 27. | при все това призовава, в съответствие с целта за териториално сближаване, националните инициативи в областта на комуникацията, разработени в рамките на общата селскостопанска политика и на политиката на сближаване, да бъдат координирани и насочени към конкретни райони (включително селски райони), които изостават в развитието си и в които през последните години чувството, че са пренебрегнати, подхранва евроскептицизма; |
| --- | --- |

27.

| 28. | поради това призовава Съвета и Европейската комисия да включат специален финансов пакет за комуникация в рамките на техническата помощ и, когато е целесъобразно, да увеличат броя на обвързващите изисквания за публичност и осведоменост във връзка с проекти в областта на политиката на сближаване в рамките на бъдещия Регламент за общоприложимите разпоредби след 2020 г.; |
| --- | --- |

28.

| 29. | предлага да се осъществява „планиране на интелигентна комуникация“, което да включва разработване на интегрирани стратегии за комуникация, включително показатели за резултати с базови стойности, целево финансиране и определени разходи; |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава за по-широко и интензивно използване на цифровите медии с по-малка употреба на технически език и по-целенасочени действия, и препоръчва да се наблюдава броят на хората в обхвата на комуникационните дейности (напр. брой посещения на уебстраница след дадено събитие); |
| --- | --- |

30.

| 31. | предлага „ефективността на проектите по отношение на използването на резултатите“ да бъде критерий за подбор на проекти за финансиране по линия на политиката на сближаване (както е в рамките на програмите на ЕС „Хоризонт 2020“ или „COSME“). задължителната публичност обаче би трябвало да бъде пропорционална на размера на проектите, особено на малките проекти, тъй като може да представлява голяма административна тежест за крайните бенефициери; |
| --- | --- |

31.

| 32. | счита, че критериите за подбор на проекти в оперативните програми би трябвало най-малкото да очертават принципи на комуникация, за да се улеснят прегледите и сравненията на равнището на ЕС; |
| --- | --- |

32.

| 33. | предлага Европейската комисия да създаде „оценка за отчитане на резултатите от комуникацията“, която да съдържа: планове и действия в областта на комуникацията, подобрени методи (проучвания, целеви групи, медиен мониторинг), насоки на ЕС за оценка, платформа за обучение, предоставяща регистър за оценките на комуникационните дейности, и на последно място — база данни с добри практики в областта на комуникацията; |
| --- | --- |

33.

| 34. | приветства предложението на Европейската комисия за създаване на единен портал за финансиране на равнището на ЕС, който съдържа всички покани за представяне на предложения и общ списък от операции, както и отделни национални уебсайтове, предоставящи достъп до информация за всички програми и фондове на ЕС; местните онлайн портали на ЕС, свързани с различните институции на ЕС и ГД на Комисията, би трябвало да бъдат обединени под една единствена марка „ЕС“; |
| --- | --- |

34.

Медийна стратегия

| 35. | предлага проектирането на (социални) медийни стратегии да включва препратки към местните условия, например засилване на положителните формулировки, изграждане на послания в по-дългосрочен план, свързани с отделни примери, и активно оспорване — а не пренебрегване — на отрицателните формулировки; |
| --- | --- |

35.

| 36. | счита, че основен аспект за увеличаването на въздействието на политиката на сближаване е допълнителното разнообразяване на комуникационните дейности и насърчаване на присъствието на всички дейности на ЕС в медиите; |
| --- | --- |

36.

| 37. | във връзка с това посочва, че с оглед на засилването на присъствието на ЕС в регионите и градовете дейностите в областта на комуникацията би трябвало да бъдат съвместими с видимото присъствие на европейските структурни и инвестиционни фондове и програмите като Interreg, Urbact и ESPON; |
| --- | --- |

37.

| 38. | подкрепя засилването на дейностите в социалните медии за увеличаване на подкрепата за политиката на сближаване по примера на кампанията #Cohesionalliance, която обедини политически участници със силно политическо послание във връзка с политика на ЕС, която носи ползи за всички негови територии; |
| --- | --- |

38.

| 39. | отбелязва, че Европейската седмица на регионите и градовете е основната политическа проява във връзка с изпълнението на политиката на сближаване, която дава възможност на политическите представители, специалистите, изследователите и хората да се учат, да обменят идеи, да влияят върху ЕС и да изразяват конкретните си позиции относно регионалните и градските политики; |
| --- | --- |

39.

| 40. | предлага Европейската комисия да включи раздел по тази тема в новата версия на делегирания регламент на Комисията относно Европейския кодекс на поведение за партньорство в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове; това би било начин за укрепване на спазването и отчитането на принципите на партньорство и многостепенно партньорство при проектирането на комуникационни дейности; |
| --- | --- |

40.

Подобряване на комуникацията относно политиката на сближаване за периода след 2020 г.

| 41. | предлага инвестициите в комуникационни проекти в рамките на бъдещата политика на сближаване след 2020 г. да бъдат финансирани от една-единствена добре определена категория разходи, предвид това, че сравнението на комуникационните стратегии показва, че бюджетите за тези дейности са трудни за агрегиране и сравнение, тъй като стратегиите се определят на различни равнища с различни фондове, а освен това категориите и методите за разходите невинаги са добре определени; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава за подобряване на определението на показателите за ефективност, тъй като понастоящем е налице значителна променливост на показателите, които не са адаптирани към комуникационните дейности; |
| --- | --- |

42.

| 43. | препоръчва при изготвянето на стратегии за периода 2021—2027 г. да се вземат предвид данните от изследванията, извършени относно ефективността на комуникацията на политиката на сближаване посредством финансирани от ЕС проекти като „Cohesify“ и „Perceive“, и да се посочи „географията на недоволството“, която се появи в контекста на популистките дебати относно европейския проект; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подчертава необходимостта от гъвкави стратегии във връзка с марката и видимото присъствие: знамето на ЕС би трябвало да присъства на всички задължителни или незадължителни материали; |
| --- | --- |

44.

| 45. | приветства неотдавнашното съобщение на Европейската комисия (3), в което се изтъква необходимостта от преодоляване на уникалното предизвикателство за Европа в областта на комуникацията във времена на разпокъсаност и дезинформация, и предлага политиката на сближаване да играе централна роля във връзка с превръщането на комуникацията на ЕС в общо усилие за всички равнища на управление и институциите на ЕС; |
| --- | --- |

45.

| 46. | подкрепя подхода за опростяване на комуникацията за финансирани от ЕС проекти — използване на единна марка (без посочване на ЕСИ фонда или равнището на програмата); единен национален уебсайт, предоставящ достъп до информация за всички програми и фондове на ЕС; специално видимо присъствие за операциите от стратегическо значение и операциите на стойност над 10 милиона евро; координатори на националната комуникация с поглед върху всички фондове на ЕС и важна роля за служителите в областта на комуникацията за програмите; включване на комуникационната стратегия (в по-олекотена версия) в съдържанието на програмата; предоставяне на възможност на управляващите органи да прилагат финансови корекции (до 5 %) спрямо бенефициерите, които не спазват правилата за комуникацията; и осигуряване на възможност за повторно използване на комуникационните материали — управляващите органи трябва да запазят правото да използват повторно комуникационните материали, създадени и предоставени на институциите на ЕС (при искане). |
| --- | --- |

46.

Брюксел, 8 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://cor.europa.eu/en/events/Pages/ECON-sc-follow-up-UN-SDGs.aspx

1

(2)  Документ за размисъл „Към устойчива Европа до 2030 г.“, Европейска комисия COM(2019)22 от 30 януари 2019 г., https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/rp_sustainable_europe_30-01_bg_web.pdf

2

(3)  Европейска комисия (2019 г.): „Европа през май 2019 г. Подготовка за по-обединен, по-силен и по-демократичен Съюз в един все по-несигурен свят“, Брюксел, 30 април 2019 г.

3

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/21

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Приносът на КР за обновената Териториална програма със специален акцент върху воденото от общностите местно развитие

(2020/C 39/05)

| Докладчик | : | Radim SRŠEŇ (CS/ЕНП), член на Регионалния съвет на Оломоуц |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Radim SRŠEŇ (CS/ЕНП), член на Регионалния съвет на Оломоуц

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | призовава за много по-голямо използване на териториални инструменти (водено от общностите местно развитие (ВОМР), интегрирани териториални инвестиции (ИТИ) и др.) в държавите членки и задължително заделяне на средства от всички фондове за изпълнение на обновената Териториална програма и целите на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че политиката на сближаване и териториалното сближаване са свързани помежду си и че не може да има истинска политика на сближаване, без да се отчете надлежно териториалното сближаване; |
| --- | --- |

2.

| 3. | припомня, че КР беше първата институция на ЕС, която представи конкретно предложение относно начините за осъществяване на ВОМР (1). И тогава, и сега КР счита, че е по-добре интегрираното, финансирано от различни източници местно развитие да бъде определено като холистична концепция, насочена към предизвикателствата и потенциала в рамките на регионите от всякакъв вид, били те градски, селски, селско-градски или функционални; |
| --- | --- |

3.

| 4. | призовава в Териториалната програма след 2020 г. да се засили териториалното измерение в по-широк кръг от области на политиката и активно да се насърчават териториални визии и стратегии, залагащи в по-голяма степен на подхода „от долу нагоре“, които следва да бъдат съгласувани с една по-широка рамка; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че териториалните инструменти като ВОМР или ИТИ са доказани способи за доближаване на Европа до гражданите. Постиженията на подхода LEADER/ВОМР показаха, че местните групи за действие (МГД) могат да защитават европейските ценности, ако са признати като местни фактори за промяна и развитие на местно, регионално и национално равнище. Чрез активно участие на всички местни заинтересовани страни и граждани той може да отговори на европейските нужди посредством местни средства, което да доведе до укрепване на легитимността на ЕС. Освен това LEADER/ВОМР е и мощен инструмент за изпълнение на целите за устойчиво развитие на местно равнище. Поради това КР призовава за демонстрирането на по-големи амбиции и за развиването на териториалните инструменти на местно, регионално, национално и европейско равнище в периода след 2020 г.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че в интервенциите си интегрираните териториални инструменти би трябвало да следват специфичните характеристики и нужди на регионите, определени в техните интегрирани стратегии „от долу нагоре“, а не просто да дублират мерките, тематичната и териториалната концентрация на оперативните програми за финансиране на тези инструменти; |
| --- | --- |

6.

| 7. | призовава в Териториалната програма след 2020 г. да се укрепят връзките както между градските и селските райони, така и между различните видове територии по принцип, тъй като регионалното и местното развитие е само един от аспектите и изисква цялостен и интегриран подход; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че Териториална програма 2020 действително е постигнала резултати, главно благодарение на политиката на сближаване, която е на разположение чрез своите средства и финансиране и която въведе на всички равнища на управлението ориентирания към местните условия подход и участието на местните общности в създаването и прилагането на устойчиви местни стратегии. Все още обаче има какво да се подобри: по-специално трябва да се подобри нейната видимост на поднационално равнище (чрез ВОМР, ИТИ, ЕГТС, ЕТС и др.), трябва да се засили влиянието на териториалния подход върху цялостната политика на ЕС, а Териториалната програма трябва да бъде по-добре прилагана на национално равнище; |
| --- | --- |

8.

| 9. | счита, че обновената Териториална програма е възможност за отправяне на ново и положително послание за бъдещето на ЕС и за балансирано развитие на всички територии. На гражданите и на широката общественост следва да се предостави всеобхватен и разбираем документ, съдържащ визия за бъдещето им и отразяващ истинските им потребности, както и въпросите, които трябва да бъдат разгледани. Гражданите следва да получат увереност, че никой няма да бъде изоставен и че всички ще получат равни възможности за достоен живот, независимо от тяхното местоживеене; |
| --- | --- |

9.

| 10. | призовава за по-силно обвързване на политиката на сближаване и Териториалната програма на всички етапи от изготвянето, изпълнението и мониторинга на програмите и посочва належащата нужда от преодоляване на настоящото географско и секторно разделение на фондовете на ЕС. Държавите членки следва обаче да гарантират, че териториалното измерение и местните специфики са взети предвид в рамките на процеса на европейския семестър чрез подходящи консултации с местните участници при определянето на националните приоритети; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава капацитета на ВОМР за мобилизиране и привличане на местните общности, включително местните и регионалните власти, социалните и гражданските партньори, както и частния сектор. Чрез подход на участието ВОМР поддържа стратегиите за местно развитие в съответствие с промените в местните условия и ги адаптира към тях (социално сближаване, миграция, регионални клъстери, екологосъобразна икономика, изменение на климата, интелигентни решения, технологии и др.); |
| --- | --- |

11.

| 12. | изтъква ролята на ВОМР за утвърждаване на доверието в политиката на сближаване, тъй като този подход демонстрира, че различните фондове на ЕС могат наистина да се използват съвместно по интегриран и ефективен начин; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отбелязва, че продължава да подкрепя идеята Териториалната програма след 2020 г. да не бъде изцяло нов документ, тъй като настоящата програма все още е актуална в основните си аспекти; |
| --- | --- |

13.

| 14. | счита, че Териториалната програма след 2020 г. е от съществено значение за преодоляване на неравенствата между отделните населени места и хората, които живеят там, чрез използването на адаптирани към местните условия мерки, напр. чрез интегрирано териториално развитие; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава значението на по-добрата координация и изграждането на мрежи между всички органи и заинтересовани страни, които прилагат и финансират Териториалната програма на европейско, национално, регионално и местно равнище. По-добрата координация и стабилното партньорство са от съществено значение, за да окаже Териториалната програма ефективно въздействие. Координацията на Териториалната програма в Чешката република, Швеция, Австрия и други държави членки е пример за добра практика в тази област; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че е необходимо да се обърне по-голямо внимание на стратегиите за интегрирано териториално развитие, за да се насочат инвестициите в съответния регион в по-тясно съответствие с неговите приоритети. Разработването на стратегии за интегрирано териториално развитие, които прилагат широк спектър от оперативни програми в държавите членки, следва да бъде насочено към нуждите на гражданите и гражданите трябва не просто да бъдат информирани за тях, а преди всичко да могат да участват в обсъждането им; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава необходимостта от гъвкаво и опростено прилагане на интегрираните териториални инструменти, което да може да се приспособява към територията и да следва методика, благоприятстваща подход „от долу нагоре“с акцент върху партньорството и придаването на динамика, както и върху ролята на местните стратегии за териториално развитие. Възможните решения включват опростени варианти за разходите, опростен модел за прилагане за териториалните инструменти (една национална оперативна програма и един орган на управление), обслужване на едно гише, общ набор от опростени правила, разработен на равнище ЕС, за да се предотврати свръхрегулирането (набор от инструменти на ВОМР, ясни насоки за определяне на структурата на стратегиите, процедури за одобрение, използване на водещ фонд, оценка и др.) и т.н.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | отбелязва потенциала на ИТ решенията за опростяване и автоматизиране на събирането на данни на национално и на местно равнище. Информационните системи трябва да бъдат разработени чрез действителното ангажиране на всички заинтересовани страни и да бъдат насочени за подпомагане на цялостната стратегия за опростяване на европейските структурни и инвестиционни фондове на всички равнища; |
| --- | --- |

18.

| 19. | призовава за плавен преход на структурите за прилагане на Териториалната програма между отделните програмни периоди на ЕС, за да се избегне рискът от загуба на знания, човешки ресурси и партньорства; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава ролята на интегрираните териториални инструменти като подходящи инструменти за локализиране, прилагане, проследяване и преразглеждане на целите за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

20.

| 21. | осъзнава отличния потенциал на воденото от общностите местно развитие като ефективен инструмент в рамките на политиките на ЕС в областта на присъединяването, съседството и развитието. Програмата на европейската политика за съседство в областта на селското стопанство и развитието на селските райони (ENPARD) в Грузия може да се разглежда като пример за добра практика; |
| --- | --- |

21.

Нова Териториална програма

| 22. | отбелязва, че съществуващите предизвикателства пред териториалното развитие, посочени в Териториалната програма 2020, по принцип остават непроменени, с изключение на две забележки: 1) промените са свързани по-скоро с тяхната интензификация, тъй като възникват нови предизвикателства, изискващи по-голяма солидарност между държавите — членки на ЕС; 2) кризата, свързана с днешните миграционни потоци, най-вероятно ще се окаже не толкова значителна в сравнение с потенциалните последици от изменението на климата; |
| --- | --- |

22.

| 23. | предлага да се въведе механизъм за бързо актуализиране на Териториалната програма след 2020 г., за да се отговори бързо на нововъзникващите предизвикателства, които могат да повлияят на програмата, без да е необходимо цялостно преработване на документа; |
| --- | --- |

23.

| 24. | предлага на бъдещите председателства или на изпълнителя, който ще изготви Териториалната програма след 2020 г., да привлекат повече заинтересовани страни, по-специално местните и регионалните власти и гражданското общество, когато проучват приоритетите и съдържанието на обновената програма за периода след 2020 г.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | повтаря своя призив за приемник на стратегията „Европа 2020“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | се позовава на първичното законодателство, а именно на член 174, трета алинея от ДФЕС, който изисква да се обърне специално внимание на селските райони, на районите, засегнати от индустриалния преход, и на регионите, засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия. Този приоритет следва да отчита в по-голяма степен както в Териториалната програма след 2020 г., така и в европейските структурни и инвестиционни фондове, с цел постигане на равностойни условия на живот във всички региони; |
| --- | --- |

26.

| 27. | заявява, че Териториалната програма 2020 следва да продължи да подкрепя ролята на регионалните столици за осигуряване на равни възможности за развитие на техните функционални райони и да допринася за решаването на проблемите на метрополните региони в целия ЕС; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава, че Териториалната програма след 2020 г. следва да подкрепя ролята на малките и средните градове за постигането на балансирано и полицентрично развитие в целия ЕС; |
| --- | --- |

28.

| 29. | във връзка с това отново призовава за създаване на програма за селските райони, в която да се отчита тяхната функция на жизнено и икономическо пространство, а не да се разглеждат само като земеделски площи; |
| --- | --- |

29.

| 30. | подчертава, че Териториалната програма следва да подкрепя не само целта за устойчиво развитие (ЦУР), посветена на градовете (ЦУР 11), но и една по-широка перспектива на териториалното развитие, която включва развитието на селските райони; |
| --- | --- |

30.

| 31. | предлага, с цел запознаване на широката общественост с основните послания на Териториалната програма след 2020 г., да се изготви списък с 10 – 12 ключови послания на разбираем език и ясно определен формат, които да бъдат популяризирани от всички държави членки и институции на ЕС; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава Европейската комисия да предостави прости модели и насоки и да представи най-добри практики за прилагане на интегрираните териториални инструменти чрез подход с финансиране от няколко фонда в държавите членки; |
| --- | --- |

32.

| 33. | счита, че Териториалната програма може да допринесе ефективно за смекчаване на тенденциите към урбанизация и свързаните с тях предизвикателства за големите градове във всички държави членки; |
| --- | --- |

33.

| 34. | изтъква успешните примери на Европейското териториално сътрудничество, при които териториалното сътрудничество в граничните региони или на транснационално равнище илюстрира отлично добавената стойност на европейската интеграция; |
| --- | --- |

34.

| 35. | подчертава, че е необходимо ясно определение на ролята на секретариата или вътрешната административна служба на Териториалната програма след 2020 г., които биха могли да бъдат създадени. В приложение към Териториалната програма след 2020 г. следва да бъдат определени целите, измеримите показатели за мониторинг на тяхното изпълнение, задачите и необходимия бюджет за това звено или орган; |
| --- | --- |

35.

| 36. | припомня декларацията от Букурещ, приета на 14 юни 2019 г. от министрите, отговарящи за градоустройството, в която беше призната „необходимостта от изграждане на функционална връзка между новата Лайпцигска харта, Програмата на ЕС за градовете и Териториалната програма след 2020 г.“; |
| --- | --- |

36.

| 37. | смята, че междуправителственият, незаконодателен характер на европейската Териториална програма е изключително подходящ за сътрудничество с държави, които не са членки на ЕС или няма да бъдат в бъдеще, тъй като би спомогнал за разработването на общоевропейски подход към териториалното развитие, евентуално подкрепен от редица програми като LEADER, INTERREG или ESPON, които според настоящите предложения за 2021—2027 г. позволяват именно доброволно участие и съфинансиране от държави извън ЕС. Освен това тези програми се доказаха като успешни инструменти за стабилизиране и помирение (напр. ролята на LEADER в Споразумението от Разпети петък или в усилията за ангажиране на гражданското общество и укрепване на местната демокрация в Турция); |
| --- | --- |

37.

ВОМР

| 38. | подкрепя възможността воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда да стане задължително във всички региони на ЕС, като се гарантира, че подходът на ВОМР се използва във всички видове региони: селските (включително отдалечените, планинските и островните), градските и крайбрежните райони; всички региони в ЕС трябва да имат възможността да се възползват от всички налични фондове, за да отговорят на нуждите, които са идентифицирали в своите стратегии за местно развитие; |
| --- | --- |

38.

| 39. | призовава за задължително заделяне на 8 % от всички ЕСИ фондове и ЕЗФРСР за ВОМР, за да се използват изцяло потенциалът на инструмента и синергиите между различните фондове за интегрирано местно развитие; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава необходимостта от връщане към корените на методологията на LEADER/ВОМР, като се укрепят по-специално принципите на подхода „от долу нагоре“, партньорството, активизирането и ролята на стратегиите за интегрирано местно развитие; |
| --- | --- |

40.

| 41. | предлага управлението на ВОМР в съответната държава да се адаптира към отделните територии и да зачита местната динамика, структури и подходи; |
| --- | --- |

41.

| 42. | приветства работата, извършена от КР (2) и от Европейския парламент (3), за да се гарантира, че ЕЗФРСР продължава да е част от фондовете, от които се финансира ВОМР, и за периода 2021—2027 г., и настоятелно призовава тези разпоредби, за които се застъпват и двете институции, да останат в окончателното споразумение със Съвета, тъй като предимствата на ВОМР могат да бъдат използвани напълно само ако съществува възможност за интегриране на интервенции, финансирани от ЕСИФ и ЕЗФРСР; |
| --- | --- |

42.

| 43. | призовава за регулиране на ВОМР на равнището на ЕС въз основа на солидна оценка на въздействието, с което да се определи единен набор от правила за всички ЕСИ фондове, за да се намали огромната бюрократична тежест и свръхрегулирането от страна на държавите членки и същевременно да се предотврати злоупотреба с власт от страна на органите на управление или разплащателните агенции; |
| --- | --- |

43.

| 44. | отново заявява своя призив за пълно прилагане на Регламента за общоприложимите разпоредби към ЕЗФРСР. Наличието на пълна съвместимост между всички фондове е от жизненоважно значение за финансирането на териториалните инструменти, по-специално ВОМР/LEADER и техните стратегии за местно развитие; |
| --- | --- |

44.

| 45. | призовава за по-добър диалог и координация между всички участници във ВОМР (МГД, органите на управление, генералните дирекции на Европейската комисия, разплащателните агенции, мрежите на LEADER като например ELARD и националните мрежи на LEADER и мрежите в селските райони), за да се предотврати увеличаването на бюрокрацията и големите забавяния в началото на програмния период и при предоставянето на средства на кандидатите за проекти. Ето защо КР предлага Комисията да създаде звено за подкрепа на ВОМР на равнище ЕС за подпомагане на комуникацията, изграждането на капацитет и мрежи и транснационалното сътрудничество на всички МГД във всички фондове; |
| --- | --- |

45.

| 46. | предлага по-голяма подкрепа за ВОМР с финансиране от няколко фонда, например чрез по-висок процент на съфинансиране. КР изразява съжаление, че член 120, параграф 5 от действащия РОР относно по-високите проценти на съфинансиране на операции, подпомагани чрез инструменти за интегрирано териториално развитие, не е включен в новото предложение за РОР; |
| --- | --- |

46.

| 47. | призовава за по-широко използване на опростените разходи в съответствие с членове 48 – 51 от новия РОР, което би могло да намали одитната тежест за органите на управление и крайните бенефициенти. Освен това използването на опростените разходи следва да обхване и ЕЗФРСР, отново с цел хармонизиране на процедурите в случай на операции, финансирани от няколко фонда; |
| --- | --- |

47.

| 48. | отбелязва, че ВОМР следва да бъде отлична отправна точка за широко използван метод за изпълнение на местни проекти: МГД не би трябвало да зависят изцяло от финансирането от ЕС, а да бъдат използвани и като инструмент за усвояване на национални, регионални и местни фондове, тъй като местното развитие далеч надхвърля рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове; |
| --- | --- |

48.

| 49. | приканва Съвета и Европейския парламент да се върнат към предложението на Комисията, в което се предвижда 12-месечен срок за органите на управление, считано от датата на одобрение на последната програма, за да приключат първия кръг от подбора на стратегиите и да гарантират, че избраните МГД могат да изпълнят своите задачи; |
| --- | --- |

49.

| 50. | призовава за изясняване на ролята на МГД при подбора на проекти, за да не бъдат задачите им дублирани от органите на управление. Ролята на МГД в подбора на проекти следва да бъде водеща, а не само формална, тъй като това е един от основните принципи на LEADER/ВОМР; |
| --- | --- |

50.

| 51. | призовава за ясни и прости модели за оценка и мониторинг на стратегиите за местно развитие, основани на ВОМР. Оценката трябва да бъде част от процеса на учене на общността и затова е много важно постоянно да се събира информация и да оценява изпълнението на стратегиите на МГД. Трябва да бъдат въведени съвременни ИТ решения за събиране и анализ на данни в съчетание с основани на участието процеси и качествен анализ; |
| --- | --- |

51.

| 52. | подчертава, че по всяка вероятност поемането на отговорност за резултатите ще допринесе в положителен смисъл за стабилността на дългосрочните стратегии за развитие и дълготрайните последици, разработени от същите хора, които ги изпълняват и се възползват от резултатите им; |
| --- | --- |

52.

| 53. | отбелязва, че успешните примери на съществуващи местни партньорства, финансирани от ЕЗФРСР и/или ЕФМДР, следва да служат за основа за по-нататъшното финансиране на ВОМР от ЕФРР и ЕСФ. Решаваща роля играят изграждането на мрежи и сътрудничеството чрез съществуващите мрежи или създаването на нови мрежи на регионално, национално и транснационално/междурегионално равнище, както и напътствията и наставничеството; |
| --- | --- |

53.

| 54. | подчертава необходимостта от по-добро популяризиране на ВОМР и на възможностите, които предлага този инструмент: на практика, въпреки че се използва от по-отдавна за развитието на селските райони, използването му, по-специално за развитието на градовете се нуждае от по-силен тласък. Необходимо е да се изготвят подробна оценка и анализ на подхода ВОМР, възприет от дадена държава членка, включително препоръки за ефективното му прилагане; |
| --- | --- |

54.

| 55. | отбелязва, че като инструмент ВОМР/LEADER се използва от 3 000 сходни органи (МГД и МИРГ) в целия Европейски съюз. Този факт следва да бъде отчетен, за да се укрепи допълнително териториалното сътрудничество и да се възприеме многообразието на Европа посредством транснационално сътрудничество „от долу нагоре“между гражданите. За да се засили още повече териториалното сътрудничество чрез ВОМР, е необходимо да се създадат условия, които да позволят на МГД да се съсредоточат върху ролята си да активизират конкретния район и да спомагат за появата и последващото приложение на най-добрите идеи. Трябва да се задели подходяща част от бюджетите за текущи разходи и разходи за активизиране, както и за транснационално сътрудничество. В същото време КР настоятелно препоръчва да се създаде общ набор от принципи и правила на европейско равнище за проектите за международно сътрудничество, основани на ВОМР, за да се гарантира ефективно и гладко прилагане; |
| --- | --- |

55.

| 56. | припомня връзката на ВОМР с други интегрирани инструменти за развитие: в качеството си на факултативен инструмент, заедно с интегрираните териториални инвестиции, ВОМР допринася за осъществяването на по-широка стратегия за развитие, която дава възможност за адаптиране на политиките на местно равнище. В тази връзка КР призовава за по-добри синергии между ВОМР и ИТИ: през програмния период 2021—2027 г. ВОМР може да се използва като допълнителен инструмент в дадена градска или териториална стратегия, така че би могъл да бъде включен в подход за ИТИ, при който предлаганият от ВОМР подход, основан на участието, може да помогне за справяне с някои специфични местни проблеми; |
| --- | --- |

56.

| 57. | счита, че ВОМР е жизненоважен инструмент за изпълнение на предложенията на КР (4), впоследствие одобрени от Европейския парламент (5), в които се препоръчва в рамките на съфинансираните от ЕФРР програми, които обхващат области със сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, както е посочено в член 174 от ДФЕС, да се обръща специално внимание на преодоляването на конкретните трудности в тези области; |
| --- | --- |

57.

| 58. | разглежда МГД като идеални партньори за изпълнението на функцията на иновационни посредници по отношение на проекта „интелигентни селища“и като катализатори на потенциала на селските райони, тъй като в много случаи те вече изпълняват тази роля. МГД са силен инструмент за вътрешното развитие на своите територии, поддържат преки връзки с местните предприятия, общини и гражданското общество и в резултат на това изграждат силен капацитет в дадения район, използвайки местни и регионални ресурси и уменията на гражданите; |
| --- | --- |

58.

| 59. | подкрепя предложението на Европейския парламент, съгласно което за финансираните от ЕФРР планове за райони, изправени пред структурен демографски спад, потенциално биха могли да бъдат заделени 5 % от средствата, отпускани от ЕФРР за интегрирано териториално развитие в извънградски райони с неблагоприятни природни, географски или демографски условия или в неравностойно положение или които изпитват затруднения при достъпа до основни услуги, като най-малко 17,5 % от тази сума следва да се отпускат на селски райони и общности за разработване на проекти като интелигентни селища. КР счита, че на много места ВОМР е идеалният подход за осъществяване на такова амбициозно предложение; |
| --- | --- |

59.

| 60. | счита ангажираността и изграждането на капацитет на местните участници за едно от най-големите предимства на методологията на ВОМР. Интегрираното местно развитие се доказа като много ефективен начин за изграждане на връзки и синергии между различните заинтересовани страни и въпросите, свързани с местното развитие. МГД се оказаха много успешен инструмент за стратегическо планиране, активизиране, изграждане на мрежи и координиране на дейности, напр. създаване на местни планове за действие в областта на образованието или социалните услуги в някои държави членки. |
| --- | --- |

60.

Брюксел, 8 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Становище на Комитета на регионите относно „Водено от общностите местно развитие“, Брюксел, 29 ноември 2012 г., докладчик Graham Garvie, CdR CDR1684-2012, COTER-V-031 (ОВ С 17, 19.1.2013 г., стр. 18).

1

(2)  Становище на Комитета на регионите относно „Регламент относно общоприложимите разпоредби“, докладчици Michael Schneider и Catiusca Marini, Брюксел, 5 декември 2018 г., CDR 3593/2018 (ОВ C 86, 7.3.2019 г., стр. 41).

2

(3)  Европейски парламент, Общи разпоредби относно Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд +, Кохезионния фонд, Европейския фонд за морско дело и рибарство и финансовите правила за тях (доклад на Крел и Новаков), сряда, 27 март 2019 г. — Страсбург. P8_TA-PROV(2019)0310 (все още непубликувано в Официален вестник).

3

(4)  Становище на Европейския комитет на регионите относно „Европейски фонд за регионално развитие и Кохезионен фонд“, докладчик Michiel Rijsberman, CdR 3594/2018 (ОВ C 86, 7.3.2019 г., стр. 115).

4

(5)  Законодателна резолюция на Европейския парламент от 27 март 2019 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд (COM(2018)0372 – C8-0227/2018 – 2018/0197(COD) (все още непубликувана в Официален вестник).

5

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/27

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Устойчива Европа до 2030 г.: последващи действия във връзка с целите на ООН за устойчиво развитие, екологичния преход и Парижкото споразумение относно изменението на климата“

(2020/C 39/06)

| Докладчик | : | Sirpa Hertell (FI/ЕНП), член на градския съвет на Еспоо |
| --- | --- | --- |
| Отправен документ | : | Документ за размисъл „Към устойчива Европа до 2030 г.“(COM (2019) 22 final) |

Докладчик

:

Sirpa Hertell (FI/ЕНП), член на градския съвет на Еспоо

Отправен документ

:

Документ за размисъл „Към устойчива Европа до 2030 г.“(COM (2019) 22 final)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

Към устойчива Европа до 2030 г. — „Нямаме резервна планета“

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | изтъква заключенията на Съвета (1) относно значението на устойчивото развитие, както и своя силен интерес да продължи да играе водеща роля в изпълнението на Програмата до 2030 г. като основен приоритет и в полза на своите граждани и тяхното благополучие, както и като съществен елемент за възстановяването и укрепването на доверието в ЕС в рамките на Европа и в световен план; |
| --- | --- |

1.

| 2. | приветства подновената динамика на дебата за амбициозна политика на ЕС в областта на климата и обявеното от новоизбрания председател на Европейската комисия Урсула фон дер Лайен предложение за Европейски зелен курс с по-амбициозни цели на ЕС до 2030 г., и призовава новата Европейска комисия да приобщи местните и регионалните власти като реални партньори в усилията за устойчивост и действията в областта на климата при разработването на зеления курс в съответствие с целите за неутралност по отношение на климата до 2050 г.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава колко е важно да се дефинира новата европейска стратегия „Към устойчива Европа до 2030 г.“като основа за дългосрочно европейско бъдеще. Европа вече е в челните редици по устойчивост, но е изправена пред сложни глобални предизвикателства, на които Европейският съюз трябва да намери решение. КР е убеден, че за постигането на устойчив Европейски съюз, включително целта за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г., се изискват фундаментални промени, които трябва да се осъществят със съвместните усилия на всички равнища на управление и всички слоеве на нашите общества; |
| --- | --- |

3.

| 4. | изтъква, че основите на политиката за устойчиво и стабилно бъдеще включват решителен преход към кръгова икономика, в това число производствени цикли с нетоксични материали, решителен ангажимент за постигане на неутралност по отношение на климата и борба срещу неговото изменение, защита на природното наследство, биологичното разнообразие и екосистемите, устойчивост на селското стопанство и продоволствените системи, последователност и съгласуваност на политиките в областта на селското стопанство, околната среда и климата, както и безопасни и устойчиви нисковъглеродни сектори на енергетиката, сградния фонд и мобилността, и че според прогнозите този преход ще създаде над 200 милиона нови работни места в световен мащаб на стойност над 4 трилиона евро до 2030 г.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | изтъква значението на хората, новите технологии, продукти, услуги и бизнес модели, на подкрепата за предприятията и публичното и частното финансиране, както и на всички определени от ЕК „хоризонтални способстващи фактори“, за изграждането на устойчива и стабилна Европа до 2030 г.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | припомня важността на препоръките на КР относно дългосрочната стратегия на ЕС за устойчива Европа до 2030 г. (2) и предложенията на Европейската комисия за укрепване на принципите на правовата държава, подобряване на управлението на ЕС, осигуряване на по-добра съгласуваност на политиките за устойчиво развитие и обвързване на подхода на по-добро регулиране с устойчивостта; |
| --- | --- |

6.

| 7. | уточнява, че Програмата до 2030 г. се състои от пет стълба: мира, планетата, хората, просперитета и партньорството; настоящото становище обаче ще бъде съсредоточено върху стълба „планета“и в него ще бъде изложена стратегическата визия за това как да се проправи пътят към устойчиви европейски градове и региони до 2030 г.; |
| --- | --- |

7.

Към устойчива Европа до 2030 г.: пътят пред градовете и регионите

| 8. | приветства прехода към позволяваща ефективно използване на ресурсите, нисковъглеродна, неутрална по отношение на климата и защитаваща биологичното разнообразие икономика и изтъква, че е спешно необходимо да се предприемат действия и да се ангажират органите на властта на всички равнища, икономическите участници, университетите, научноизследователските центрове, гражданското общество и гражданите; |
| --- | --- |

8.

| 9. | призовава всички вземащи решения на всички равнища на управление да признаят активната и в много случаи иновативна роля на местните и регионалните власти, всяка в рамките на съответните си правомощия, в изпълнението на подцелите, тъй като те са на „фронтовата линия“и отговарят за 65 % от изпълнението на целите за устойчиво развитие (ЦУР) в Европа; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подкрепя наличните доказателства за това, че целите за устойчиво развитие и подцелите не могат да бъдат постигнати единствено с подход „от горе надолу“, а са необходими преди всичко действия „от долу нагоре“— всички региони, градове и граждани трябва да бъдат привлечени за участие като активни деятели на промяната; |
| --- | --- |

10.

| 11. | припомня, че изпълнението на ЦУР в Европа изисква всеобхватен и системен подход, за да се гарантира съгласуваност между различните измерения на ЦУР в рамките на политиките; подчертава, че всички ЦУР са взаимносвързани и хоризонтални, и че четирите измерения на устойчивото развитие — икономическо, екологично, социално и културно — също са тясно свързани помежду си и трябва да се балансират внимателно; |
| --- | --- |

11.

| 12. | изтъква, че седем от 17-те ЦУР (3) могат да бъдат свързани с екологичния и климатичния преход; в този контекст отбелязва, че ЦУР 11 „Устойчиви градове и селища“е насочена пряко към местните и регионалните власти и включва важни подцели, които изискват политически действия и многостепенно управление; |
| --- | --- |

12.

| 13. | посочва, че градовете имат дял от 70 % в световните емисии на парникови газове, а местните органи на властта отговарят за изпълнението на повече от 70 % от мерките за намаляване на изменението на климата и до 90 % от мерките за приспособяване към него; |
| --- | --- |

13.

| 14. | отбелязва, че регионите и градовете са лидери в областта на климата; изтъква необходимостта от сътрудничество на множество равнища и по-голяма децентрализация и призовава ЕС да възложи официално активна роля на местните и регионалните власти при изготвянето на политиките и разпоредбите в областта на смекчаването на последиците от изменението на климата; с оглед на това отново отправя своя призив към държавите членки да включат изцяло местните и регионалните власти в изготвянето на интегрираните национални планове за енергетиката и климата (ИНПЕК); |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че адаптирането към местните условия на действията за устойчиво развитие в политиките за климата, енергетиката и околната среда е от първостепенно значение за изпълнението на целите на Програмата до 2030 г. Поради това призовава за допълнително укрепване на европейските партньорства (4), мрежите от градове и региони (5), като Under2Coalition, и трансграничното сътрудничество (6) и платформи за разработване на общи стратегии, координиране на действията, прилагане на по-ефективни стратегии и обединяване на ресурсите, особено в областта на адаптирането към изменението на климата и смекчаването на последиците от него, действията за опазване на околната среда и опазването на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

15.

Устойчива Европа 2030 г.: кръгова, нисковъглеродна, неутрална по отношение на климата и защитаваща биологичното разнообразие икономика

| 16. | призовава за цялостна политика на ЕС в областта на изменението на климата, която да се основава на системен подход; отбелязва, че досегашните политики на ЕС често са фрагментирани между различните сектори и между градските и селските райони, както и между различни категории като сектора на търговия с емисии (СТЕ), сектора извън СТЕ и сектора на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС); насърчава регионите и градовете да дадат тласък на постепенния преход към нов системен модел и да приложат нови пилотни и по-всеобхватни решения преди 2030 г.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подкрепя призива на Европейския парламент към държавите членки да въведат подходящи политики и да осигурят финансиране с цел ефективно намаляване на емисиите; подчертава, че разходите на ЕС от съответните фондове биха могли да предоставят допълнителна подкрепа, когато е целесъобразно (7); |
| --- | --- |

17.

| 18. | призовава за съчетание от подходящи пазарни механизми, промени в данъчното облагане, мерки за финансиране, правни разпоредби и доброволни ангажименти на публичните органи на равнището на държавите членки и регионалните и местните власти за привличане на инвестиции в дейности, свързани с изменението на климата, за да може секторът извън СТЕ да намали емисиите по разходоефективен начин; във връзка с това очаква с нетърпение обявените от новоизбрания председател на Комисията Урсула фон дер Лайен предложения за Европейски зелен курс и Европейска банка за климата; |
| --- | --- |

18.

| 19. | убеден е обаче, че освен СТЕ са необходими и ефикасни мерки, които да доведат до постепенно премахване на преките и непреките субсидии за изкопаеми горива (като например прилаганото към момента освобождаване от данъци за самолетното гориво), за да се създадат еднакви условия на конкуренция за енергията от възобновяеми източници, да се насърчи промяната в поведението и да се генерират нужните ресурси в подкрепа на справедливия преход; във връзка с това приветства стартирания от новоизбрания председател на Комисията Урсула фон дер Лайен дебат за ценообразуването на въглеродните емисии и граничните въглеродни такси; |
| --- | --- |

19.

| 20. | предлага да се въведат силни пазарни стимули, за да се насърчи разработването на нови въглеродни поглътители и устойчиви заместители на материалите в посока намаляване на въглеродния отпечатък, и да се положат допълнителни усилия за подпомагане на научноизследователската и развойната дейност, за да се доразвият новите технологии за намаляване на емисиите на CO2 и методите за измерване; |
| --- | --- |

20.

| 21. | отправя искане за повишаване на целите на ЕС в областта на климата в съответствие с целта на Междуправителствения комитет по изменение на климата за 1,5oС до равнище, което да е осъществимо; предлага да се създаде бюджет за въглеродните емисии и да се въведат други механизми за намаляване на оставащите емисии на парникови газове, както и да се преразгледат подцелите за 2030 г. и 2040 г., за да се съобразят с целта за въглеродна неутралност до 2050 г.; подчертава, че е много важно да се гарантират социалната справедливост и конкурентоспособността на държавите членки, както и международното сътрудничество; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава ЕК по време на финландското председателство да инициира, в сътрудничество с КР, изготвянето на проучване по въпроса как да се планира и осъществи по-системно решение за периода след 2030 г.; |
| --- | --- |

22.

| 23. | насърчава регионите и градовете да дадат тласък на постепенния преход към новия системен модел и да приложат нови пилотни решения преди 2030 г.; |
| --- | --- |

23.

| 24. | отбелязва, че ефикасността и разходната ефективност на действията в областта на климата трябва да бъдат основните водещи принципи при разработването на по-системно решение за ЕС, включително чрез мерки като разширяване и укрепване на схемата за търговия с емисии при същевременно подобряване на нейната дълготрайност и предсказуемост; |
| --- | --- |

24.

| 25. | изтъква, че за да се постигнат целите за устойчиво развитие и тези в областта на климата, ще е необходимо значително увеличение на инвестициите в екологично чисти решения. Така например, за да може изискваното намаляване на емисиите на парникови газове до 2050 г. да надвиши 90 %, годишните инвестиции в екологично чисти проекти трябва да бъдат увеличени с над три пъти спрямо настоящите равнища; |
| --- | --- |

25.

| 26. | предлага да се разшири и укрепи схемата за търговия с емисии в областта на смекчаването на последиците от изменението на климата. Отбелязва обаче, че водещият принцип трябва да бъде уравновесяването на съотношението между разходите и ползите; |
| --- | --- |

26.

| 27. | изтъква значението и влиянието на европейските местни и регионални власти и важната роля на гражданите в световен план — посредством инициативи като Световния конвент на кметовете за климата и енергетиката и платформата на ООН на водещите градове за ЦУР 25 + 5 — за насърчаването на обмена на най-добри практики с оглед на изпълнението на ЦУР на местно равнище; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава, че местните действащи лица и гражданите са в най-добра позиция да повишават осведомеността и да се борят с изменението на климата; подчертава също така, че местните и регионалните органи носят отговорност за предприемането на действия, които да дадат възможност на гражданите да живеят съобразно ЦУР, но и за подкрепата за мобилизирането на гражданите да работят за постигането на целите; |
| --- | --- |

28.

| 29. | поема ангажимента да бъде гласът на местните и регионалните власти на бъдещите международни форуми, като например 25-ата конференция на страните по РКООНИК и 15-ата конференция на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие, като се застъпва за амбициозна, обвързана със срокове и основаваща се на науката глобална рамка за биологичното разнообразие след 2020 г., която да включва ЦУР; призовава страните да прилагат многостепенно управление, което официално включва местните и регионалните власти в планирането и изпълнението, както и в мониторинга, докладването и проверката; отново призовава да се създадат всеобхватни стратегии за съгласувано повишаване на осведомеността и ангажираност на всички равнища; |
| --- | --- |

29.

Подробно: кръгова, нисковъглеродна, неутрална по отношение на климата, защитаваща биологичното разнообразие икономика и социално справедлив преход

| 30. | застъпва се за разработването на международно равнище на амбициозна, обвързана със срокове и основаваща се на науката глобална рамка за кръговата икономика и биологичното разнообразие, която да включва ЦУР и да е съобразена с тях; |
| --- | --- |

30.

| 31. | приветства постигнатия напредък в ЕС по отношение на прехода към кръгова икономика, включително подобреното управление на отпадъците, но отбелязва, че все още е необходимо повишаване на ефективността на финансовата и регулаторната рамка на европейско равнище, за да се изпълни стратегията за кръговата икономика; поради това призовава Европейската комисия да представи, в рамките на обявения от нея нов план за действие за кръговата икономика, конкретни предложения за липсващите елементи на такава съгласувана рамка, като отчита надлежно централната роля на местните и регионалните власти и по-специално предложенията за секторите с високо потребление на ресурси като строителството, както и промените в дизайна на продуктите; счита, че социалните ползи от прехода към кръгова икономика следва да бъдат по-ясно изтъкнати; |
| --- | --- |

31.

| 32. | приветства следващата стратегическа програма на ЕС за 2019—2024 г. (8), включваща устойчивото потребление и производство, борбата с изменението на климата и усилията да се спре разрушаването на околната среда, прехода към по-разходоефективна кръгова икономика чрез насърчаване на екологосъобразния растеж, биоикономиката и устойчивите иновации, и справяне с проблеми като енергийната сигурност и разходите за енергия на домакинствата и предприятията; |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава за цялостен, ориентиран към местните условия подход в политиката за околната среда посредством многостепенно управление, засилване на ролята на градовете и регионите, оценка на въздействието и стратегическа екологична оценка, докладване в областта на околната среда, достъп до информация за околната среда и прилагане на законодателството в тази област; |
| --- | --- |

33.

| 34. | изтъква основната роля на регионите и градовете в прехода към кръгова икономика. „Кръговите региони“се нуждаят от интегриран и цялостен подход, както се посочва в становището на КР относно Директивата за пластмасовите изделия за еднократна употреба (9); |
| --- | --- |

34.

| 35. | изтъква, че е спешно необходимо националният енергиен микс в различните държави членки да бъде съобразен с изискванията на дългосрочната стратегия за декарбонизация; това означава, че ще е необходимо и увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници над договорената понастоящем цел на ЕС от 32 % до 2030 г., особено що се отнася до базовата електроенергия, за да се намалят драстично емисиите на парникови газове; |
| --- | --- |

35.

| 36. | призовава публичния сектор и отговарящите за вземането на решения в промишлеността да ускорят използването на нови стратегически енергийни технологии и Европейския стратегически план за енергийните технологии, за да потърсят решение на изменението на климата, като засилят ролята на потребителите чрез подобряване на тяхната осведоменост и използване на интелигентни енергийни мрежи; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подчертава, че климатичният преход изисква значителни „зелени“и „сини“инвестиции и иновации, и настоява за повече синергии между източниците на финансиране и за по-силни връзки между публичното и частното финансиране в областта на околната среда; във връзка с това приветства становището на КР, в което се разглеждат специфичните проблеми на регионите, които са силно зависими от изкопаемите горива (10); |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава във всяка оценка или проверка за пригодност на действащото законодателство за околната среда в областта на водите, почвите, шума и качеството на въздуха да се включва и акцент върху жизненоважната необходимост от подобряване на съгласуваността на политиките по отношение на ЦУР чрез насърчаване на кръговата икономика, стимулиране на устойчивото производство и потребление и намиране на решение на проблема с новопоявилите се замърсители като пластмасовите микрочастици, фармацевтичните продукти и тези за лична грижа, пестицидите, вторичните продукти за дезинфекция и промишлените химикали; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изразява дълбока загриженост във връзка с извънредната екологична ситуация, пред която е изправен светът, както се посочва в последната Глобална оценка на биологичното разнообразие и екосистемните услуги; подчертава, че загубата на биологично разнообразие подкопава възможностите на много държави да постигнат ЦУР и поради това насърчава градовете и регионите да вземат незабавни и спешни мерки за включване на биологичното разнообразие (11) в различните секторни области на политиката, в това число селското стопанство и развитието на градовете и регионите, като ясно изтъкнат, включително на правно обвързващо равнище, значението на целите за опазване на биологичното разнообразие; призовава Комисията да подкрепя иновативните природосъобразни решения и екологосъобразната инфраструктура, разработвани и прилагани на поднационално равнище, за да се противодейства на загубата на биологично разнообразие и изменението на климата; |
| --- | --- |

39.

| 40. | отново отправя призив за създаване на Европейска обсерватория за неутралност по отношение на климата (12) и изтъква активната роля на местните и регионалните власти за изграждането на обсерватории на изменението на климата; |
| --- | --- |

40.

| 41. | призовава да се приеме преработеният вариант на Директивата за питейната вода, за да се гарантира достъп до вода за всички, което ще означава да се поддържа добрият екологичен статус на водните басейни, да се намали рискът за здравето до под 1 %, да се ограничи потреблението на бутилирана вода и да се спестят пари, като същевременно се намалят пластмасовите отпадъци и емисиите на CO2; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава преработеният текст на Рамковата директива за водите да е със същото, ако не и с по-високо равнище на амбиция, за да се гарантират възстановяването и опазването на водните басейни и доброто състояние на водните екосистеми в ЕС; |
| --- | --- |

42.

| 43. | отново отправя призив за подобряване на ефективността на управлението на водите в ЕС чрез увеличаване на обхвата на регламента на ЕС относно минималните изисквания за повторно използване на водата, така че той да се прилага не само за напояването в селското стопанство, но и за напояването на зелени площи в градските райони като паркове и зони за обществено ползване (13); |
| --- | --- |

43.

| 44. | отбелязва, че оценките на териториалното въздействие, подкрепяни от КР, могат да бъдат полезен инструмент за оценяване на потенциалното и вероятно много диференцирано въздействие на законодателството за климатичния, енергийния и екологичния преход в различните региони в ЕС. В този контекст КР би могъл да засили взаимодействието си с инструментите за оценка на въздействието на Съвместния изследователски център, за да укрепи още повече действията си в тази област; |
| --- | --- |

44.

| 45. | счита, че принципът на справедливия преход „никой да не бъде пренебрегнат“е един от водещите принципи на климатичния и екологичния преход от социална, териториална и политическа гледна точка. В този контекст борбата срещу енергийната бедност трябва да се разглежда като един от приоритетите при разработването на политики и програми в областта на енергетиката, като се определят конкретни цели за намаляването ѝ до 2030 г. и изкореняването ѝ до 2050 г. (14); |
| --- | --- |

45.

| 46. | подчертава ключовото значение на ангажираността на младите хора. Регионалните и местните младежки съвети и младежки движения следва да участват в изготвянето и прилагането на политиката за климата и ЦУР; |
| --- | --- |

46.

| 47. | изтъква, че екологичният преход създава качествени предприятия и работни места в секторите на кръговата икономика, екологично чистата енергия, храните и селското стопанство, и призовава ЕС да повиши съгласуваността на целите в областта на климата посредством политиката на сближаване, Европейския социален фонд (ЕСФ+) и InvestEU, като същевременно гарантира, че ЦУР се изпълняват съобразно местните и регионалните условия; |
| --- | --- |

47.

Подцели, показатели и данни

| 48. | отново изтъква, че в рамките на една всеобхватна стратегия на ЕС за устойчиво развитие и на стратегиите за устойчивост на държавите членки в изпълнение на Програмата до 2030 г. е изключително важно съвместно да се договорят постижими междинни цели, показатели, измерване в реално време на подадените от местните общини, градовете и регионите данни, свързани с изменението на климата и ЦУР, за да се постигнат подцелите за икономическа, екологична, социална и културна устойчивост; |
| --- | --- |

48.

| 49. | подчертава, че са необходими местни и регионални водещи показатели за Програмата до 2030 г., както и надеждни данни за климата на поднационално равнище, и че е важно да се използват нови технологии като изкуствения интелект, за да се даде гласност на действията в областта на климата, осъществявани от местните общности. Във връзка с това припомня, че е важно да се извлече максимална полза от базата данни на Конвента на кметовете и от възможността да се установи връзка между местните и регионалните данни и национално определените приноси чрез създаването на „местно определен принос“; |
| --- | --- |

49.

| 50. | отбелязва досегашния опит на градовете и регионите в разработването на специфични показатели за околната среда, качеството на живот и благополучието на гражданите; важно е те да бъдат съобразени с конкретните условия, за да отговарят на местните нужди; |
| --- | --- |

50.

| 51. | подчертава, че трябва да се идентифицират възможностите за трансфер и съвместно натрупване на знания, партньорски инициативи, туининг и наставничество, и тези дейности да бъдат насърчавани и подходящо финансирани от ЕС; |
| --- | --- |

51.

Бъдещи действия

| 52. | поема ангажимент да обнови собствените си процеси и практики, за да може да оказва по-добра подкрепа на местните и регионалните власти при адаптирането на ЦУР към местните условия и изпълнението им в рамките на общоевропейската стратегия за устойчиво развитие, като по този начин отговори на исканията на гражданите да се предприемат повече действия и да се постигнат конкретни резултати в борбата с изменението на климата; |
| --- | --- |

52.

| 53. | призовава да се засили използването на публично-частни партньорства и екологосъобразни обществени поръчки, както и осъществяването на пилотни проекти, свързани с екологичния преход и борбата срещу изменението на климата; |
| --- | --- |

53.

| 54. | отбелязва със загриженост споразуменията за свободна търговия на ЕС с други държави и изисква тези договори да бъдат съобразени с ЦУР, Парижкото споразумение и стандартите на ЕС в областта на околната среда; |
| --- | --- |

54.

| 55. | подчертава, че местните и регионалните власти, с тяхната покупателна способност при избора на стоки и услуги и възлагането на дейности, могат да допринесат значително за устойчивото потребление и производство, за икономика с по-ефективно използване на ресурсите и следователно за постигането на целите за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

55.

| 56. | подкрепя целта на Програмата до 2030 г. за изграждане на екологично устойчиви условия и процеси чрез укрепване на природните ресурси и защита на най-уязвимите екосистеми, като припомня важността на дейностите на поднационално и местно равнище в областта на околната среда и изменението на климата в съответствие с концепцията за съгласуваност на политиките за устойчиво развитие. Изтъква значението на децентрализираното сътрудничество, многостранните партньорства, извличането на поуки и споделянето на опит в процеса на намаляване и коригиране на отпечатъка на териториите от гледна точка на потреблението на ресурси и емисиите на CO2; |
| --- | --- |

56.

| 57. | приветства ангажираността на Европейския парламент с целите за устойчиво развитие и по-специално манифеста на интергрупата „Изменение на климата, биологично разнообразие и устойчиво развитие“, и призовава за плодотворно сътрудничество с компетентните комисии и интергрупата по време на мандата 2019—2024 г.; |
| --- | --- |

57.

| 58. | призовава тези препоръки да намерят място в предстоящата работа на институциите на ЕС през следващия мандат, в сътрудничество с КР. |
| --- | --- |

58.

Брюксел, 8 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Заключения на Съвета по общи въпроси, „Към все по-устойчив Съюз до 2030 г.“, 9.4.2019 г..

1

(2)  COR-2019-00239, „Целите за устойчиво развитие (ЦУР): основа за дългосрочна стратегия на ЕС за устойчива Европа до 2030 г.“, ECON-VI/044, докладчик: Arnoldas Abramavičius (LT/ЕНП) (ОВ C 404, 29.11.2019 г., стр. 16).

2

(3)  Осигуряване до 2030 г. на достъп до безопасни и финансово достъпни жилища за всички; безопасен, достъпен и устойчив транспорт на достъпни цени; значително намаляване на смъртните случаи от излагане на риск от бедствия, замърсяване на въздуха и водата; както и хоризонтални подцели за подобряване на участието на гражданите в процеса на вземане на решения, разработване на стратегии за интегрирано градско и селско планиране и социална интеграция, опазване на културното наследство и намаляване на въздействието на градовете върху околната среда на глава от населението.

3

(4)  Напр. общността на знание и иновации „Климат“на Европейския институт за иновации и технологии, европейските партньорства за иновации, платформата в областта на енергетиката, партньорствата по програмата на ЕС за градовете и Конвентът на кметовете за климата и енергетиката.

4

(5)  Напр. Мрежата на европейските региони за изследователска дейност и иновации (ERRIN), Евроградове (Eurocities), Световният алианс за борба с изменението на климата и Конвентът на кметовете.

5

(6)  Напр. трансграничните обсерватории на изменението на климата в Алпите и Пиренеите и по-конкретно, Европейските групи за териториално сътрудничество (ЕГТС).

6

(7)  Резолюция на Европейския парламент от 14 март 2019 г. относно изменението на климата — европейска стратегическа дългосрочна визия за просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика в съответствие с Парижкото споразумение (2019/2582(RSP) (все още непубликувана в Официален вестник).

7

(8)  COM(2019) 218 final, „Европа през май 2019 г. Подготовка за по-обединен, по-силен и по-демократичен Съюз в един все по-несигурен свят“.

8

(9)  COR-2018-03652 (ОВ C 461, 21.12.2018 г., стр. 210).

9

(10)  COR-2019-00617. Становище относно „Изпълнение на Парижкото споразумение посредством иновативен и устойчив енергиен преход на регионално и местно равнище“, ENVE-VI/040, докладчик: Witold Stępień (PL/ЕНП).

10

(11)  Програма на ООН за околната среда — Междуправителствена платформа за биологично разнообразие и екосистемни услуги (IPBES), Глобална оценка на биологичното разнообразие и екосистемните услуги.

11

(12)  Както се посочва в становище COR-2018-05736 относно „Чиста планета за всички — Европейска стратегическа дългосрочна визия за просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика“, ENVE-VI/037, с докладчик Michele Emiliano (IT/ПЕС) (ОВ C 404, 29.11.2019 г., стр. 58).

12

(13)  COR-2019-03645. Становище относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно минималните изисквания за повторното използване на водата“, ENVE-VI/034, докладчик Oldřich Vlasák (CZ/ЕКР) (ОВ C 86, 7.3.2019 г., стр. 353).

13

(14)  Както се посочва в становище COR-2018-05877 относно „Многостепенното управление и междусекторното сътрудничество за борба с енергийната бедност“, ENVE-VI/038, докладчик: Kata Tüttő (HU/ПЕС) (ОВ C 404, 29.11.2019 г., стр. 53).

14

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/33

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Изпълнение на пакета за чиста енергия: националните планове в областта на енергетиката и климата като инструмент на подхода за местно и териториално управление в областта на климата, активната и пасивната енергия

(2020/C 39/07)

| Докладчик | : | József Ribányi (HU/ЕНП), заместник-председател на Областния съвет на Толна |
| --- | --- | --- |
| Отправен документ | : | Становище по собствена инициатива |

Докладчик

:

József Ribányi (HU/ЕНП), заместник-председател на Областния съвет на Толна

Отправен документ

:

Становище по собствена инициатива

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства инициативите на новоизбраната председателка Урсула фон дер Лайен по линия на бъдещ европейски „Зелен курс“и готовността ѝ да приобщи местните и регионалните власти към усилията за превръщане на Европа в първия неутрален по отношение на климата континент; |
| --- | --- |

1.

| 2. | приветства Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (1) от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, съгласно който от държавите — членки на ЕС, се изисква да изготвят национален план в областта на енергетиката и климата (НПЕК), който да постави основата за един по-всеобхватен и хоризонтален подход към политиките в областта на климата и енергетиката; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава факта, че десетгодишните НПЕК се отнасят за периода 2021—2030 г. и трябва да допринасят за изпълнението на национално равнище на новите цели на ЕС в областта на енергетиката и климата за 2030 г., както и за определянето на основата за успешното изпълнение на дългосрочната стратегия за неутралност по отношение на климата, като целта е ограничаване на темповете на причиненото от човека глобално затопляне до 2050 г. и постигане на съответствие с целите на Парижкото споразумение. Във връзка с това КР призовава държавите членки до края на 2019 г. в своите окончателни НПЕК да се съобразят с амбициозните цели на ЕС за 2030 г., по-специално в областта на енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност. Извършените от Комисията предварителни оценки на НПЕК показват, че е постигнат добър напредък, но в много от проектоплановете изискванията не са спазени, а що се отнася до общите цели на ЕС и тяхното постигане, са необходими по-амбициозни действия от страна на всички държави членки и съответно допълване, уточняване и изменение на предложенията им. Всички държави членки, следвайки препоръките на Комисията, трябва да изготвят окончателните си НПЕК, като гарантират, че плановете им съответстват на горепосочените цели; |
| --- | --- |

3.

| 4. | приветства факта, че в Регламента относно управлението се признава ролята на местните и регионалните власти (МРВ) в НПЕК на етапа на изготвянето им, като изтъква необходимостта от ефективни публични консултации и предлага да се създаде многостепенен диалог за климата и енергетиката, в съответствие с принципа на подхода „от долу нагоре“. Участието на местните и регионалните власти следва да обхваща всички етапи, като се започне от етапа на тяхното изготвяне, мине се през отговора на предварителната оценка на Комисията и се стигне до изпълнението и прегледа. При все това КР отбелязва, че до този момент много държави членки не са успели да включат напълно МРВ в този процес. Изтъква факта, че ангажирането на местните и регионалните администрации, редом до държавите членки, в процеса на изготвяне води до по-ефективно и приобщаващо постигане на целите; |
| --- | --- |

4.

| 5. | посочва, че много държави членки считат, че въведените от тях структури са достатъчни за постигането на целите на обществената консултация и многостепенния диалог в областта на климата и енергетиката: в миналото една от причините за най-много критики беше фактът, че държавите членки считат, че могат да справят сами. КР препоръчва държавите членки да извършат критична оценка на тези структури, особено във връзка със съдържанието, което те могат да генерират, обхвата и представителността на местните власти, организациите на гражданското общество, деловите среди, инвеститорите, други заинтересовани страни и обществеността като цяло, и да предоставят генерираните от тези структури данни, за да се гарантира пълното постигане на целите, определени в Регламента относно управлението във връзка с обществената консултация и многостепенния диалог в областта на климата и енергетиката, както и с крайната цел да се допринесе за здравето и благоденствието на всички граждани и бъдещите поколения; |
| --- | --- |

5.

| 6. | следва да се оползотворят експертните знания, отговорностите за прилагането и финансовите ресурси на МРВ, за да се завърши Енергийният съюз; с оглед на това препоръчва участието на местните и регионалните власти в етапа на прилагане на мерките за чиста енергия и техните евентуални трудности в този процес да бъдат надлежно взети предвид при възможни бъдещи преразглеждания. Той посочва, че Конвентът на кметовете за климата и енергетиката и други сходни инициативи могат да играят решаваща роля по отношение на насочването на МРВ при изпълнението на новата рамка на ЕС в областта на енергетиката; |
| --- | --- |

6.

| 7. | приканва държавите членки да работят в тясно сътрудничество с КР и неговите членове по съответните си НПЕК. Това би могло да представлява важен елемент от съответните им обществени консултации и многостепенните диалози в областта на климата и енергетиката и би могло да осигури ценна обратна информация от местното и регионалното равнище; |
| --- | --- |

7.

| 8. | признава ограниченото време, с което разполагаха държавите членки, за да представят проектите на НПЕК, и свързаните с това трудности и ги насърчава да проявят повече амбициозност и да заложат повече вертикална интеграция в окончателните НПЕК, които трябва да бъдат представени до края на 2019 г., за да се гарантира стабилна, съобразена с Парижкото споразумение и неутрална по отношение на климата насока за Европа, в съответствие с най-амбициозния сценарий, предложен в дългосрочната стратегия до 2050 г. Във връзка с това КР насърчава и разработването на система за местно определени приноси (МОП) в допълнение към национално определените приноси съгласно Парижкото споразумение, което би засилило ролята на местните и регионалните власти при изготвянето на всеобхватни НПЕК. Местните власти могат да допринесат за една по-ефективна реализация на целите чрез информационни кампании за повишаване на осведомеността и за целта трябва да разполагат с добре обучени специалисти. Във връзка с това се предлага мобилизиране на средства от ЕС за информиране и създаване на работни места в сферата на политиката в областта на енергетиката и климата с крайната цел да се опази здравето и благосъстоянието на всички граждани и бъдещите поколения; |
| --- | --- |

8.

Местна активна и пасивна енергия в услуга на НПЕК

| 9. | отбелязва, че в случая под понятието „активна енергия“, както се използва в строителния сектор, известна и като по-общото понятие „енергия от възобновяеми източници“, се има предвид енергията, която се произвежда, съхранява и консумира на местно равнище от различните местни участници (публични, общински и частни субекти, домакинства). Примери за това са възобновяемите и чистите енергийни източници като геотермална енергия, слънчева енергия, вятърна енергия, топлинна енергия, водна енергия, енергия от приливи и отливи, енергия от биомаса. Този тип енергийни източници играят ключова роля за постигане на целите на НПЕК за 2030 г.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | отбелязва, че под понятието „пасивна енергия“, както се използва в строителния сектор, известна и като по-общото понятие „енергийна ефективност“, се има предвид икономията на енергия въз основа на ефективно използване на всичката енергия, което означава намаляване на енергопотреблението и оттам на разходите за енергия на крайните потребители, както и на равнището на замърсяване. С оглед на горепосоченото местните и регионалните власти трябва да организират местните и регионалните обществени услуги по ефективен начин от енергийна гледна точка, например чрез политика на устойчиви обществени поръчки; |
| --- | --- |

10.

| 11. | добавя, че понятието „пасивна енергия“е тясно свързано с въпросите от областта на климата и има отношение и към определянето на цялостния въглероден отпечатък на сградите и е неразривна част от кръговата икономика. При издаването на разрешителни за строеж МРВ следва да насърчават — като се вземат предвид конкретните местни условия и специфичните характеристики на сградите — използването на строителни материали, които се произвеждат чрез използване на местни суровини, щадящи околната среда (тръстика, пелети, слама, кора, коноп, дървесина, слепена дървесина, които са за предпочитане с нулево салдо по въглеродния отпечатък), вместо бетон и други традиционни строителни материали, при чието производство, инсталиране, разрушаване и рециклиране се отделят значителни емисии на CO2. Те следва да насърчават и други мерки, предназначени за подобряване на енергийните характеристики на сградите. Тези понятия следва да бъдат включени в националните дългосрочни стратегии за саниране, които държавите членки трябва да представят до март 2020 г.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава, че местните и регионалните власти са важни действащи лица в областта на активната и пасивната енергия. Те следва да бъдат привлечени като страна по НПЕК на национално равнище, тъй като са основни инвеститори, отговорни за изграждането на сгради, оператори на мрежи за обществен транспорт, органи, отговарящи за обществената осведоменост, участници в борбата срещу енергийната бедност, регулаторни органи в областта на градоустройството, териториалното устройство и планирането на земеползването, ръководители в областта на децентрализираното производство на енергия и възлагащи органи при екологосъобразни обществени поръчки. За правилното изпълнение на техните задачи е необходимо добро планиране на производството и използването на местните ресурси. Във връзка с това следва да се обърне внимание на различните видове енергия от възобновяеми източници, на енергийните характеристики на сградите, на енергийната ефективност и на използването на местни, естествени и екологосъобразни строителни материали; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава многобройните положителни ефекти от подкрепата, оказвана от местните и регионалните власти, за увеличаване на производството, съхранението и използването на активната енергия, преди всичко възобновяема енергия. Например КР посочва, че в областта на транспорта, особено градския и междуградския транспорт, е особено важно да се увеличи използването на устойчиви биогорива като временно решение, а в средносрочен план на електромобилността чрез електрически батерии и водород, както и да се предприемат стъпки за справяне с емисиите на CO2 от транспорта по интегриран начин, включително чрез насърчаване на използването на обществения транспорт, съвместното използване на автомобили и други иновативни решения, тъй като се очаква интензивността на движението да нараства, а двигателите с вътрешно горене да продължат да играят значима роля в средносрочен план. Пример за устойчиво биогориво като временно решение би могъл да бъде биоетанолът като активна енергия, която се произвежда, използва и съхранява лесно на местно равнище, създава използваеми странични продукти (например фуражи за животни), намалява зависимостта от вноса на енергия и би могла да създаде значителен брой работни места. Важно е преразглеждането на правилата за държавна помощ и на Директивата за данъчно облагане на енергийните продукти и електроенергията да не възпрепятства насърчаването на устойчивата биоенергия; |
| --- | --- |

13.

Ролята на МРВ при изготвянето на НПЕК

| 14. | подчертава необходимостта да се даде възможност на МРВ да представят предложения и изменения за своите НПЕК и ролята им да бъде разграничена от тази на другите заинтересовани страни, които не принадлежат към публичната администрация. Местните и регионалните власти имат правото да участват пряко в мерките, които се отнасят до енергийната ефективност, енергийния преход, изменението на климата и изоставянето на изкопаемите горива, като не се забравя, че освен това те играят важна роля в справянето с енергийната бедност, като използват всички представителни организации на местните власти в ЕС (КР, Конвента на кметовете); |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава необходимостта да се гарантира, че държавите членки са информирани относно определящата роля на местните и регионалните власти по отношение на няколко ключови приоритета от Регламента за Енергийния съюз. Тяхното пряко участие е оправдано по отношение на действията, свързани с енергийната ефективност, декарбонизацията и изменението на климата с развитието на енергията от възобновяеми източници и необходимата за това енергийна инфраструктура, включително технология за съхранение и свързване на секторите, като те също играят важна роля в управлението на енергийната бедност; |
| --- | --- |

15.

| 16. | посочва, че широката общественост не е запозната с разработването на НПЕК и поради ограниченото време процесите на консултациите, придружаващи разработването на НПЕК, досега не са били толкова широки и задълбочени, колкото би било желателно. Това развитие дава повод за съжаление, тъй като НПЕК се прилагат на местно равнище в общините и градовете; с оглед на това призовава държавите членки, Комисията и местните и регионалните власти да положат по-големи усилия, за да информират широката общественост за процеса на изготвяне на НПЕК, а след подаването на окончателните НПЕК — да разработят подходящи формати за участие на всички заинтересовани страни в тяхното изпълнение; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отбелязва, че изискванията за местното и регионалното развитие, свързани с НПЕК (например предложения за проекти за енергийна ефективност, декарбонизация и борба с изменението на климата или енергийната бедност), са определени въз основа на приблизителна оценка. Това се дължи отчасти на недостатъчното участие на местното и регионалното управленско равнище в НПЕК; припомня също така, че базата данни на Конвента на кметовете може да предостави полезна информация и данни на държавите членки с голям брой участници в Конвента; |
| --- | --- |

17.

Добро управление: изпълнение на НПЕК в тясно сътрудничество с местните и регионалните власти

| 18. | настоява държавите — членки на ЕС, при разработването на НПЕК да включват инициативи за изпълнение, които са от полза както за крайните потребители, така и за произвеждащите потребители, както и за други доставчици на енергийния пазар на дребно. Такива инициативи имат многобройни ползи за енергийната система (намалена нужда от инфраструктура за пренос и поддръжка, по-голяма устойчивост и гъвкавост), включително справедлива цена или създаване на инвестиционно решение за излишъка от енергия от такива схеми, който се подава към мрежата; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че опитът и знанията на местните и регионалните власти, в качеството им на участници в прилагането, са необходими, за да се идентифицират несъответствия и потенциални полезни взаимодействия между НПЕК и многогодишната финансова рамка, европейския семестър и дългосрочната стратегия на ЕС за неутралност по отношение на климата до 2050 г.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отбелязва, че следва да се координират и текущите инициативи и най-добри практики. Във връзка с това КР насочва вниманието към инициативите за участие в рамките на Конвента на кметовете за климата и енергетиката; |
| --- | --- |

20.

| 21. | посочва, че чрез инициативи и програми за повишаване на осведомеността местните и регионалните власти могат да превърнат потребителите на енергия в произвеждащи потребители, като подкрепят използването на източници на енергия, които са произведени, съхранени и консумирани на местно равнище, не на последно място под формата на местни енергийни общности, чийто потенциал тепърва трябва да се развива. В такъв случай произвеждащите потребители могат да бъдат активни членове на интелигентни и децентрализирани енергийни мрежи, създадени от МРВ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подкрепя многостепенния диалог по въпросите на климата и енергетиката, доколкото той ще засили участието на местните и регионалните власти в политическите дискусии в рамките на НПЕК. Този диалог е от съществено значение, за да се гарантира спазването на принципите на субсидиарност и пропорционалност. Като част от този процес е препоръчително да се признае тясната връзка между действията в областта на енергетиката и климата и необходимостта от интегрирането им; в това отношение е необходимо МРВ да разполагат със специални професионални „енергийни управители“. Във връзка с това Комитетът подчертава отново, че е желателно да се мобилизират средства от ЕС за създаването на работни места в сферата на политиката в областта на енергетиката и климата с крайната цел да се опази здравето и благосъстоянието на всички граждани и бъдещите поколения; |
| --- | --- |

22.

| 23. | обръща внимание например на националния диалог по въпросите на изменението на климата, провеждан в Ирландия, благодарение на който, чрез повишаване на осведомеността, ангажиране и застъпничество, се насърчават инициативи за действия в областта на климата на местно, регионално и национално равнище. Чрез такива добри практики може да се постигне консенсус относно начините за справяне с предизвикателствата и необходимите мерки. Заинтересованите страни могат да въведат постоянни механизми и платформи за редовни консултации по икономически, социални, екологични въпроси и въпроси от обществен интерес, свързани с енергийната политика и борбата с изменението на климата. Националният диалог играе важна роля и при определянето на приоритетите за енергийната политика и изменението на климата; практики от такъв тип би трябвало да бъдат насърчавани и разпространявани по-енергично във всички държави членки, като се подкрепят подходящи информационни кампании и кампании за повишаване на осведомеността по тези въпроси; |
| --- | --- |

23.

| 24. | препоръчва МРВ да бъдат признати от държавите членки като подходящи партньори при определянето на новия сценарий в областта на енергетиката и климата. Важно е да се разберат и преодолеят съществуващите предизвикателства и препятствия на местно равнище, както и да се определят подходящи мерки и ефективни стратегии за прилагане, за да се гарантира изпълнимостта на националните и европейските ангажименти и да се позволи на гражданите да възприемат необходимите промени. Местните и регионалните власти остават най-близкото до потребителите равнище, като именно те управляват децентрализираното производство на енергия (напр. въвеждане на интелигентни измервателни уреди и интелигентни мрежи), както и много аспекти на необходимите промени в съществуващата енергийна инфраструктура. Освен това те стартират информационни и осведомителни програми в областта на енергетиката и климата, които позволяват да се намалят разходите и въглеродният отпечатък на домакинствата и предприятията, и създават подходящи условия за инвестиции; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава, че проблемите, свързани с прехода към чиста енергия, заедно с въпросите, свързани с климата, предполагат съвместна работа между различните равнища на управление (европейско, национално, регионално и местно), както и с публичния и частния сектор, научноизследователските и иновационните центрове и участниците от академичните среди/висшите учебни заведения. Използването на активна и пасивна енергия също подкрепя този процес, тъй като възможността за свеждане до минимум на използването на енергия през целия жизнен цикъл и оттам на опасенията, свързани с въглеродния отпечатък, има значение както за прехода към чиста енергия, така и за климата; |
| --- | --- |

25.

| 26. | отбелязва, че тъй като енергийната бедност е сложен проблем, в НПЕК тя трябва да се разглежда от гледна точка на енергетиката и климата, като се използват базите данни и публикациите на Обсерваторията на енергийната бедност на ЕС. Важно е също така оценката на броя на домакинствата, засегнати от енергийна бедност, посочена в член 3 от Регламента относно управлението на Енергийния съюз и действията в областта на климата, да се основава на точни и проверими данни; |
| --- | --- |

26.

| 27. | предлага МРВ да подкрепят националните правителства при изпълнението на ориентираните към бъдещето европейски структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) и инициативите JASPERS и ELENA, които помагат за изпълнението на целите на европейската политика в областта на климата и енергетиката. В този дух Европейският консултантски център по инвестиционни въпроси би трябвало да гарантира ускорена процедура в подкрепа на градовете, поели ангажимента да разработят проекти за развитие с ниски емисии на CO2; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава решаващото значение на по-доброто взаимодействие между ЕСИ фондовете и Европейския фонд за стратегически инвестиции за осъществяването на трансгранични проекти за устойчива енергетика; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подчертава, че НПЕК следва да насърчават иновациите в областта на енергетиката с цел преход към нисковъглеродна икономика и неутралност по отношение на климата до 2050 г. и, следователно, устойчив, ориентиран към бъдещето енергиен съюз с политика в областта на климата, която може да стимулира създаването на работни места, растежа и инвестициите. МРВ следва да участват по-специално в инициативите за интелигентни градове в съчетание със зелени обществени поръчки за чиста енергия в области като енергоспестяването в градския транспорт, междурегионалните транспортни стратегии, сътрудничеството в нови технологии за съхранение и интелигентни обществени сгради; |
| --- | --- |

29.

| 30. | препоръчва КР — в качеството си на орган, представляващ местните и регионалните власти, и в рамките на своя пилотен проект за регионални центрове, да играе ролята на посредник в осъществяването на НПЕК и в многостепенния диалог за климата и енергетиката като допълнителна възможност за достигане до местното и регионалното равнище извън вътрешните рамки на държавите членки; |
| --- | --- |

30.

| 31. | за тази цел приканва Европейската комисия да обмисли възможността да съорганизира периодичен форум, на който да се обсъждат въпросите на климата и енергетиката, в това число НПЕК. Това би улеснило сътрудничеството между местните и регионалните власти, ГД „Действия по климата“, ГД „Енергетика“, комисия ENVE на КР и държавите членки. Този форум може да функционира подобно на действащата понастоящем „Техническа платформа за сътрудничество в областта на околната среда на ГД „Околна среда“и Европейския комитет на регионите“, чиято цел е да насърчава диалога по проблемите и решенията на местно и регионално равнище в процеса на прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда, както се посочва в Общата програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 г. „Да живеем добре в пределите на нашата планета“(7-а ПДОС). Този нов форум би могъл да допринесе значително за многостепенния диалог за климата и енергетиката във всички държави членки, като дава възможност, наред с останалото, за обмен на информация, отчитане на напредъка, споделяне на най-добри практики и извлечени поуки, принос към подобряването на резултатите в областта на климата и енергетиката и укрепване на сътрудничеството и комуникацията между всички участници; |
| --- | --- |

31.

| 32. | посочва, че успешното прилагане на НПЕК ще засили конкурентоспособността на Европейския съюз и ще допринесе за неговата икономическа стабилност, като предоставя ясна рамка за инвеститорите; |
| --- | --- |

32.

| 33. | изтъква, че НПЕК осигуряват връзка между градските и селските райони чрез местни и произведени на местно равнище ресурси. По този начин се гарантира бъдещето на хората, живеещи в селските райони, и се посрещат енергийните нужди на градските райони, като същевременно се опазва климатът; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава, че НПЕК не са еднократна инициатива. Финализирането им в края на 2019 г. е голяма първа крачка, но за по-нататък ще е необходимо непрекъснато усъвършенстване и развитие. Затова е важно да се създадат структури и форуми, които да спомагат за по-нататъшното подобряване на НПЕК, и да се гарантира, че многостепенните диалози за климата и енергетиката могат да допринасят пълноценно за постигането на тази цел. |
| --- | --- |

34.

Брюксел, 8 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1.

1

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/38

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Приносът на градовете и регионите за нова политическа рамка на ЕС за МСП

(2020/C 39/08)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Въведение

| 1. | отбелязва, че някои държави — членки на ЕС, се намират в период на забавяне. Проблемът е най-очевиден на регионално равнище и се изразява в спад на темпа на растежа на производителността на труда и на производствената ефективност, намаляваща динамика на търговията, постоянно ниско равнище на публичните и частните инвестиции в транспортна, енергийна и цифрова инфраструктура и трайни, относително високи икономически и социални неравенства, които, заедно с глобалните тенденции като например поредната индустриална революция, демографските условия и променящото се естество на труда, изискват новаторски политически решения; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отчита, че конкурентоспособността на европейските икономики се основава на предприемаческия и новаторския потенциал на МСП и поради това приветства призивите от страна на Европейската комисия и Съвета за по-нататъшно разработване на всеобхватна икономическа стратегия на ЕС, като се вземе предвид специфичната роля на този сектор; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава въздействието на Законодателния акт за малкия бизнес в Европа върху развитието на МСП десет години след неговото въвеждане, но същевременно привлича вниманието върху необходимостта от хоризонтален подход за подкрепа на МСП и по-добро наблюдение на последиците от изпълнението на програмата; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отбелязва необходимостта от създаване на специални инструменти за подпомагане на МСП в рамките на програмите на Европейската комисия, като се отчита разнородният характер на сектора на МСП и същевременно посочва необходимостта от по-гъвкав, основан на резултатите подход и предоставяне на възможност на дружествата да преминат през следващите етапи на развитие. Очаква Европейската комисия да предприеме мерки в съответствие с препоръките на проучването на КР „Рамката на политиката на ЕС за МСП: състояние и предизвикателства“ (1). Новите инструменти следва да бъдат насочени преди всичко към малките предприятия, които осъществяват рискови проекти; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава ролята и отговорността на държавите членки и регионите за разработването и внедряването на инструменти на политиката на ЕС за МСП, които следва да подкрепят по-специално изграждането на умения на служителите на МСП и самите МСП, включително в областта на цифровизацията, която ще им помогне да се развиват в дългосрочен план; |
| --- | --- |

5.

| 6. | посочва голямата необходимост да се обърне внимание на подкрепата за развитието на МСП извън метрополните области, преди всичко в рамките на оперативните програми на държавите — членки на ЕС; |
| --- | --- |

6.

| 7. | отчита значението на стартиращите предприятия в групата на МСП (2), тъй като именно те въвеждат редица радикални иновации, но сега насочва вниманието към необходимостта от подпомагане и на вече съществуващите дружества в процеса на тяхното разрастване и при разработването на поетапни иновации – европейската политика следва да има по-широк подход към подкрепата за бизнеса – от навлизането на местния пазар до периода след навлизането им на световния пазар; |
| --- | --- |

7.

| 8. | счита, че политиката на ЕС следва да подкрепя процеса на интеграция на МСП в международните вериги за създаване на стойност във всички територии на ЕС; отбелязва, че интернационализацията на стопанската дейност на определени МСП извън рамките на ЕС може да осигури разпространението на най-добрите решения, което ще донесе ползи за европейските МСП и ще доведе до повишаване на тяхната производителност, предимно чрез трансфер на знания и ноу-хау; |
| --- | --- |

8.

| 9. | отчита значението на мрежата от представители на МСП (SME Envoys Network), която следва да играе важна роля при набелязването на проблемите и определянето на възможностите за европейските предприемачи; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава необходимостта от насърчаване и въвеждане на по-малко времеемки административни процедури и от намаляване на броя на тежестите на всички равнища на европейската и националната администрация, което оказва значително въздействие върху функционирането на МСП, включително и върху финансовите аспекти на тяхната дейност; |
| --- | --- |

10.

| 11. | посочва, че е необходимо да се подкрепи създаването на нови източници на финансиране за МСП и да се улесни достъпът до традиционните методи на финансиране за възможно най-широк кръг от МСП, опериращи на различните територии в ЕС; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подкрепя призива за преразглеждане на използваното понастоящем определение на „МСП“на равнище ЕС, за да се отчете фактът, че средноголемите предприятия („дружества със средна пазарна капитализация“с до 500 служители) са много съпоставими с МСП в структурно отношение (< 250 служители и годишен оборот до 50 млн. евро или годишен баланс до 43 млн. евро) и въпреки това не получават преференциално третиране спрямо големите предприятия; |
| --- | --- |

12.

| 13. | посочва значението на концепцията за обслужване на едно гише, що се отнася до подкрепата за МСП, и подчертава, че за тази цел е необходимо да се консолидира мрежата за подкрепа на МСП в европейски мащаб. Предлага да се използва съществуващата мрежа Enterprise Europe Network. Съчетаването на различни форми на подкрепа за МСП в рамките на една мрежа и сътрудничеството ѝ с мрежата от представители на МСП следва да позволи да се постигне очакваният от МСП и от Европейската комисия синергиен ефект; |
| --- | --- |

13.

Рискове и предизвикателства пред по-нататъшното развитие на МСП

| 14. | отбелязва, че МСП в Европейския съюз са изправени пред предизвикателства, произтичащи, наред с другото, от засилващата се световна конкуренция, появата на нови бизнес модели, цифровизацията и внедряването на нови технологии, както в промишлеността, така и в сектора на услугите, развитието на кръговата икономика и икономиката на споделянето и поддържането на устойчиво развитие; |
| --- | --- |

14.

| 15. | изтъква значението на подкрепата на сътрудничеството на групи от специализирани малки и средни предприятия (клъстери). Призовава за непрекъснато развиване на съществуващите инструменти на ЕС в тази област, като например европейския портал за клъстерите, Европейската обсерватория за клъстерите и Европейската инициатива за високи постижения на клъстерите; |
| --- | --- |

15.

| 16. | потвърждава нарастващата роля на корпоративната социална отговорност по отношение на обществото и околната среда; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отбелязва различията по отношение на темпа и силата на икономическото развитие между МСП и по-големите дружества. Поради характеристиките на по-слабо развитите региони това води до икономическа поляризация на регионите на ЕС; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подчертава, че нарастващият брой и сложността на административните разпоредби ограничават потенциала за растеж на МСП, особено на микропредприятията, които не разполагат със съответните административни и финансови ресурси за преодоляване на тези пречки и поради това призовава за намаляване на административната сложност за предприятията в ЕС, по-специално за трансграничните операции; |
| --- | --- |

18.

| 19. | отбелязва, че нарастващият брой новаторски решения на пазара, в съчетание с ограничената им финансова достъпност за МСП, води до необходимостта от прилагане на нов подход за насърчаване на създаването и развитието на т.нар. „отворени иновации“; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертавайки, че „Хоризонт Европа“и COSME ще придобият по-голямо значение за МСП, приветства факта, че Европейският фонд за регионално развитие (ЕФРР) ще остане най-важният източник на финансиране за местните и регионалните политики в подкрепа на МСП през новия програмен период 2021—2027 г., и по-специално във връзка с достъпа до финансиране, подкрепата за НИРД и иновациите, развитието на уменията, достъпа до пазари и интернационализацията. Отправя обаче отново своето възражение срещу предложението тематичната концентрация на ЕФРР да се съсредоточи върху националното равнище, тъй като един централизиран механизъм за разпределение би бил в противоречие с ориентиран към местните условия подход и принципа на многостепенното управление, които са от ключово значение за ефикасното и ефективно подпомагане на МСП. |
| --- | --- |

20.

| 21. | привлича вниманието върху различията между секторните политики на ЕС, включително обществените поръчки, правото в областта на несъстоятелността, опазването на околната среда, различията във връзка с подкрепата на клъстерите и подхода към принципите на конкурентоспособността. Всичко това оказва силно въздействие върху МСП и по-нататъшното им разрастване; |
| --- | --- |

21.

| 22. | признава, че единният пазар е успех за ЕС, но изисква също и по-нататъшна работа за неговото усъвършенстване, в това число например премахване на съществуващите пречки в областта на свободното движение на стоки и услуги; това е едно от затрудненията, пред които са изправени МСП при разрастването на икономическата си дейност и интернационализацията; |
| --- | --- |

22.

| 23. | привлича вниманието върху трансформирането на икономиката посредством цифровизацията, което изисква МСП да инвестират повече средства в закупуването и разработването на технологии и ноу-хау; |
| --- | --- |

23.

| 24. | призовава Европейската комисия да разработи мерки в подкрепа на цифровата трансформация на МСП в регионите на ЕС, като се опира на успехите на съществуващите инициативи, като например Digital Cities Challenge; |
| --- | --- |

24.

| 25. | изразява убеждението си, че цифровизацията дава възможност МСП да навлязат със своите продукти и услуги на по-широк общоевропейски и извъневропейски пазар, което ще даде тласък на трансграничната търговия; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подчертава, че предизвикателството за ЕС се състои в по-нататъшното повишаване на производителността и конкурентоспособността (включително по отношение на разходите) в промишлените вериги за създаване на стойност, като същевременно запази амбициозни цели на политиката в областта на околната среда; |
| --- | --- |

26.

Очакванията на МСП за бъдещата политика за растеж и развитие

| 27. | подчертава потенциалните ползи за МСП и предприемачите от инвестициите на равнище ЕС за интегрирането на регионалните предприемачески екосистеми и същевременно насърчава Европейската комисия да продължи да развива проекта за установяване на връзка между европейските „силициеви долини“, който понастоящем се осъществява съвместно с „предприемчиви европейски региони“(ПЕР); |
| --- | --- |

27.

| 28. | привлича вниманието към трудностите, пред които са изправени много МСП по отношение на придобиването и задържането на квалифицирани служители. МСП са изправени пред силна конкуренция за привличане на талантливи работници от страна на големите дружества, които разполагат с по-големи ресурси и са в състояние да предложат по-високи заплати, независимо от факта, че МСП са гръбнакът на европейската икономика, съставлявайки 99 % от всички предприятия в ЕС; |
| --- | --- |

28.

| 29. | отбелязва, че представителите на МСП, включително организациите за подпомагане и сдружаване на МСП, следва да могат да участват по-активно в изготвянето и координирането на прилагането на политиките на ЕС, които са пряко свързани с тази категория предприемачи; |
| --- | --- |

29.

| 30. | очаква представителите на регионалното равнище да бъдат привлечени за участие в управлението на политиката на ЕС за МСП и да си сътрудничат по-тясно с мрежата SME Envoys; |
| --- | --- |

30.

| 31. | счита, че промишлената политика на ЕС следва да бъде насочена към иновациите в широк смисъл, главните базови технологии (ГБТ), както и към важни проекти от общоевропейски интерес (ВПОИ), цифровизацията и МСП; |
| --- | --- |

31.

| 32. | подкрепя идеята на Европейската комисия да опрости административните процедури за получаване на финансиране и докладване, които са особено обременяващи за микропредприятията и малките предприятия с ограничени човешки ресурси. Предложения като опростените варианти за разходите (финансиране с единна ставка, еднократни суми и разходи за единица продукция) ще улеснят създаването и изпълнението на бюджетите на проектите, което ще увеличи дела на МСП, получаващи подкрепа; |
| --- | --- |

32.

| 33. | се застъпва за подход, съсредоточен на първо място върху местното и регионалното, а след това върху националното и международното равнище. Тестването на идеи в по-малък мащаб, както и подкрепата за поетапните иновации, дават възможност за по-бързо разработване на нови технологични решения и тяхното внедряване във финансово достъпни за МСП рамки; |
| --- | --- |

33.

| 34. | отбелязва, че предложената рамка за общоприложими правила за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) трябва да бъде гъвкава, за да се даде възможност на регионите, които желаят това, да съсредоточат оперативните си програми върху МСП и микропредприятията; |
| --- | --- |

34.

| 35. | насърчава създаването на програми за подкрепа на изграждането на капацитет за МСП, например в областта на използването на съвременни финансови инструменти, повишаването на осведомеността относно значението на обмена на информация и сътрудничеството или възможността и необходимостта от дългосрочни стратегии и планове за растеж; |
| --- | --- |

35.

| 36. | привлича вниманието върху нарастващото значение на интегрирането на клъстерите като например платформите за интелигентна специализация, в които местните власти играят централна роля за изграждането на интегрирани вериги за създаване на стойност на европейско равнище, подкрепяйки разрастването на МСП в международен план; |
| --- | --- |

36.

| 37. | очаква запазване на силното регионално и местно измерение на звената на мрежата Enterprise Europe, които биха могли да поемат нови функции в бъдеще; |
| --- | --- |

37.

| 38. | привлича вниманието върху необходимостта от разширяване на услугите, предлагани от мрежата Enterprise Europe, включително що се отнася до разрастването на МСП, предоставянето на информация относно националното и европейското законодателство, възможностите за финансиране в отделните държави — членки на ЕС, изграждането на партньорства с други участници от сектора/участници в производствения процес и др.; |
| --- | --- |

38.

| 39. | отбелязва необходимостта от укрепване на регионалните представителства на МСП, които биха могли редовно, например с помощта на платформи подобни на REFIT, да участват редовно в обсъждането на предложените законодателни промени и да участват в процеса на мониторинг, контрол и оценка на въздействието на тези промени върху МСП; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава значението на диверсифицирането на източниците на финансиране за МСП, като един от приоритетите трябва бъде намирането на решение на проблема с недостига на финансиране за конкретни сектори или дейности; |
| --- | --- |

40.

| 41. | посреща със задоволство постигнатите споразумения относно съюза на капиталовите пазари (СКП) за улесняване на достъпа на МСП до публичните пазари, въвеждане на мерки за опростяване и намаляване на разходите и регулаторната тежест; |
| --- | --- |

41.

| 42. | приветства инициативите, предприети от някои държави членки за увеличаване на участието на МСП в процедурите за възлагане на обществени поръчки; |
| --- | --- |

42.

| 43. | привлича вниманието върху въпроса за достъпа на МСП до обществените поръчки, като същевременно оценява факта, че тази категория предприятия е била взета предвид в преразглеждането на Директивата за обществените поръчки и насърчава по-нататъшната работа за мерки в подкрепа на МСП; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подчертава, че забавянето на плащанията, липсата на осведоменост на МСП по отношение на ключови аспекти, свързани с обществените поръчки, и високите потенциални разходи за предприемане на правни действия продължават да бъдат основните пречки за повишаване на тяхното участие в тази област и за използването на възможността за увеличаване на мащаба на тяхната дейност; |
| --- | --- |

44.

Заключителни бележки

| 45. | отбелязва, че поради голямата си структурна гъвкавост и профила си на производство МСП са в състояние да реагират бързо на динамичните социално-икономически промени; финансовите ресурси, необходими за това адаптиране, се оказват пречка, което налага следващите предложения за подкрепа в тази област да бъдат адаптирани към нуждите на МСП; |
| --- | --- |

45.

| 46. | подчертава, че с оглед на тяхното въздействие върху пазара на труда, но също така и върху потребителите, МСП са важна заинтересована страна, която носи съвместна отговорност за внедряването на кръговата икономика. Това следва да намери отражение в данъчни облекчения или достъп до европейските фондове; |
| --- | --- |

46.

| 47. | счита, че Европейската комисия следва да използва опита, придобит със Законодателния акт за малкия бизнес в Европа и плана за действие „Предприемачество 2020 г.“, за подобряване и опростяване, а не за радикални промени или за отхвърляне на досегашните постижения чрез търсене на съвсем нови решения; |
| --- | --- |

47.

| 48. | посочва, че броят на инициативите, които позволяват засилено междурегионално и трансгранично сътрудничество, е все още недостатъчен; |
| --- | --- |

48.

| 49. | подновява призива си за нова хоризонтална стратегия, чието съдържание следва да изтъква особеното значение на радикалните и поетапните иновации и да подкрепя главните базови технологии и важните проекти от общ европейски интерес, включително по отношение на цифровизацията и МСП; |
| --- | --- |

49.

| 50. | призовава Европейската комисия да потърси решения, които да улеснят участието на МСП в процедурите за възлагане на обществени поръчки, например чрез предоставяне на бонус за местен/регионален произход, тъй като направените до момента промени не са достатъчни; |
| --- | --- |

50.

| 51. | привлича вниманието върху факта, че въпреки многобройните и разностранни мерки, предприети от Европейската комисия, които трябва да бъдат приветствани, подкрепата за МСП няма да бъде ефективна на равнището на целия ЕС при тенденцията към въвеждане на сложни вътрешни разпоредби от някои държави членки; |
| --- | --- |

51.

| 52. | подчертава, че местните и регионалните власти следва да играят важна роля в създаването на благоприятна за бизнеса среда и да разполагат с инструменти за адаптиране на мерките към променящите се нужди на МСП; би било препоръчително местните и регионалните власти да се привлекат за по-тясно участие в процеса на изготвяне на бъдещата промишлена политика на ЕС, включително подкрепата за МСП; |
| --- | --- |

52.

| 53. | изразява съгласие с позицията на Европейския парламент, който призовава за увеличаване на общия бюджет на програмата на ЕС за единния пазар за периода 2021—2027 г. с цел повишаване на международната конкурентоспособност на МСП, навлизане на извъневропейски пазари и усвояване на иновациите; |
| --- | --- |

53.

| 54. | изразява убеждението си, че обявеното включване на всички налични финансови инструменти, достъпни за МСП в новата многогодишна финансова рамка (МФР), в една програма – InvestEU, ще доведе до очакваното опростяване на процедурите; |
| --- | --- |

54.

| 55. | призовава институциите на ЕС и държавите членки да увеличат усилията си за подобряване на функционирането на единния пазар, за да се разгърне пълният му потенциал; |
| --- | --- |

55.

| 56. | призовава Европейската комисия и Европейския парламент да работят за създаването на инструменти и механизми, които да гарантират на европейските МСП еднакви условия на конкуренция в европейски и световен мащаб, по-специално що се отнася до технологиите, които са от стратегическо значение за Европа. |
| --- | --- |

56.

Брюксел, 8 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/EU-SMEs/EU-policy-SMEs.pdf

1

(2)  Европейски комитет на регионите, „Подкрепа за стартиращите и разрастващите се предприятия в Европа: регионалната и местната гледна точка“, ECON-VI/021, докладчик: Tadeusz Truskolaski, COR-2017-00032-00-01, юли 2017 г.

2

Подкрепа за стартиращите и разрастващите се предприятия в Европа: регионалната и местната гледна точка

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/43

---

Становище на Европейския комитет на регионите – Доклад относно прилагането на директивите в областта на обществените поръчки

(2020/C 39/09)

| Докладчик | : | Thomas Habermann (DE/EPP), председател на Окръжния съвет на Рьон-Грабфелд |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Thomas Habermann (DE/EPP), председател на Окръжния съвет на Рьон-Грабфелд

I.   ОБЩИ БЕЛЕЖКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | подчертава, че настоящото становище произтича от ангажимента на КР във връзка с Работната група по въпросите на субсидиарността, пропорционалността и принципа „правим по-малко, но по-ефективно“ и програмата за по-добро регулиране да предостави обратна информация относно прилагането на европейското законодателство на местно и регионално равнище. За тази цел КР и Съветът на европейските общини и региони (СЕОР) осъществиха съвместно общоевропейско проучване с цел оценяване на прилагането на правната рамка за възлагане на обществени поръчки от страна на местните и регионалните власти и възложиха проучване по този въпрос; КР изтъква, че поради различните равнища на участие на държавите членки резултатите от анкетата не могат да имат представително значение за ЕС, а могат само да покажат тенденции; освен това обръща внимание на доклада, публикуван през юли 2019 г., относно първата консултация с Мрежата на КР от регионални центрове (1), в който се потвърждават по същество резултатите от изследването на Съвета на европейските общини и региони (CEMR) и КР; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва, че мащабната реформа на директивите относно възлагането на обществени поръчки през 2014 г. беше транспонирана от някои държави членки в националните законодателства през 2016 г., а от други доста по-късно; тъй като от влизането в сила на непосредствено действащите национални нормативи относно обществените поръчки са изминали не повече от три години, този период позволява само ограничен поглед върху практическото прилагане на новите разпоредби; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че както административната практика, така и икономическите оператори едва сега започват да се ориентират в променения режим на възлагане на обществени поръчки и че в някои случаи все още текат процеси на адаптиране; подчертава също така, че тези процеси на адаптиране на много места са свързани със значителни разходи за обучение и консултиране, а отчасти и за външни правни консултанти; при тези обстоятелства изразява категоричната позиция, че през близките години е нецелесъобразно да се предлагат нови законодателни разпоредби; |
| --- | --- |

3.

| 4. | уточнява, че поради тази причина настоящото становище не е насочено към нова законодателна реформа, а разглежда актуалните трудности на възложителите на обществени поръчки на местно и регионално равнище в прилагането на регулаторната рамка; наред с това в него се коментират отделни аспекти, разгледани за последно от Комисията в нейното незаконодателно съобщение от октомври 2017 г. за по-ефективна, устойчива и професионална организация на обществените поръчки (2); |
| --- | --- |

4.

| 5. | подкрепя целта и основните елементи на директивите, в частност електронните обществени поръчки и насърчаването на участието на МСП, новите концепции за възлагане на вътрешни поръчки и сътрудничество между общините, възможността органите възложители да използват стратегически критерии в своите процедури за вземане на решения при възлагането на обществени поръчки, както и насърчаването на прозрачността и интегритета; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че (както показаха и резултатите от анкетата (3)) трансграничните обществени поръчки не са донесли добавена стойност за местните и регионалните власти. Въпреки редовно провежданите скъпоструващи и времеемки процедури за възлагане на обществени поръчки на равнище ЕС не се представят никакви или много малко трансгранични оферти; причината вероятно се крие във факта, че електронните платформи, с които разполагат държавите, са различни, което се явява пречка пред участието на предприятия и структури от съседни държави: тъй като са разработени и пуснати в действие в рамките на националните държави, тези платформи често не предлагат възможност за ползване на друг език или за включване на административни изисквания на държави, различни от държавата, в която се намира възлагащият орган; |
| --- | --- |

6.

| 7. | привлича вниманието върху факта (4), че междувременно правилното прилагане на законодателната рамка за обществени поръчки се е превърнало в самоцел, вместо да се разглежда само като инструмент за поръчка на дейности, доставки и услуги; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че трябва да се изясни при какви обстоятелства местните и регионалните власти могат да поощряват икономическия растеж на местно равнище и местните структури с оглед на устойчивото развитие и постигането на положителен екологичен баланс чрез използване на къси вериги за доставки (напр. инициативата „Holz von hier“ („Местна дървесина“) в съответствие с така наречения принцип „buy local“ („купувайте местни стоки“); |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че в съответствие с принципа за местно самоуправление предоставената от реформата от 2014 г. възможност за отчитане на критерии за екологосъобразност, социална значимост и новаторство при доставянето на обществени услуги следва да бъде оставена изцяло на преценката на съответните власти; счита, че трябва категорично да се отхвърли евентуално бъдещо задължение за прилагане на стратегически цели при всяко възлагане на поръчка, за да се избегне ненужно претоварване на процедурите по възлагане; посочва, че при много обществени поръчки, например стандартни доставки на продукти, вземането под внимание на стратегически цели може и да не е целесъобразно; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава, че поставянето на допълнителни политически цели увеличава както вероятността от грешки, така и риска от конфликти между тези цели; изтъква, че поставените цели в сферата на обществените поръчки могат да се постигат само доколкото – и при условие че – не се пренебрегва основната цел, а именно да се осигурят на гражданите добри продукти и услуги на разумна цена; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава също, че в реформата през 2014 г. категорично беше утвърдено правото на местните и регионалните власти да предоставят и организират сами своите услуги през собствени институции, публични дружества или обществени предприятия, както беше утвърдена и концепцията за възлагане на поръчки на вътрешни оператори и сътрудничество между общините. Възлагането на обществени поръчки на трети страни е само една от многото алтернативи за предоставяне на обществени услуги (5). В заключение КР изтъква правото на възложителите на обществени поръчки да връщат възложени на трети страни поръчки отново на общинските власти; |
| --- | --- |

11.

| 12. | счита, че целта за увеличаване на прага за публикуването на обявите за обществените поръчки в целия ЕС е целесъобразна, за да се запази балансът между прозрачността, от една страна, и административната тежест за органите и МСП, от друга страна; призовава Комисията в дългосрочен план да работи на равнището на СТО за значително увеличение на праговете в Споразумението за обществените поръчки. |
| --- | --- |

12.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

Стратегически обществени поръчки

| 13. | счита, че с въведената в директивите за обществените поръчки от 2014 г. възможност възлагащите органи да вземат под внимание стратегически цели при възлагането на обществени поръчки, в отделни случаи може да се постигне „по-добра обществена поръчка“ от гледна точка на възложителя; |
| --- | --- |

13.

| 14. | счита обаче, че произтичащите от това административни разходи за местните и регионалните власти трябва да бъдат пропорционални на ползите, които обществените поръчки могат да донесат за гражданите. Основното предназначение на обществените поръчки не е постигането на политически цели, например в сферата на екологичната устойчивост, социалното приобщаване и иновациите или ускоряване на социално-политическото развитие в даден сектор. При все това те се използват все повече и повече като инструмент за управление и постигане на други политически цели. Важно е обаче да не се забравя целта на обществените поръчки: намиране на най-доброто съотношение между цена и качество в съответствие с принципите за бюджетна дисциплина и ефективност на публичното управление; |
| --- | --- |

14.

| 15. | посочва, че (както показаха резултатите от анкетата на КР/СЕОР) местните и регионалните власти са запознати с възможността да използват критерии за екологосъобразност, социална значимост и новаторство. Тези критерии понякога се прилагат неохотно, от една страна, защото липсва необходимост, от друга страна, защото поради по-голямата вероятност от грешки се увеличава вероятността от процедури по обжалване; по-специално местните и регионалните власти се оплакват от недостиг на професионални умения, каквито са необходими за насърчаването на този вид обществени поръчки; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че въпреки възможността да възлагат поръчки въз основа на различни критерии за качество местните и регионалните власти често предпочитат по-изгодната цена, защото от тяхна гледна точка тя обосновава разумното използване на публичните средства, а е и по-лесен за прилагане критерий; |
| --- | --- |

16.

| 17. | припомня критиките, отправени от Комисията в нейното съобщение (6), че при 55 % от процедурите за възлагане на обществени поръчки най-ниската цена все още се използва като единствен критерий за възлагане; пояснява, че при въпросните процедури за възлагане на обществени поръчки стратегическите цели може и да са били взети предвид, тъй като, например, в много случаи е също толкова ефективно в спецификациите да бъдат включени критерии за екологична и енергийна ефективност, а след това договорите да се възлагат въз основа на най-ниската цена; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подчертава, че съгласно резултатите от анкетата необходимостта от стратегически критерии при възлагането варира в много широки граници. Като цяло не се наблюдава необходимост от стимулиращи иновациите обществени поръчки, необходимостта от социални обществени поръчки се оценява като умерена, а необходимостта от екологосъобразни обществени поръчки се потвърждава от мнозинството възлагащи органи. Комитетът отбелязва, че поради сложността на правната рамка съществуват трудности при прилагането на всички критерии, при определянето на условията за изпълнение на поръчката и в частност при оценката на еквивалентността на националните сертификати и етикети, които трябва да обосноват изпълнението на критериите (7); |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че до този момент използването на обществени поръчки за иновации, включително партньорство за иновации или обществени поръчки за продукти в предпазарен стадий, се практикува само от малък брой органи в някои държави членки. Основните причини са, че стимулирането на научноизследователската и развойната дейност рядко стои на преден план, става въпрос за доставка на стандартни продукти или съществуват бюджетни ограничения. Инструмент за стимулиране на обществени поръчки за иновации би могла да бъде инициативата на комисията „Big Buyers“ („Големите купувачи“). КР подчертава, че обединяването на различни форми на обществени поръчки и групи за закупуване по правило улеснява и по-малките местни и регионални власти и спомага за повишаването на тяхната ефективност; |
| --- | --- |

19.

Достъп на МСП до пазарите на обществени поръчки

| 20. | припомня, че стимулирането на МСП е един от петте приоритета в реформата на нормативната уредба в областта на обществените поръчки от 2014 г.; посочва, че МСП и стартиращите предприятия все още изпитват трудности да изпълнят икономическите или специализираните критерии за допустимост. Наред с това съществени пречки са забавяните плащания, недостатъчното познаване на ключовите аспекти на възлагането на обществени поръчки от страна на МСП, както и високите потенциални разходи за процедурите по обжалване; |
| --- | --- |

20.

| 21. | посочва, че досегашните мерки за повишаване на участието на МСП (както показва и анкетата на КР/СЕОР) не са довели до очакваното подобрение; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава, че по правило именно за МСП стратегическите цели на обществените поръчки представляват значително препятствие при участието в процедурата по възлагане в сравнение с големите предприятия, тъй като МСП често не разполагат с необходимите ресурси, за да изпълнят стратегическите критерии за възлагане; изтъква, че има опасност евентуално подсилване на стратегическото възлагане на обществени поръчки да влезе в противоречие с правилната и заслужаваща подкрепа цел да бъде улеснен и стимулиран достъпът на МСП до процедурите за възлагане на обществени поръчки; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава в тази връзка необходимостта от преразглеждане на приложимото в момента на европейско равнище определение за МСП (8); посочва, че в актуалното определение средноголемите предприятия („дружества със средна пазарна капитализация“ с до 500 работници) са много съпоставими с МСП в структурно отношение (< 250 работници и годишен оборот ≤ 50 милиона евро или годишен баланс ≤ 43 милиона евро) и въпреки това не получават преференциално третиране спрямо големите предприятия; на фона на нарастващата протекционистична тенденция от страна на значимите пазари подчертава колко е важно ЕС да възприеме конструктивна и подчертано отворена към пазара позиция по отношение на световната конкуренция за благото на местната европейска икономика и да вземе под внимание МСП като силен икономически фактор в селските региони; |
| --- | --- |

23.

| 24. | посочва, че новият режим за социални и други специфични услуги изправя местните и регионалните власти пред трудности и че срещаните проблеми са свързани, наред с другото, със специфичното естество на тези услуги и специфичния контекст, в който се предоставят; изразява критично отношение към факта, че понастоящем от определен праг (750 000 евро) нататък обявяването на конкурентна тръжна процедура е задължително, въпреки че все още има основания този вид услуги да не се считат за релевантни за вътрешния пазар; посочва, че тези разпоредби отчасти не съответстват на националните системи на държавите членки. В случаите, в които публичните органи не вземат решение за селективен подбор, когато доставчиците на услугата работят в рамките на обикновена процедура за разрешаване или на т. нар. процедура „open-house“, Съдът на Европейския съюз постанови, че Директивата за обществените поръчки не се прилага (9). Разпоредбите на Директивата за обществените поръчки обаче невинаги са съвместими с националните системи на държавите членки и могат да доведат до непропорционална административна тежест за местните и регионалните власти (10). Освен това приложното поле на режима е неясно поради позоваванията на кодовете CPV в приложение XIV, чието съдържание е неопределено; |
| --- | --- |

24.

| 25. | счита, че възлагането на обществени поръчки на обособени позиции е особено благоприятно за МСП и средноголемите предприятия и затова е добър подход; посочва, че въпреки това неефективните предприятия или прекалено малките обособени позиции могат да увеличат административните разходи и разходите за координация за възложителите; |
| --- | --- |

25.

Трансгранично закупуване на стоки и услуги

| 26. | отбелязва, че общият дял на трансграничните обществени поръчки е спаднал от 5,95 % през 2013 г. на 3,4 % през 2017 г. (11); |
| --- | --- |

26.

| 27. | подчертава, че понятието „обществени поръчки“ трябва да се тълкува от функционална гледна точка, но дори ако се разглеждат по този начин, различните видове услуги за планиране не могат да се сумират при изчисляването на стойността на договора, а по-скоро могат да се разглеждат като отделни договори; обяснява, че това е особено важно за защитата и засиленото участие на МСП в процедурите за възлагане на обществени поръчки; |
| --- | --- |

27.

| 28. | призовава Комисията да приеме по-всеобхватни насоки относно електронните процедури за възлагане на обществени поръчки с цел повишаване на правната сигурност и на участието на МСП в електронните процедури за обществени поръчки; |
| --- | --- |

28.

| 29. | посочва, че изключенията, посочени в член 10, буква з) от Директива 2014/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (12), отразяват голямото значение на хуманитарните организации с нестопанска цел, които могат да възникват в резултат на доброволческа дейност, особено в случай на операции по гражданска защита; счита, че държавите членки могат да заложат изрично в своето национално законодателство кои организации се считат за организации с нестопанска цел, като в националното законодателство се гарантира, че тези организации отговарят на критериите за организации с нестопанска цел, определени от Съда на ЕС (13); |
| --- | --- |

29.

| 30. | подчертава, че в анкетата на КР/СЕОР 70 % от запитаните посочват, че трансграничното закупуване не носи допълнителна стойност поради липсата на оферти от други държави членки, и само 24 % изразяват мнението, че то стимулира конкуренцията и води до по-добри алтернативи; обръща внимание на констатациите в доклада на Мрежата от регионални центрове, че някои сектори, по-специално в социалните области, нямат трансгранично измерение и поради това не са от необходимия интерес за вътрешния пазар; |
| --- | --- |

30.

| 31. | изразява принципно съгласие с целта на Комисията за увеличаване на броя на трансграничните процедури за възлагане на обществени поръчки; посочва, че сред причините за малкия дял трансгранични обществени поръчки са необходимостта от предоставяне на документацията за обществената поръчка на няколко езика, което изисква време и ресурси и задължително води до увеличаване на разходите, а също и различното тълкуване на директивите за обществените поръчки в държавите членки; |
| --- | --- |

31.

| 32. | посочва, че друга основна причина вероятно са различните стандарти и правни разпоредби, които държавите членки прилагат в сферата на трудовото право, здравословните и безопасни условия на труд и строителството; това възпира потенциалните чуждестранни оференти и по-специално МСП, които често не разполагат с необходимите материални и правни ресурси, за да изпълнят изискванията на други държави членки, да подават оферти; |
| --- | --- |

32.

| 33. | накрая, изтъква, че е твърде обичайна практика дружествата да създават дъщерни предприятия в други държави членки, за да бъдат по-близо до местните пазари. В повечето случаи офертите за местни и регионални обществени поръчки се представят от дъщерните предприятия, а не от дружеството майка. Тези транзакции не се включват в статистическите данни за трансграничните обществени поръчки; |
| --- | --- |

33.

| 34. | накрая специално изтъква трудностите, които срещат оферентите при изпълнението на различните изисквания на държавите членки по отношение на трансграничните сертификати и електронни подписи; това налага необходимостта да се предвидят общи насоки за изготвяне на общи регулаторни и компютърни системи и за създаване на електронни платформи, които да позволяват участие на структури и предприятия, установени в различни съседни държави; |
| --- | --- |

34.

Действия за подобряване на прилагането

| 35. | посочва, че обявената от Комисия „професионализация“, т.е. обучението на административния персонал, се намира в рамките изключително на организационния суверенитет на държавите членки и в частност на общинските и регионалните власти; освен това изразява опасенията си, че допълнителните насоки и наръчници на Комисията относно „професионализацията“ на възложителите на обществени поръчки (като например планираната Европейска рамка за професионализация (ЕРП), наред с вече твърде обемната регулаторна рамка, ще доведат до допълнителни административни разходи за възлагащите органи, които и без това вече имат обширна регулаторна рамка; |
| --- | --- |

35.

| 36. | приветства окончателния план за действие на Партньорството за иновативни и отговорни обществени поръчки в рамките на Програмата за градовете (14) от 26 октомври 2018 г. и подкрепя по-специално препоръките, отправени към равнището на ЕС – да се обмисли възможността за финансиране от ЕС на съвместни трансгранични обществени поръчки, обществени поръчки за новаторски решения, стратегически обществени поръчки, по-специално социални обществени поръчки (т.е. използване на социални клаузи и критерии за възлагане при тръжни процедури и договори) и кръгови обществени поръчки, към равнището на държавите членки – да се направят инвестиции в изграждането на капацитет за иновативни и отговорни обществени поръчки, както и към равнището на държавите членки и градовете – да се засили обучението относно кръговите обществени поръчки и иновативните отговорни обществени поръчки; |
| --- | --- |

36.

| 37. | счита, че ЕС трябва да осигури съгласуваност между различните европейски политики, уреждащи обществените поръчки, конкуренцията и държавните помощи, за да гарантира укрепването на целия ЕС като промишлен център и конкурентоспособността на европейските предприятия в глобализирания свят; |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава Комисията да започне процес за въвеждане на общо за целия ЕС, надеждно и ясно етикетиране и сертификати, по-специално в сферата на екологичната устойчивост, с цел обезпечаване на правна сигурност и облекчаване на тежестта за възлагащите органи по места; |
| --- | --- |

38.

| 39. | привлича вниманието върху факта, че разработването на собствени електронни системи и национални портали за възлагане на обществени поръчки понякога създава проблеми със съвместимостта както в рамките на държавите членки, така и между тях; разработването на напълно съвместими системи би могло значително да опрости и ускори процедурите по възлагане на обществени поръчки; |
| --- | --- |

39.

| 40. | изтъква в заключение, че директивите не са изпълнили основната си цел за съществено улесняване на процедурите за местните и регионалните власти; счита обаче, че в интерес на приемствеността и поради горепосочените причини през близките години изобщо не е препоръчително да се предприема нова законодателна реформа. |
| --- | --- |

40.

Брюксел, 8 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Комитет на регионите, Координационна група по въпросите на субсидиарността, Мрежа от регионални центрове за политика на ЕС, Преглед на прилагането, Доклад относно прилагането, Първа консултация относно обществените поръчки, юли 2019 г.

1

(2)  Съобщение на Комисията „Повишаване на ефективността на обществените поръчки в Европа и в полза на Европа“ от 3 октомври 2017 г. (COM(2017) 572).

2

(3)  Вж. проведената от КР съвместно със Съвета на европейските общини и региони (СЕОР) анкета за оценка на прилагането на директивите в областта на обществените поръчки от 2014 г.: Предизвикателства и възможности на регионално и местно равнище.

3

(4)  Вж. съвместната анкета на КР/СЕОР.

4

(5)  Вж. становището на Европейския комитет на регионите от 5.7.2018 г. относно Пакета за обществените поръчки, докладчик: Adrian Ovidiu Teban (RO/ЕНП).

5

(6)  Съобщение на Комисията „Повишаване на ефективността на обществените поръчки в Европа и в полза на Европа“ от 3.10.2017 г. (COM(2017) 572 final).

6

(7)  Анкета на КР/СЕОР.

7

(8)  Препоръка на Комисията 2003/361/ЕО, 6.5.2003 г. (ОВ L 124, 20.5.2003 г., стр. 36).

8

(9)  Дела C-410/14 Falk Pharma и C-9/17 Tirkkonen.

9

(10)  Становище на платформата REFIT относно ефективността и ефикасността на обществените поръчки (подпомагане на младежта и социално подпомагане) по искане на нидерландското Министерство на здравеопазването, социалните грижи и спорта, 14 март 2019 г.

10

(11)  Европейски парламент, Тематичен отдел по политики в областта на икономиката, науката и качеството на живота Contribution to Growth. („Принос за растежа“)European Public Procurement. („Европейски обществени поръчки“) Delivering Economic Benefits for Citizens and Businesses („Осигуряване на икономически предимства за гражданите и предприятията“), януари 2019 г.

11

(12)  ОВ L 94, 28.3.2014 г., стр. 65.

12

(13)  Решение на Съда на ЕС по дело C-465/17 от 21.3.2019 г.

13

(14)  https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/final_action_plan_public_procurement_2018.pdf

14

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/48

---

Становище на Европейския комитет на регионите — По-добро регулиране: преглед и запазване на ангажимента ни

(2020/C 39/10)

| Докладчик | : | lgierd Geblewicz (PL/ЕНП), маршал на Западнопомеранското воеводство |
| --- | --- | --- |
| Отправни документи | : | COM(2019) 178 final
  SWD(2019) 156 |

Докладчик

:

lgierd Geblewicz (PL/ЕНП), маршал на Западнопомеранското воеводство

Отправни документи

:

COM(2019) 178 final

SWD(2019) 156

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Забележки

| 1. | приветства прегледа на Европейската комисия относно дейностите за по-добро регулиране и подчертава, че по-доброто регулиране действително не следва да бъде скрита програма за дерегулация, и че по-доброто регулиране и основаното на факти, прозрачно и приобщаващо изготвяне на политики са ключови задължителни условия в среда, в която демокрацията и решенията на основата на компромиси са подложени на атаки, но и че инструментите за по-добро регулиране никога не следва да заменят демократичното вземане на решения; изтъква, че самите инструменти за по-добро регулиране са свързани с „разходи“ (от гледна точка на време, човешки ресурси и др.) и следователно също трябва да бъдат разработени ефективно, и че по-доброто регулиране трябва да бъде споделено усилие между всички нива на управление; с оглед на това приветства по-специално положителното признаване на необходимостта от по-пряко участие на местните и регионалните власти и Комитета на регионите в политическите процеси на ЕС; |
| --- | --- |

1.

| 2. | заявява, че гражданите на Европейския съюз заслужават законодателство с добро качество, което носи европейска добавена стойност, характеризира се с яснота, дава на своите адресати адекватна информация относно своите цели и чието въздействие се наблюдава. Тъй като около 70 % от законодателството на ЕС се въвежда и прилага от местните и регионалните власти, които в същото време имат и най-близък контакт с гражданите, те трябва да бъдат пряко включвани в процеса на добро законотворчество на ЕС и в процеса на оценка на ефективността на европейското законодателство. Тъй като разбирането от страна на гражданите на целта на законодателните актове и на ползите, които те носят, е от решаващо значение за тяхното прилагане и възприемането на ЕС, местните и регионалните власти, които се ползват с доверието на гражданите, трябва да бъдат включени пълноценно в този процес на комуникация, т.е. разбираемо информиране и разясняване на смисъла на правилата на местно равнище. Във връзка с това ролята на Комитета на регионите като формален мост между институциите на ЕС и местните и регионалните власти е от решаващо значение; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отбелязва, че качеството на законодателството е един от ключовите фактори за успеха на процеса на европейска интеграция и че Европа ще бъде силна, нейните институции ще се ръководят от принципите на правовата държава, нейната политика ще бъде ефективна, а гражданите ще бъдат ангажирани и ще участват в процеса на вземане на решения, при условие че управлението гарантира сътрудничество между различните равнища на управление с цел изпълнение на политиките на ЕС, ефективно прилагане на законодателството и намиране на социално приемливи решения на глобалните предизвикателства; в този смисъл подкрепя също заявлението на Европейската комисия, че количествените подходи (насочени към намаляване с определен процент на така наречените „административни тежести“) не съответстват на сложността и разнообразното естество на регулирането в ЕС и неговото въздействие на различните равнища; във връзка с това одобрява и препоръката на работната група относно субсидиарността, според която въпросът за „законодателната наситеност“, съотнесена към нейната добавена стойност, следва да бъде основен елемент на програмата REFIT; във връзка с това приветства и ангажимента на бъдещия председател на Комисията да създаде Конференция за бъдещето на Европа през 2020 г. и припомня, че желае да бъде привлечен като пълноценен участник във всяка дискусия относно подобряването на управлението на ЕС, както и предложението си за постоянен, структуриран механизъм за граждански диалог с цел укрепване на демократичното функциониране на ЕС; |
| --- | --- |

3.

| 4. | изразява съгласие, че програмата за по-добро регулиране е инструмент за подпомагане на подобряването на политиките на ЕС и за предоставяне на основа за своевременни и разумни политически решения, гарантирайки, че приетото от институциите на ЕС законодателство „носи повече полза отколкото вреда“, т.е. гарантира, че законодателните мерки се основават на факти, разработени са добре и водят до осезаеми и устойчиви ползи за гражданите, предприятията и обществото като цяло. Това се отнася както за новите законодателни актове, така и за обширния корпус действащо законодателство на ЕС. Съзнава, че този инструмент де факто поставя началото на процес, чиято цел е разработването на възможно най-добрите законотворчески механизми; |
| --- | --- |

4.

| 5. | съзнава, че по силата на предоставените ѝ съгласно Договорите правомощия и човешките ресурси, с които разполага, Европейската комисия и нейните структури играят ключова роля в политиката за по-добро регулиране. При все това изтъква, че по-доброто регулиране не може да бъде постигнато само чрез действия на равнището на ЕС. Посочва категорично, че значителният потенциал, който предлага сътрудничеството с местните и регионалните власти, естествен мост към което е КР, все още не се използва пълноценно; |
| --- | --- |

5.

| 6. | припомня ангажимента на Съюза да приема законодателство само в областите на споделена компетентност и само ако целите на въпросната политика не могат да се постигнат в задоволителна степен от държавите членки, техните региони или техните местни власти, в съответствие с член 5 от Договора за Европейския съюз, т.е. с принципите на субсидиарност и пропорционалност. Подкрепя заключенията на Работната група относно субсидиарността и пропорционалността и предложението за отваряне на политиката чрез подобряване на участието на всички равнища на управление посредством нов подход към принципа на субсидиарност, т.нар. „активна субсидиарност“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава, че понастоящем местните и регионалните власти не участват пряко в преговорите между ЕП и Съвета в рамките на законодателните процедури и че освен това не участват пряко в официалния механизъм за контрол на субсидиарността; припомня обаче, че КР има правото да сезира Съда на Европейския съюз в случаи на незачитане на субсидиарността и че използва тази възможност, за да подсили своите политически послания по този въпрос, като по този начин изпълнява важна роля на посредник с цел гласът на местните и регионалните власти да бъде чут; призовава Комисията да проучи пътища за по-тясно привличане на регионалните парламенти за участие в тези процеси, например чрез официалното им включване в механизма за ранно предупреждение или чрез разширяване на системата от жълти и червени картони, така че тя да обхване и регионалните парламенти, за да се гарантира, че те могат да дадат положителен принос за развиването на активна субсидиарност; |
| --- | --- |

7.

| 8. | припомня ключовата роля на мониторинга и оценката в процеса на подобряване на законодателството. Привлича вниманието върху факта, че новите разпоредби често се въвеждат преди приключването на пълната и надлежна оценка на въздействието на действащото законодателство. Местните и регионалните власти прилагат по-голямата част от законодателството на ЕС и следователно имат най-обширни познания за практическото му въздействие върху гражданите; |
| --- | --- |

8.

| 9. | приветства призива на Комисията за укрепване на действията в рамките на REFIT чрез засилено участие на Комитета на регионите; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава възможността на КР да се консултира и да комуникира с местните общности, като използва контакти със съществуващите мрежи, обединяващи представители на местните и регионалните власти в държавите членки; |
| --- | --- |

10.

Инструментите за по-добро регулиране и ролята на местните и регионалните власти за по-доброто им използване

| 11. | припомня, че консултациите със заинтересованите страни могат да осигурят важен принос за съдържанието на законодателството и имат легитимиращ характер – те насърчават приемането на регулирането и по този начин могат значително да повишат ефективността на прилагането. Поради това Комитетът приветства стартирането на инициативата за комуникация и консултации с гражданите чрез създаването на портала „Споделете мнението си!“. При все това отбелязва, че засега отговорите от страна на отделните граждани съставляват само малка част от дадените отговори, което вероятно се дължи на факта, че порталът и процедурите на консултация все още не са широко известни, и поради това призовава за укрепване на мерките с цел популяризиране на тези консултации и предоставяне на информация за тях, включително чрез сътрудничество с местните и регионалните власти; освен това предлага да се предвидят конкретни целеви консултации за местните и регионалните власти, по-специално в тематични области от основно значение за тях; В този контекст участието на КР посредством използването на контакти в рамките на мрежите, обединяващи представители на регионалните и местните власти, би могло да даде възможност да се достигне до по-широк кръг от отделни и институционални участници, което би спомогнало да се постигне по-добър резултат от консултациите; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отбелязва, че важен инструмент за повишаване на легитимността и прозрачността на законодателството е оценката на неговото въздействие и поради това подкрепя намерението на Комисията при извършването на подобна оценка да обръща специално внимание на субсидиарността и пропорционалността. Привлича вниманието върху факта, че местните и регионалните власти могат да предоставят особено ценна информация в това отношение; |
| --- | --- |

12.

| 13. | привлича вниманието върху необходимостта от по-нататъшна работа по разработването на показатели за оценка на въздействието, като се вземат предвид инструменти, обхващащи поднационалното равнище, по-специално показателите, използвани за разработването на политики като целите за устойчиво развитие (ЦУР) и набора от социални показатели. Това ще даде възможност на европейските, националните, местните и регионалните власти да се запознаят с оценките на въздействието в различните региони и да идентифицират елементи, изискващи подобрения в законодателството и изготвянето на политики на местно равнище; |
| --- | --- |

13.

| 14. | привлича вниманието върху съществуващите различия между европейските региони, които могат да доведат до асиметрично териториално въздействие на даден законодателен акт. Предварителните оценки на въздействието следва да определят наличието на териториални последици от прилагането на политиката, които да се отчетат на ранен етап от законодателния процес, и анализирането на този аспект би трябвало да се превърне в обичайна практика на всички дирекции и служби на Комисията при изготвянето на законодателството. Това ще им позволи да правят по-добра оценка на оптималните средства за постигане на целите на своите политики и да извършват по-задълбочени оценки на териториалното въздействие на законодателството, когато това е целесъобразно. Това би спомогнало също да се информират всички дирекции на Комисията за потенциалните териториални и географски последици от техния политически избор; |
| --- | --- |

14.

| 15. | припомня, че през 2018 г. той стартира пилотен проект във връзка с мрежа от регионални центрове за събиране на местни и регионални данни относно прилагането на политиките на ЕС с помощта на конкретни въпросници (RegHub). Приветства факта, че в съобщението на ЕК за по-добро регулиране се потвърждава подкрепата за този проект. Призовава за по-нататъшни усилия за усъвършенстване на този проект и трайното му интегриране в системата на изготвяне на политиките и законодателството на ЕС след положителна оценка на пилотната фаза; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подкрепя категорично целите на платформата REFIT; членува в групата на заинтересованите страни в платформата от създаването ѝ през 2015 г.; насърчава разширяването на мандата на платформата в съответствие с предложенията на Работната група по въпросите на субсидиарността, която идентифицира известен брой проблеми, възпрепятстващи КР да участва по-ефективно във функционирането на платформата; подчертава, че в качеството си на консултативен орган КР е в най-добра позиция да предоставя принос по същество, но че понастоящем твърде специфичният и технически характер на качваната информация, както и краткият срок за представянето ѝ, не позволяват на Комитета на регионите да използва своя потенциал и да дава съответния значим принос; освен това изтъква важния принос, който би могла да окаже мрежата RegHub, с посредничеството на КР, за постигането на целите на платформата REFIT; |
| --- | --- |

16.

Препоръки на КР

| 17. | въпреки че оценява досегашните усилия на ЕК във връзка с прегледа на съществуващото законодателство, той препоръчва да се изготвят планове за преглед на законодателството по сектори, за да се осигури съгласувано и системно изпълнение на целите, определени от ЕК. Същевременно подчертава, че както при оценката на действащото законодателство, така и при създаването на нови законодателни актове е необходимо да се укрепи многостепенното сътрудничество, основано на взаимно доверие; отбелязва, че това сътрудничество трябва да протича с активното участие на регионалните и местните власти още от момента на изготвяне на годишната работна програма на Европейската комисия и в рамките на годишното планиране на дейностите за оценка и мониторинг на законодателството, със специален акцент върху аспектите, свързани с териториалното въздействие; |
| --- | --- |

17.

| 18. | изразява съгласие с необходимостта от укрепване на прилагането на принципите на субсидиарност и пропорционалност в процеса на вземане на решения в ЕС в рамките на всеобхватна програма за по-добро регулиране. Комитетът призовава да се даде най-висок приоритет на принципите на субсидиарност и пропорционалност и да се възприеме активен подход към субсидиарността като начин да се гарантира, че приносът „от долу нагоре“ ще бъде отчитан в пълна степен в рамките на съществуващите правомощия на равнището на ЕС. Тези принципи трябва да се разглеждат като основни аспекти в процеса на вземане на решения в ЕС, не на последно място в тясно сътрудничество с Комитета на регионите като институционален представител на местните и регионалните власти, отговорни за непосредственото прилагане на голяма част от европейското законодателство; |
| --- | --- |

18.

| 19. | посочва, че по отношение на работната методология платформата REFIT се стреми да включи както техническо, така и политическо равнище в същата рамка; същевременно отбелязва, че Комитетът на регионите, представляващ местните и регионалните политически органи, се третира като група за защита на интереси, което не отразява естеството на неговия състав; поради това призовава за преформулиране на методологията, така че представителите на КР да имат по-пряко участие в политическия процес, при който се определят политическите цели на платформата и се избират законодателните актове, които да бъдат разгледани. Това ще даде възможност на членовете на КР, които участват в платформата, да използват опита и знанията, с които разполагат във връзка с прилагането на европейското право и неговото въздействие върху гражданите, като същевременно осъществяват връзка с мрежите на КР; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава, че местните и регионалните власти трябва да могат да адаптират законодателството на ЕС към местните и регионалните условия, за да се избегнат ненужна бюрокрация, ограничения или финансова тежест. Работната група по въпросите на субсидиарността и пропорционалността посочва, че законодателната наситеност се е увеличила, стеснявайки свободата за тълкуване, която би трябвало да бъде оставена при въвеждането на директивите. Това развитие затруднява постигането на по-добро и по-ефективно регулиране, към което се стреми Комисията. Ето защо въпросът следва да бъде разгледан в рамките на бъдещата работа в областта на по-доброто регулиране; |
| --- | --- |

20.

| 21. | препоръчва също да се промени структурата на платформата REFIT, като експерти на местно или регионално равнище бъдат включени в работата на групата на националните експерти и на тази на представителите на групи за защита на интереси. Това би бил допълнителен начин за изпълнение на препоръките на Работната група за засилване на ролята на местните и регионалните власти в законодателния процес, упоменати в съобщението на Комисията; |
| --- | --- |

21.

| 22. | припомня, че Европейската комисия пое ангажимент да засили сътрудничеството си с Комитета на регионите, както и с Икономическия и социален комитет и представителни сдружения. След успешно завършване на пилотната фаза регионалните мрежи (RegHub) могат да се превърнат в ключов канал за осъществяване на това засилено сътрудничество. Отбелязва, че това би изисквало Комисията, КР и всички други участници да определят съвместно с регионалните мрежи графика, съдържанието на областите на политика и тяхното значение за регионите и градовете. Във връзка с това призовава за по-голямо участие на Европейската комисия още по време на пилотната фаза на проекта; |
| --- | --- |

22.

| 23. | приканва Европейската комисия да разгледа възможността за разширяване на регионалните мрежи (RegHub) след приключването на пилотната фаза. Добавената стойност, която проектът би могъл да донесе с развитието на мрежата, с участието на около 280 региона, нараства значително. Регионални мрежи (RegHub), обхващащи цяла Европа, биха могли да се превърнат във важен инструмент за преодоляване на някои предизвикателства, пред които понастоящем е изправен проектът за по-добро регулиране, и много региони проявиха голям интерес към участие в пилотната фаза на проекта. Развитието и поддръжката на такива мрежи обаче биха означавали инвестиции във финансови и човешки ресурси, както и подкрепа за регионите, които възнамеряват да докажат готовност за траен принос към дейностите на мрежата след приключването на пилотния етап; |
| --- | --- |

23.

| 24. | приветства факта, че през 2016 г. Европейският парламент, Съветът и Комисията подписаха ново междуинституционално споразумение за по-добро регулиране и че споразумението засили контрола над процедурата за приемане на делегирани актове и актове за изпълнение. Посочва обаче, че споразумението не е приложено изцяло от подписалите го институции, и че за съжаление Комитетът на регионите не беше включен в процеса на изготвянето му; подчертава, че въз основа на посочените по-горе аспекти действително би било в общ институционален интерес на ЕС Европейският комитет на регионите да бъде включван във всяко бъдещо преразглеждане на междуинституционалното споразумение; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава за разширяване на състава на Комитета за регулаторен контрол с постоянен член, определен от Комитета на регионите. Причината за подобно разширяване на състава е спешната необходимост да се повиши осведомеността на Комитета за регулаторен контрол във връзка с гледната точка на регионалното и местното равнище относно законодателството на ЕС. Изразява убеждението си, че само отреждането на официална роля на местните и регионалните власти и на КР в изготвянето на политиката и законодателството на ЕС може да спомогне за гарантиране на по-голяма ефективност на разпоредбите и спазване на принципите на субсидиарност и пропорционалност, а оттам и на тяхната по-голяма легитимност; |
| --- | --- |

25.

| 26. | призовава ЕП и Съвета да извършват оценка на въздействието на всички съществени изменения, предложени от тези институции по време на законодателния процес. Освен това в случай че постигнатото споразумение се различава значително от първоначалната оценка на въздействието на Комисията, призовава за повторна оценка на икономическите, социалните и екологичните въздействия и на регулаторната тежест в сътрудничество между участващите институции, преди да бъде взето окончателното решение. КР отправя искане в такива случаи да бъде редовно информиран за напредъка на преговорите между ЕП и Съвета и за въздействието върху първоначалните разпоредби на законодателния акт и в случай на значителни промени – по възможност за провеждане на повторна консултация с него; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава Комисията при бъдещите оценки на въздействието, наред с оценката на финансовата тежест, произтичаща от новото законодателство за публичния сектор, да извършва и териториална оценка. Това би предоставило по-добра основа за дискусиите дали приемането на законодателен акт на ЕС е целесъобразно и ефикасно решение; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подкрепя Европейската комисия в искането ѝ към държавите членки да посочат причините за всяко намерение на национално равнище да се добавят специфични изисквания в процеса на транспониране на европейското в националното законодателство („свръхрегулиране“); в такива случаи и по-специално когато тези изисквания създават допълнителна тежест за поднационалните равнища в прилагането на правото на законодателството на ЕС, държавите членки следва да уведомяват Европейската комисия и Комитета на регионите колкото е възможно по-рано, за да може да се проведе подходящ диалог по въпроса; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава КР да бъде включен в следващото междуинституционално споразумение за по-добро регулиране, което ще бъде сключено между Европейския парламент, Съвета и Европейската комисия, като към споразумението се добави специален протокол, подписан с Комитета, относно прилагането на някои механизми за оценка и консултиране; |
| --- | --- |

29.

| 30. | приканва Европейската комисия, в сътрудничество с КР, да информира и обучава местните и регионалните власти във връзка с процедурите и инструментите за по-добро регулиране. Следва да се вземат предвид вече съществуващите в държавите членки информационни и обучителни инициативи, организирани от самите региони или техните представителни сдружения, за да се насърчат връзките, синергиите и обменът на информация и най-добри практики между ръководещите тези инициативи и между тях и Европейската комисия с посредничеството на КР; |
| --- | --- |

30.

| 31. | препоръчва в рамките на подхода за по-добро регулиране Комисията да разработи концепции за комуникация, чрез които още на ранен етап и по прозрачен начин да се разяснява на населението защо са необходими и важни евентуалните бъдещи трудни или спорни законодателни проекти; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава да се вземат предвид регионите с конституционни законодателни правомощия и да се създадат официални канали за пълноценно и пряко участие в процедурите за изготвяне на законодателни актове във връзка с техните области на компетентност; |
| --- | --- |

32.

| 33. | споделя мнението на Европейската комисия, че по-доброто регулиране изисква съвместно усилие, и същевременно изтъква многостепенното измерение на тази инициатива, което означава, че отговорността трябва да бъде споделена между всички равнища на управление; за тази цел препоръчва на Европейската комисия да промени насоките за по-добро регулиране, като включи регионалното измерение в предвидените в програмата процедури и инструменти за целия политически цикъл, въз основа, наред с останалото, на подходяща консултация с координираните от КР мрежи на регионалните и местните власти; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава, че доброто регулиране означава също и добро информиране на гражданите относно неговите причини, смисъл и ползи, което – с оглед на комуникационните, езиковите и културните бариери – няма да бъде ефективно постигнато нито на равнището на ЕС, нито на национално равнище; ето защо препоръчва при комуникацията относно законодателния процес от самото му начало Европейската комисия да работи в тясно сътрудничество с Комитета на регионите като представител на местните общности, създаден от обединяването на сдружения на местни и регионални власти в целия ЕС. По този начин комуникацията ще се осъществява по начин, разбираем за непосредствените адресати на европейското законодателство, което ще допринесе за положителното възприемане на европейските институции и създаваните от тях разпоредби. |
| --- | --- |

34.

Брюксел, 8 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/53

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве

(2020/C 39/11)

| Докладчик | : | Birgitta Sacrédeus (SE/ЕНП), член на Регионалния съвет на регион Даларна |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Birgitta Sacrédeus (SE/ЕНП), член на Регионалния съвет на регион Даларна

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Политически приоритети

| 1. | призовава за силна програма в областта на здравето и за определяне на приоритетно значение в бюджета на мерките за насърчаване на здравето, профилактика на заболяванията и намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването в научноизследователските програми на ЕС след 2020 г., включително в „Хоризонт Европа“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | изразява подкрепата си за Европейското партньорство за иновации в областта на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве и се надява Комисията да продължи да подкрепя тази инициатива. Иновациите в помощни средства са важен стимул за възрастните хора да водят активен и здравословен живот. Поради това Европейският комитет на регионите подкрепя научноизследователската и развойната дейност в тази област; |
| --- | --- |

2.

| 3. | призовава всички местни и регионални власти да се възползват от възможностите, породени от въвеждането на електронното здравеопазване и цифровизацията, и да направят повече за модернизиране на здравеопазването и грижите за всички възрасти чрез използване на цифрови иновации за намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването и подобряване на достъпа до медицински грижи, преди всичко в слабо населените райони; |
| --- | --- |

3.

| 4. | предлага при устройството на територията местните и регионалните власти да отчитат разработването на благоприятна за възрастните хора среда, възможността те да водят независим живот, грижите в общността и достъпността; |
| --- | --- |

4.

| 5. | е убеден, че остаряването предоставя неподозирани възможности и подкрепя мерките в европейската стратегия за „сребърна икономика“, тъй като увеличената продължителност на живота и създава пазар за нови продукти и услуги на достъпни цени, които насърчават активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве; |
| --- | --- |

5.

| 6. | посочва, че за успешното развитие и прилагане на нови, иновативни и устойчиви решения е от съществено значение европейската промишленост като партньор да си сътрудничи тясно с регионалните и местните представители; |
| --- | --- |

6.

| 7. | счита, че предизвикателствата, свързани с демографските промени, изискват научни изследвания и активна европейска промишленост, за да намират, разработват и произвеждат нови иновативни решения, например за продукти за ежедневна употреба, инфраструктура, техника и софтуер за застаряващото население; вижда в това възможност за ЕС да се утвърди като лидер на пазара на „сребърната икономика“, да създава работни места по места, да генерира богатство и да изнася творчески иновации в чужбина; |
| --- | --- |

7.

| 8. | обръща внимание на институционалното си сътрудничество с регионалната служба на Световната здравна организация (СЗО) за Европа и призовава местните и регионалните политици да се запознаят с възможностите, които предлага споразумението за сътрудничество между КР, СЗО и асоциираните към СЗО мрежи Здрави градове и Региони за здраве; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че увеличаването на броя на годините живот в добро здраве е една от основните цели на здравната политика на ЕС, тъй като това не само ще подобри положението на всеки отделен индивид, но и ще намали разходите за обществено здравеопазване и ще увеличи вероятността хората в напреднала възраст да могат да работят по-дълго; |
| --- | --- |

9.

| 10. | споделя мнението на СЗО (1), че активният живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве се влияят от следните фактори: 1) здравни и социални системи, 2) поведенчески фактори, 3) лични фактори, 4) физическа среда, 5) социална среда и 6) икономически фактори; подчертава, че съответните политически мерки биха могли да имат ефективен принос за развитието на европейската „сребърна икономика“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава освен това важната роля на социалните партньори, за да се осигурява активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве и във връзка с това се позовава на рамковото споразумение между европейските социални партньори относно активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията от 2017 г. В Рамковото споразумение се предвижда прилагането на мерки, имащи за цел да улеснят възрастните работници да останат здрави и активни на пазара на труда до достигане на пенсионна възраст, като по този начин се допринася за здравословен и активен живот на възрастните хора; |
| --- | --- |

11.

Статистическа информация

| 12. | отбелязва, че на 1 януари 2017 г. в ЕС-28 са живели приблизително 511,5 милиона души. Делът на младите хора (на възраст между 0 и 14 години) в ЕС-28 е 15,6 %, докато хората в трудоспособна възраст (15 – 64 години) представляват 64,9 % от населението. Делът на възрастните хора (над 65 години) е 19,4 % (увеличение с 2,4 процентни пункта спрямо 2007 г.); |
| --- | --- |

12.

Европейското партньорство за иновации в областта на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве и съобщението относно цифровата трансформация в здравеопазването

| 13. | отбелязва, че през май 2017 г. Комисията извърши междинен преглед на своята стратегия за цифровия единен пазар и през април 2018 г. представи съобщение (2) относно цифровата трансформация на здравното обслужване и грижите на цифровия единен пазар (3). В съобщението се подчертават три приоритетни области за цифровата трансформация в областта на здравното обслужване и грижите:






  — | по-сигурен достъп до здравни данни и по-сигурен трансграничен обмен на тези данни; |
| --- | --- | --- |

13.

—

по-сигурен достъп до здравни данни и по-сигурен трансграничен обмен на тези данни;

| — | по-добри данни, за да се постигне напредък в научните изследвания, превенция на заболяванията и персонализирано здравеопазване и грижи; |
| --- | --- |

—

по-добри данни, за да се постигне напредък в научните изследвания, превенция на заболяванията и персонализирано здравеопазване и грижи;

| — | цифрови инструменти за предоставянето на по-широки правомощия на гражданите и насочени към пациента грижи; |
| --- | --- |

—

цифрови инструменти за предоставянето на по-широки правомощия на гражданите и насочени към пациента грижи;

| 14. | посочва, че партньорството допринесе за широкомащабното разгръщане на трансгранични цифрови услуги в областта на здравеопазването и полагането на грижи; |
| --- | --- |

14.

Регионално и местно значение/Значение за КР

| 15. | отбелязва, че в 20 от 28 държави членки регионалните органи — поне отчасти — отговарят за системите на общественото здравеопазване (и често и за системите за социално осигуряване). Техните бюджети понасят отговорността за хроничните заболявания и нарастващите разходи за дългосрочни грижи; |
| --- | --- |

15.

| 16. | В същото време местните и регионалните власти определят, доставят и управляват цяла гама от услуги, които имат положително въздействие и влияят на обстоятелствата, свързани със застаряването на населението в тяхната среда. Чрез интелигентна превенция в областта на здравеопазването и грижите, насърчаване на здравословен начин на живот, повишаване на осведомеността и целенасочени информационни кампании, местните и регионалните власти могат да достигнат до всички хора и да им помогнат да съхранят здравето си и да увеличат продължителността на живота си в добро здраве. Освен това тези власти могат да развиват иновативно трансгранично сътрудничество, за да подкрепят разработването на решения, насочени към индивидуалните потребности, чрез интегрирани форми на здравеопазване; |
| --- | --- |

16.

| 17. | изтъква, че местните и регионалните власти играят ключова роля в разработването и насърчаването на иновациите, които улесняват живота на възрастните хора. Чрез инвестиции в „сребърната икономика“ насърчаването на новаторски решения за грижи в домашни условия и насърчаването на разпространението на самостоятелните грижи и цифровото здравеопазване, местните и регионалните власти в Съюза могат да превърнат „демографското цунами“ в реална възможност да подобрят своите обществени услуги и в същото време да насърчат възможностите за нови работни места; |
| --- | --- |

17.

Фискална стабилност и разходи, свързани със застаряването на населението

| 18. | припомня заключенията на Съвета по икономически и финансови въпроси (4), в които държавите членки се призовават да изпълнят специфичните за всяка държава препоръки относно устойчивостта на публичните финанси, отправени в контекста на европейския семестър, и да прилагат тройната стратегия за справяне с последиците от застаряването на населението върху националните икономики и бюджетите чрез намаляване на публичния дълг, увеличаване на равнищата на заетост и производителност и реформиране на пенсионната система, системата на здравеопазването и системите за дългосрочни грижи; |
| --- | --- |

18.

Дългосрочни грижи и медицински и социални услуги

| 19. | обръща внимание на тревожния доклад (5) относно дългосрочните грижи, поръчан от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ през 2018 г., и неговите констатации: 1) домашните грижи и грижите в местна среда продължават да бъдат недостатъчно развити и труднодостъпни, 2) неформалните грижи се увеличават, тъй като липсват алтернативи на достъпни цени, и това носи отрицателни последици за жените и тяхното положение на пазара на труда, 3) липсата на квалифицирана работна ръка, 4) социалните услуги и здравеопазването стават все по-разпокъсани, което оказва въздействие върху дългосрочната им устойчивост; |
| --- | --- |

19.

| 20. | съзнава, че недостатъците в социалните услуги и в сътрудничеството с първичните здравни грижи могат да доведат до неправилно използване на медицински услуги, например на спешния медицински транспорт и посещения на службите за спешна помощ на болниците, а също и прекомерна продължителност на хоспитализациите на възрастните хора. Тези недостатъци могат да се дължат на липсата на координация и съгласуваност между болничния сектор и сектора на грижите; |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава за провеждане на нов дебат относно интеграцията на социалните услуги и здравното обслужване, за да се гарантира, че пациентите се изписват навреме, че потокът от информация не е възпрепятстван от границите на юрисдикциите и че са възможни координирани, интегрирани решения за предоставяне на грижи; във връзка с това призовава за по-добра свързаност между болничния сектор и сектора на грижите, за да се гарантира, че лечението и грижите са взаимосъгласувани, като по този начин потокът от информация няма да бъде възпрепятстван от границите на юрисдикциите, което освен това създава възможност за интегрирани решения за предоставяне на грижи; |
| --- | --- |

21.

| 22. | изтъква липсата на подходящо квалифицирани специалисти в областта на социалните услуги, както и в здравеопазването и полагането на грижи поради нарастващия брой на нуждаещи се от грижи възрастни хора в цяла Европа. Поради това в здравеопазването и предоставянето на грижи трябва да бъдат привлечени допълнително специалисти, наред с останалото, за да не се оставят роднините сами при предоставянето на помощ и полагането на грижи; освен това отбелязва непропорционално високото натоварване в резултат на предоставяните често от жени неформални грижи, поради което Комитетът призовава за по-голяма подкрепа за хората, които предоставят неформални грижи; |
| --- | --- |

22.

Цифровизацията предлага безпрецедентни възможности за здравеопазването и полагането на грижи

| 23. | обръща внимание на резултатите от консултацията с Европейската комисия (6), които показват, че понастоящем повечето европейци не разполагат с достъп до цифрови здравни услуги, и отново отправя препоръката от становището на КР относно цифровизацията на здравеопазването за това, че Комисията следва да насърчава сближаването между европейските, националните и регионалните цифрови планове и свързаните с тях стратегии и финансиране, за да завърши въвеждането на интегрирани цифрови услуги и насочени към хората услуги в широк мащаб; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава, че електронното здравеопазване, цифровизацията и електронният обмен на данни между пациентите, лицата, които полагат грижи за тях, и доставчиците на здравно обслужване ще улеснят грижите, ориентирани към пациентите, и прехода от институционални грижи към грижи в общността, като същевременно предоставят на отделните лица по-добри възможности за информиран избор по отношение на полаганите за тях грижи; |
| --- | --- |

24.

| 25. | счита, че бързото развитие на цифровизацията, включително на изкуствения интелект, трябва да се осъществяват по-внимателно, с цел да се създадат възможности за бъдещи иновативни решения за по-добро информиране на хората и пациентите, за повишаване на уменията на специалистите, както и за развитието и ефикасността на доставчиците на здравни услуги; |
| --- | --- |

25.

| 26. | отбелязва размера на европейския пазар за домакински роботи и други помощни средства за възрастни хора и припомня препоръките, отправени в доклада от 2018 г. относно „сребърната икономика“ (7), за това, че пазарът на роботиката следва да се развива, за да се облекчат лицата, полагащи грижи, и да се помогне на по-възрастните и по-уязвимите лица; |
| --- | --- |

26.

Достъпност

| 27. | приветства приемането от двата законодателни органа на Европейския акт за достъпността (8); |
| --- | --- |

27.

| 28. | отбелязва подобренията, които правният акт въвежда по отношение на достъпа до ИКТ, банкоматите, електронните книги и електронните четци, уебсайтовете и мобилните приложения за електронна търговия и автоматите за продажба на билети; |
| --- | --- |

28.

Грижи за възрастни хора

| 29. | изразява загриженост относно недостига на лекари и медицински сестри в областта на гериатрията в Европа и призовава държавите членки и техните региони, както и организациите на лекарите и медицинските сестри да отправят предложения за това как да се повиши привлекателността на професията и чрез какви модули за обучение и преквалификация и схеми за възнаграждение да се привлекат специалисти, така че повече лекари да избират гериатрията като своя специалност и по-малко от тях да се отказват от нея, и да се разгледа възможността за назначаване на пенсионери; |
| --- | --- |

29.

| 30. | убеден е в стойността на обучението и призовава за насърчаване на мобилността на специалистите в областта на здравеопазването, включително специалисти в областта на гериатрията, в духа на програма „Еразъм +“; |
| --- | --- |

30.

| 31. | споделя загрижеността, изразена от Европейското медицинско общество по гериатрия по отношение на изискванията за предоставяне на експертни познания на лекари, работещи в центрове за здравни грижи, и счита, че специализираното обучение би било от полза както за лицата, полагащи грижи, така и за лицата, пребиваващи в тези центрове, с цел да им бъдат осигурени възможно най-добри грижи; |
| --- | --- |

31.

Свързване на информацията

| 32. | признава, че политическите мерки в областта на активния живот на възрастните хора са социално предизвикателство, изискващо широк набор от експертни познания и процедури в най-различни области: от медицината и психологията, социологията и социалната геронтология до технологиите, градоустройството и икономиката; |
| --- | --- |

32.

| 33. | отбелязва, че много градове и региони разработват политики за активен живот на възрастните хора, които предлагат добри възможности за обмен на идеи; призовава общините и регионите, които все още не участват в транснационалното сътрудничество и местните партньорства, да вземат предвид ползите от обучението и да се запознаят с възможностите, предлагани от многобройните инициативи на ЕС, включително Европейското партньорство за иновации в областта на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве, Interreg, Urbact (9) и др.; |
| --- | --- |

33.

| 34. | споделя опасенията на обществеността във връзка с недостатъчната наличност на някои лекарства на пазара и отправя искане към Комисията да проучи какви са причините за затруднения достъп до ваксини и лекарства в Съюза; изтъква, че по-възрастните пациенти обикновено използват повече лекарствени продукти и че тяхното здраве може да бъде сериозно застрашено, ако не могат да получат предписаните им лекарства навреме; |
| --- | --- |

34.

| 35. | припомня, че достъпът до безопасни, ефективни, качествени и финансово достъпни основни лекарства е приоритет за европейците и ключов ангажимент на ЕС по линия на целите за устойчиво развитие (ЦУР) на ООН и Европейския стълб на социалните права; остава убеден, че европейската фармацевтична промишленост може да осигури тези продукти и да засили допълнително ролята си на световен лидер в областта на иновациите и промишлеността; |
| --- | --- |

35.

| 36. | препоръчва да се проучат международните насоки на СЗО за градовете, съобразяващи се с нуждите на възрастните хора (10), и по-специално нейния инструмент за местни лидери и специалисти по планиране „Създаване на съобразена с нуждите на възрастните хора среда в Европа. Инструмент за лицата, изготвящи политики и планове на местно равнище“ (11); изразява твърдо убеждение, че една сигурна и достъпна физическа среда може да бъде от полза за цялото население, и призовава местните и регионалните власти да насърчават изграждането на достъпни жилища за хората с увреждания, да модернизират съществуващата инфраструктура и да премахнат пречките пред мобилността и достъпа до обществен транспорт или съоръжения; |
| --- | --- |

36.

| 37. | обръща внимание на препоръките, съдържащи се в неговото становище относно „Здравето в градовете“, и призовава местните власти да „разработват политики за гарантиране на активен и качествен живот в добро здраве на възрастните хора, които да обръщат внимание както на физическото, така и на психическото благополучие, социалния живот и социалните връзки и да насърчават участието на възрастните хора в градските дейности за отдих и програмите, насочени към различни поколения, с цел борба със самотата и изолацията“; |
| --- | --- |

37.

| 38. | припомня също своето становище относно здравните системи и своята препоръка държавите — членки на ЕС, „да развиват своите системи за първична здравни грижи, за да отчитат потребностите на едно застаряващо население, да създадат по-добри вериги за предоставяне на грижи и да рационализират в по-голяма степен стационарното лечение“; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изразява убеденост, че основите на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве се полагат на ранен етап в живота, и поради това препоръчва, в съответствие със становището си относно „Местни и регионални стимули за насърчаване на здравословно и устойчиво хранене“, да се изграждат здравословни хранителни навици у младите поколения и те да се насърчават да избират непреработени пресни, местни и сезонни продукти от растителен произход“; |
| --- | --- |

39.

| 40. | призовава за по-добро оползотворяване и разпространение на резултатите от европейските проекти, които са съсредоточени върху активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве и върху насърчаването на комплексно обслужване, и се финансират по линия на различни програми на ЕС; |
| --- | --- |

40.

| 41. | отбелязва, че физическата активност продължава да се разглежда като занимание за децата и младите хора, но не и за възрастните (28 % от възрастните никога не практикуват спорт (12)); посочва, че физическата активност е важен елемент за остаряването в добро здраве, и призовава местните и регионалните власти да работят заедно с местните участници (спортни организации, НПО, асоциации за възрастни хора и др.), за да направят спортните съоръжения, спортните зали и възможностите за физическа активност по-достъпни, и да изграждат пешеходни и велосипедни алеи; |
| --- | --- |

41.

| 42. | счита за окуражаващ факта, че резултатите от научните изследвания (13) потвърждават необходимостта от превенция на всяка възраст на заболяванията или рисковите фактори, които могат да доведат до увреждания; поради това призовава лицата, отговорни за вземането на решения, да увеличат дела на средствата за превенция в бюджетите за здравеопазване (понастоящем средно 3 %); |
| --- | --- |

42.

Бъдещето на Европейското партньорство за иновации в областта на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве

| 43. | счита, че партньорството за периода след 2020 г. трябва да бъде здраво вкоренено в политическите приоритети на Съюза и да бъде тясно свързано с цифровия единен пазар, европейския стълб на социалните права и свързаните със здравето цели за устойчиво развитие; призовава да се осъществи контакт и сътрудничество с новия комисар, който след изборите през 2019 г. ще носи основната отговорност за политиката „Активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве“, с цел изграждане на ново иновативно партньорство; |
| --- | --- |

43.

| 44. | е убеден, че бъдещото партньорство ще изисква също така по-силна връзка с Директивата за трансграничното здравно обслужване и с нейната неотдавнашна политика и практика, като например електронните рецепти и оперативната съвместимост на електронните здравни досиета; |
| --- | --- |

44.

| 45. | очаква бъдещото партньорство да разгледа възможностите за трансрегионални обществени поръчки, да идентифицира пречките и да създаде възможност за по-бързо внедряване и разпространение на иновативни решения за електронното здравеопазване; |
| --- | --- |

45.

| 46. | отбелязва, че едно от най-големите предизвикателства в Европа в областта на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве е прилагането и разпространението на трансгранични новаторски решения, поради което подкрепя инициативата за реализиране на иновациите на пазара (I2M) на Европейското партньорство за иновации в областта на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве. Тази инициатива има за цел да подобри координацията между предлагането (предприятия, стартиращи предприятия и изследователи) и търсенето (доставчици на здравно обслужване, лица, отговорни за вземането на решения, и застрахователни дружества); изразява убеждението си, че диалогът между двете страни може да увеличи използването на цифрови иновации и да укрепи икономиката и науката, което от своя страна е от полза за крайните потребители. |
| --- | --- |

46.

Брюксел, 8 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/67215/WHO_NMH_NPH_02.8.pdf;jsessionid=F15F61D4E71955EDF2E37D4E8CFE8698?sequence=1

1

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/communication-enabling-digital-transformation-health-and-care-digital-single-market-empowering

2

(3)  КР отговори на това съобщение със становище относно цифровизацията в сектора на здравеопазването.

3

(4)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2018/05/25/public-finances-conclusions-on-age-related-spending/.

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8128&furtherPubs=yes.

5

(6)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/2018_consultation_dsm_en.pdf.

6

(7)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/silver-economy-study-how-stimulate-economy-hundreds-millions-euros-year.

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/legislative-train/theme-deeper-and-fairer-internal-market-with-a-strengthened-industrial-base-labour/file-jd-european-accessibility-act.

8

(9)  https://urbact.eu/.

9

(10)  https://www.who.int/ageing/publications/Global_age_friendly_cities_Guide_English.pdf.

10

(11)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0018/333702/AFEE-tool.pdf?ua=1.

11

(12)  https://www.euronews.com/2019/03/28/over-a-quarter-of-europeans-do-not-exercise-at-all-eurostat.

12

(13)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1878764916300699.

13

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/58

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Социално-икономическа структурна трансформация на въгледобивните региони в Европа

(2020/C 39/12)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Подкрепа за целите на политиката в областта на климата

| 1. | приветства целите на държавите — членки на ЕС, в областта на климата. На конференцията на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата през декември 2015 г. в Париж 197 държави се споразумяха за глобално споразумение относно изменението на климата, което беше ратифицирано и от държавите — членки на ЕС. В него държавите се ангажират да ограничат глобалното затопляне значително под 2 градуса по Целзий спрямо прединдустриалната епоха и да полагат усилия за ограничаване на повишаването на средната температура до 1,5 C; |
| --- | --- |

1.

| 2. | посочва, че преди срещата на върха на ООН по въпросите на климата в Катовице Европейската комисия заявява, че ЕС трябва да постигне въглеродна неутралност до 2050 г., ако иска да има водеща роля в света. За да постигне тази цел обаче, ЕС трябва в крайна сметка да се откаже до голяма степен от изкопаемите горива. По-специално трябва значително да се намали производството на електроенергия от въглища; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че понастоящем все още се добиват въглища в 41 региона на ниво NUTS-2 в 12 държави членки (включително в Обединеното кралство). Общото за тези региони е голямото икономическо значение на въгледобивния сектор и на свързаните с него сектори по отношение на добавената стойност и заетостта. Освен това сходство обаче те се различават значително, например по отношение на географското местоположение, равнището на икономическо развитие и демографските перспективи; |
| --- | --- |

3.

| 4. | посочва, че за да се постигнат целите на политиката в областта на климата, тези региони ще трябва да се откажат от веригите за създаване на стойност, които до момента се основават на добива на въглища, или да намерят нова основа. Освен това те трябва да затворят в краткосрочен, средносрочен или дългосрочен план въгледобивни мини и открити рудници. |
| --- | --- |

4.

| 5. | набляга на факта, че социално-икономическата структурна промяна във въгледобивните региони в Европа се извършва на фона на увеличаващите се в световен мащаб усилия за постепенно прекратяване на потреблението на въглища. Привлича по-специално вниманието към новото „нормално положение“ в Китай – там се потребява половината от световното производство на въглища, там отива подобен дял от световния внос, и пак там търсенето на въглища на вътрешния пазар понастоящем е достигнало своя връх, въпреки огромния вътрешен производствен свръхкапацитет. Освен това изтъква съдебно решение в австралийския щат Нови Южен Уелс (Австралия е най-големият износител на въглища в света), с което съдът за пръв път възпрепятства дружество да разработи нови мини, тъй като прецени, че инвестициите му не са съвместими с Парижкото споразумение. Поради това подкрепя международното сътрудничество, свързано с постепенния отказ от използване на въглища, по примера на Powering Past Coal Alliance, в който участват, наред с други, 30 национални правителства и 22 поднационални правителства; |
| --- | --- |

5.

Смекчаване на социално-икономическите последици от процеса на трансформация

| 6. | подчертава, че планираното по-нататъшно намаляване на добива на въглища и производството на електроенергия ще бъде придружено от съществена трансформация на икономическата структура на тези региони, свързана със значителни загуби на заетост, създаване на стойност и покупателна способност. Повечето въгледобивни региони са традиционни промишлени райони, в които индустриализацията е свързана с експлоатацията на местни минерални ресурси. Поради това регионите са свързани главно с железодобивната, стоманодобивната и металургичната промишленост и други енергоемки промишлени отрасли; трябва да се цели структурната трансформация в засегнатите въгледобивни региони по пътя към по-силно диверсифицирана и нисковъглеродна икономика да бъде организирана така, че да е положителна за икономиката, устойчива по отношение на околната среда и преди всичко социално приемлива; |
| --- | --- |

6.

| 7. | припомня, че понастоящем в цяла Европа в добива на въглища са заети все още 185 000 души, а 52 000 души – в производството на електроенергия чрез изгарянето на въглища. Освен това въгледобивната промишленост е непряко свързана с различни отрасли, като например производители на суровини, съоръжения, доставчици на услуги и потребителски стоки. Според оценките на проучване на Европейската комисия тази зависимост би засегнала още 215 000 работни места в тези свързани с въгледобива отрасли. Според това проучване настоящите планове за прекратяване на добива на въглища и производството на електроенергия чрез изгаряне на въглища биха могли да доведат до загуба на около 160 000 работни места до 2030 г. |
| --- | --- |

7.

| 8. | посочва, че държавите от ЕС се съгласиха да заемат челни позиции в глобалния преход към въглеродно неутрална и кръгова икономика. Произтичащата от това дълбока трансформация на цялата енергийна система създава трудности, но също и възможности. Започналият енергиен преход вече създаде редица нови работни места в Европа. С оглед на бъдещите нужди се очаква този процес да продължи. При това следва да се положат усилия въгледобивните региони също да извлекат ползи от това развитие. Европейската стратегия за постигане на целите в областта на климата следва да отчита последиците за регионите; |
| --- | --- |

8.

| 9. | припомня, че натрупаният до момента опит от страна на въгледобивните региони показва, че тези процеси на трансформация отнемат много време. Затова още сега трябва да се започне с разработването на нови перспективи за въгледобивните региони и предприемането на мерки. За тази цел са необходими големи усилия на всички равнища; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава, че успешната трансформация на икономическата структура включва също така предоставянето на нова перспектива за засегнатите работници във въгледобивната промишленост. Това включва квалифицирането им за нови дейности. Освен това трябва да бъде улеснен достъпът до нови работни места в региона или в съседните региони; |
| --- | --- |

10.

Подпомагане на социално-икономическата трансформация във въгледобивните региони

| 11. | изразява убеждението си, че желаният енергиен преход, а с това и структурната трансформация във въгледобивните региони, е европейска задача. За нейното осъществяване трябва да се преследва единен подход, който включва по-специално мерки за развитието на инфраструктурата, иновации, изследователска и научна дейност, развитието на квалифицирани кадри, маркетинг, култура и туризъм; |
| --- | --- |

11.

| 12. | посочва, че за устойчивата структурна промяна в регионите би трябвало да се използват съществуващите силни страни. Наличните промишлени и енергийни структури би трябвало да формират основата за бъдещото развитие и да вземат предвид иновационните и инвестиционните цикли на действащите промишлени участници. Поради това е необходимо да се надгражда върху регионалните промишлени клъстери и оперативни умения, уменията на специалистите и наличните силни страни в научноизследователската и развойната дейност; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отбелязва, че в резултат на тази изходна ситуация съществува рискът в засегнатите региони да бъдат разработени много подобни стратегии за процеса на трансформация. С цел да се избегне неефективност, например чрез паралелни разработки, би трябвало да се осъществява взаимен обмен на европейско равнище; |
| --- | --- |

13.

| 14. | поради това приветства стартираната от Европейската комисия „Платформа за преход във въгледобивните региони“, която проведе първото си заседание на 11 декември 2017 г. Целта на платформата е да подкрепя 41 въгледобивни региони в дванадесет държави - членки на ЕС, в усилията им да модернизират икономическата си структура и да ги подготви за структурната и технологичната промяна във въгледобивните региони. Тази дейност би трябвало допълнително да бъде засилена; |
| --- | --- |

14.

| 15. | счита, че тази платформа може да се използва като междурегионален инструмент за предоставяне на техническа помощ на равнище ЕС чрез обмен на опит и координиран достъп до службите на Комисията, когато е необходимо; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава, че междурегионалното и трансграничното сътрудничество, например в рамките на съществуващи инициативи като инициативата „Авангард за нов растеж чрез интелигентна специализация“ или в контекста на ориентиран към местните условия подход към структурните и инвестиционните фондове, следва да играят важна роля в концепцията за структурна трансформация. В тази област ЕС също би могъл да има по-голямо участие в инициирането и насърчаването на подобно сътрудничество; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава необходимостта от сигурни рамкови условия за дългосрочни инвестиции и създаване на нови работни места. Освен това, когато е възможно, би трябвало допълнително да бъдат развивани наличните в регионите вериги за създаване на стойност. КР подчертава, че публичните и частните инвестиции би трябвало да бъдат насърчавани, особено по отношение на настоящия икономически растеж, за да се стимулират инвестиции в модернизирането и декарбонизацията на европейските промишлени, транспортни и енергийни системи; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подчертава необходимостта от укрепване на капацитета на регионите за иновации. КР призовава въгледобивните региони да разработят стратегия, да подкрепят съществуващите предприятия в усилията им за иновации, както и да насърчават създаването на нови предприятия, особено в области, ориентирани към бъдещето, като например цифровизацията и изкуствения интелект. В този контекст е много важно да се подобрят рамковите условия за стартиращите предприятия. КР посочва, че в много въгледобивни региони преобладават по-скоро по-малки работодатели в областта на промишлеността, търговията и занаятите; |
| --- | --- |

18.

| 19. | счита, че секторът на науката играе ключова роля в икономическото развитие на регионите. Следователно въгледобивните региони би трябвало също така да насърчават създаването на университети с акцент върху бъдещите технологии, които могат да служат като клъстери за по-нататъшното създаване на предприятия. В този процес координацията на европейско равнище е особено полезна, за да се избегнат неефективни структури. Освен това би трябвало да се насърчава и междурегионалното сътрудничество в областта на научните изследвания; |
| --- | --- |

19.

| 20. | смята, че модерната и ефективната транспортна и енергийна инфраструктура, както и цифровата инфраструктура са основна предпоставка за успешна структурна трансформация с цел повишаване на привлекателността на районите като икономически центрове за създаване на предприятия; В това отношение координирането на европейско равнище и установяването на по-тесни връзки също са целесъобразни; |
| --- | --- |

20.

Финансова подкрепа за въгледобивните региони

| 21. | подчертава, че развитието на нови икономически сектори в регионите е продължителен процес, за който са необходими значителни финансови ресурси. КР отбелязва, че местните и регионалните власти във въгледобивните региони се нуждаят от подкрепа за тази цел, тъй като те губят на първо място приходи поради преустановяването на добива на въглища и производството на електроенергия чрез изгарянето на въглища. Голяма част от инвестициите за икономическото развитие трябва да бъдат предоставени от публични средства от съответните държави членки или чрез привличане на нови частни инвестиции. Във връзка с това КР призовава първо съответните държави членки да предоставят на разположение достатъчно финансови и други ресурси за тази цел; |
| --- | --- |

21.

| 22. | счита, че културното и индустриалното наследство, произтичащи от богатото минало, както и спортните инфраструктури и традиции следва да играят положителна роля в тази трансформация и не бива да се разглеждат единствено като бреме, което сме наследили от по-добри отминали дни; |
| --- | --- |

22.

| 23. | призовава да се оказва подкрепа на структурните промени и на европейско равнище. Преди всичко Европейският фонд за регионално развитие вече представлява важен инструмент за насърчаване на регионите. Европейският социален фонд, „Хоризонт 2020“ и ресурсите на Европейската инвестиционна банка също допринасят значително за регионалното развитие. При все това КР обръща внимание на факта, че предвидените средства не са насочени пряко към въгледобивните региони и са твърде ограничени с оглед на предизвикателствата пред въгледобивните региони и на факта, че от тях се ползват и други региони. Ето защо КР призовава за предоставянето на допълнителни средства, съобразени с потребностите на въгледобивните региони; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава, че финансовата подкрепа от ЕС е особено целесъобразна в случаите, когато проектите трябва да се изпълняват отвъд националните граници. Тъй като понастоящем всички въгледобивни региони са в процес на структурна трансформация, сътрудничеството между регионите в разработването на ориентирани към бъдещето проекти е особено обещаващо. Може също така да е целесъобразно в стратегиите да се включат съседни региони, за да се създадат функционални единици; |
| --- | --- |

24.

| 25. | във връзка с това подкрепя призива на Европейския парламент, в контекста на продължаващите преговори по многогодишната финансова рамка (МФР), за допълнителни средства за смекчаване на социалното, социално-икономическото и екологичното въздействие на структурната трансформация на европейските въгледобивни региони с помощта на нов „Фонд за справедлив енергиен преход“ от 4,8 млрд. евро. Подчертава обаче, че този фонд ще трябва да бъде финансиран чрез допълнителни ресурси, а не от пакета, предвиден за европейските структурни и инвестиционни фондове. Приветства факта, че в политическите насоки, представени през юли 2019 г., новоизбраният председател на Комисията също изрази по принцип подкрепата си за нов „Фонд за справедлив енергиен преход“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | изразява убеждението си, че тези средства би трябвало да бъдат по-добре обвързани с политиката на сближаване. Освен това КР призовава да се гарантира, че средствата няма да се изчисляват в рамките на предложените тавани за ограничението в приложение XXII, а ще бъдат предоставени допълнително. Тези допълнителни средства биха могли след това да се използват за укрепване на програмите по ЕФРР и ЕСФ за тези региони по NUTS-2 през следващите седем години. Това обвързване би позволило също така съобразена с нуждите подкрепа за всички въгледобивни региони. Тези средства имат за цел активно насърчаване на европейската добавена стойност и следва да бъдат достъпни за всички въгледобивни региони, засегнати от структурната трансформация. Критериите за разпределянето биха могли да бъдат общата заетост във въгледобива и равнището на производство на въглища през референтната 2019 година; не бива да се изключват регионите, които вече са започнали да закриват въглищни мини и отчасти са преминали през такъв преход, при условие че все още се извършва добив на въглища; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава тези средства да се предоставят пряко на регионите, в които се намират тези въгледобивни мини, по примера на финансирането по линия на ЕФРР. Подкрепата за съответните региони ще бъде обвързана с конкретна стратегия за преустановяване на използването на въглища, оценявана въз основа на проверими цели; |
| --- | --- |

27.

| 28. | предлага това разпределение да може да се финансира със средства, които са предвидени за инструмента за осъществяване на реформи в рамките на следващата многогодишна финансова рамка; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава Европейския парламент и Съвета да включат това предложение за специално преходно разпределение в текущите преговори за следващата многогодишна финансова рамка; |
| --- | --- |

29.

Преразглеждане на правилата за държавна помощ

| 30. | отбелязва, че в този процес трябва да се спазват европейските правила за държавна помощ, като настоящата рамка за държавните помощи изтича през 2020 г., освен ако срокът за прилагане на правилата за държавните помощи не бъде удължен с две години (до края на 2022 г.). КР призовава Комисията при изготвянето на новите насоки да вземе предвид също така проблемите, свързани със структурната трансформация на въгледобивните региони, и да гарантира, че те разполагат с достатъчно гъвкавост, която да им позволи да преустановят използването на въглища по социално и икономически ефективен начин; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подчертава, че и сега от гледна точка на правилата за държавната помощ могат да бъдат подпомагани проекти, включващи трансгранично сътрудничество, особено когато става въпрос за проекти от общ европейски интерес. Компетентните институции на ЕС би трябвало да дават повече насоки на регионите при планирането и изпълнението на такива проекти; |
| --- | --- |

31.

| 32. | във връзка с това призовава за предоставянето на въгледобивните региони на статут на специални зони за подкрепа съгласно член 107, параграф 3, буква а) и буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), а правилата за помощ на ЕС за тези специални региони да бъдат адаптирани, така че да се даде възможност за предприемане на мерки за справяне със структурната трансформация с цел да се компенсира липсата на добавена стойност от основни политически цели. Освен това следва да се обмисли дали тези мерки за подкрепа биха могли да се основават на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС поради важното и емблематично значение на съобразеното с климата преобразуване на въгледобивните региони в съответствие с политиката на ЕС в областта на енергетиката и климата. За да може този въпрос да се изясни своевременно, предлага незабавно да се създаде съвместна работна група от представители на заинтересованите въгледобивни региони и държави членки, ГД „Конкуренция“, ГД „Регионална и селищна политика“ и КР; |
| --- | --- |

32.

Брюксел, 9 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/62

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Африканската чума по свинете и пазарът на свинско месо в Европейския съюз

(2020/C 39/13)

| Докладчик | : | Sławomir Sosnowski (PL/ЕНП), член на Регионалната асамблея на Люблинското воеводство |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Sławomir Sosnowski (PL/ЕНП), член на Регионалната асамблея на Люблинското воеводство

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Политически контекст

| 1. | отбелязва, че африканската чума по свинете (АЧС) представлява заплаха и предизвикателство на местно, регионално, национално и европейско равнище и че поради това е необходимо Европейският комитет на регионите да разгледа този проблем като институция, представляваща гласа на регионалните и местните общности в Европейския съюз, и да участва в мобилизирането на всички заинтересовани компетентни страни за борба с този много опасен вирус; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че епидемията от АЧС представлява заплаха за околната среда, икономиката и най-вече за хората, живеещи в селските райони и занимаващи се със свиневъдство, главно в Централна и Източна Европа; |
| --- | --- |

2.

| 3. | счита, че борбата с африканската чума по свинете съчетава цели в областта на общата селскостопанска политика и политиката за околната среда, както и други области на политика и програми за финансиране, които се отнасят, наред с другото, до обществените предизвикателства и регионалното развитие, като по този начин се гарантира съгласуван подход в различните сектори; подкрепя, в рамките на предвидените бюджетни средства за 2020 г. за мерки в подкрепа на селското стопанство за борба с африканската чума по свинете, предложението за отпускане на 50 милиона евро за извънредни мерки и 28 милиона евро за разработване на ваксина/лекарство срещу АЧС; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отбелязва, че африканската чума по свинете е международно предизвикателство. Европейските региони следва да покажат солидарност по отношение на риска, който представлява АЧС за селските райони, селското стопанство и агро-преработвателната промишленост. Темпът на разпространението на вируса на сегашното му равнище би могъл да доведе до срив на европейския пазар на свинско месо и да лиши стотици хиляди земеделски стопани от техния източник на доходи. Това е проблем, който вече няма местен или регионален характер, а се е превърнал в общоевропейска заплаха. Понастоящем болестта се наблюдава в няколко европейски държави:






  — | Полша (1 492 случая и 1 огнище), |
| --- | --- | --- |

4.

—

Полша (1 492 случая и 1 огнище),

| — | Литва (728 случая на заболяване на глигани), |
| --- | --- |

—

Литва (728 случая на заболяване на глигани),

| — | Латвия (286 случая), |
| --- | --- |

—

Латвия (286 случая),

| — | Естония (150 случая), |
| --- | --- |

—

Естония (150 случая),

| — | Украйна (26 случая, 22 огнища на свине), |
| --- | --- |

—

Украйна (26 случая, 22 огнища на свине),

| — | Чешка република (25 случая), |
| --- | --- |

—

Чешка република (25 случая),

| — | Италия (24 случая, 2 огнища), |
| --- | --- |

—

Италия (24 случая, 2 огнища),

| — | Румъния (3 огнища). |
| --- | --- |

—

Румъния (3 огнища).

- Данните са за периода 1 януари – 15 април 2018 г.;

| 5. | отбелязва, че в случай на потвърдена поява на АЧС безвъзмездните средства, упоменати в член 5, параграф 3, буква а) от Регламент (ЕС) No 652/2014 на Европейския парламент и на Съвета (1), следва всеки път да бъдат увеличавани до 100 %, тъй като АЧС е заплаха, която оказва сериозно въздействие върху общественото здраве и има неблагоприятни последици за икономиката; |
| --- | --- |

5.

| 6. | привлича настоятелно вниманието към необходимостта от трансгранично сътрудничество в степента, в която е възприето да се осъществява при настъпването на природни бедствия; посочва, че този проблем касае областта на външните граници на ЕС, но все пак счита, че засилването на трансграничното сътрудничество е необходимо и наложително. Комитетът посочва, че е налице по-нататъшна и трайна необходимост от трансгранично сътрудничество с цел стабилизиране на положението в съседните на ЕС държави (Руската федерация, Украйна, Беларус, Молдова); |
| --- | --- |

6.

| 7. | отбелязва редица икономически и социални заплахи, до които може да доведе кризата, причинена от АЧС. Освен опасенията за общественото здраве и въздействието върху пазара на свинско месо в ЕС и свързаните с това сериозни структурни промени в производството на свинско месо могат да бъдат засегнати и други отрасли на икономиката като туризма, горското стопанство, месопреработвателния сектор и търговията. Появата на АЧС се отразява и на имиджа на отделните държави, но също така и на ЕС като цяло; |
| --- | --- |

7.

Предложени мерки

| 8. | приветства действията на Европейския парламент и на Европейската комисия за борба с АЧС, предприети в рамките на настоящата финансова перспектива, но счита за необходимо да се предвидят допълнителни мерки в следващата многогодишна финансова рамка, включително значителни средства за научни изследвания с цел разработването на ефикасна ваксина срещу вируса; |
| --- | --- |

8.

| 9. | призовава да се предоставят целенасочени, специални безвъзмездни средства за трансгранични дейности за борба с африканската чума по свинете, в рамките на проекти, осъществявани съвместно от най-малко две държави; |
| --- | --- |

9.

| 10. | счита, че на равнището на органите на държавите членки и на Европейската комисия следва да се предприемат интензивни дискусии с гореупоменатите трети държави за общи съгласувани действия за борба с АЧС и да се обмисли възможността за подпомагане на тези действия чрез трансгранични програми в областта на безопасността на храните. CORLEAP би могла да бъде подходящият форум за обсъждане на такива трансгранични дейности; |
| --- | --- |

10.

| 11. | призовава и насърчава всички заинтересовани страни:






  а. | местните и регионалните власти; |
| --- | --- | --- |

11.

а.

местните и регионалните власти;

| б. | ловците и земеделските стопани; |
| --- | --- |

б.

ловците и земеделските стопани;

| в. | ветеринарните служби; |
| --- | --- |

в.

ветеринарните служби;

| г. | компетентните органи на държавите членки; и |
| --- | --- |

г.

компетентните органи на държавите членки; и

| д. | медиите |
| --- | --- |

д.

медиите

да се включат активно и ефективно в борбата с АЧС под ръководството на Европейската комисия и Европейския орган за безопасност на храните (EFSA) в Европа;

| 12. | призовава за увеличаване на финансирането за образователни и информационни дейности сред заинтересованите страни с цел повишаване на обществената осведоменост относно тази болест, нейната превенция и изкореняване, тъй като африканската чума по свинете представлява огромна заплаха за развитието на селските райони, местната и регионалната икономика, околната среда, животновъдството и – в резултат на това – по-специално за хората и общественото здраве; |
| --- | --- |

12.

| 13. | насърчава местните и регионалните органи да разпространяват информация относно прилагането на мерки за надлежна проверка, с цел да се избегне разпространението на болестта, и да си сътрудничат постоянно за повсеместно разпространение на биологичната сигурност, по-специално в малките стопанства, както да активизират сътрудничеството си в случай на поява на огнище на зараза в граничните райони. Тази информация следва да се предоставя на всички, които притежават свине, и на всички други лица, които са в контакт с диви свине; |
| --- | --- |

13.

| 14. | призовава ловците да засилят епидемиологичното наблюдение на дивата фауна в заразения район и да увеличат лова на диви свине на местата, където броят им е нараснал прекомерно. Отбелязва, че хората и преди всичко ловците, макар и да не са засегнати от болестта, могат да причинят разпространение на болестта чрез:






  — | всякакъв контакт със заразени живи или мъртви животни (трупове); |
| --- | --- | --- |

14.

—

всякакъв контакт със заразени живи или мъртви животни (трупове);

| — | контакт с предмети, заразени с вируса (например облекло, превозни средства, друго оборудване); |
| --- | --- |

—

контакт с предмети, заразени с вируса (например облекло, превозни средства, друго оборудване);

| — | хранене на животни с месо или месни продукти от заразени животни (напр. колбаси или термично необработено месо) или с отпадъци, съдържащи заразено месо (напр. кухненски отпадъци, хранителни отпадъци, включително карантия); |
| --- | --- |

—

хранене на животни с месо или месни продукти от заразени животни (напр. колбаси или термично необработено месо) или с отпадъци, съдържащи заразено месо (напр. кухненски отпадъци, хранителни отпадъци, включително карантия);

| 15. | счита, че успехът в борбата срещу болестта зависи преди всичко от числеността на популацията на дивите свине. Поради това следва да се предприемат действия за намаляване на популацията от диви свине в засегнатите региони до подходяща за съответния регион численост. Следва да се насърчават програми за сътрудничество между секторите на селското стопанство и околната среда (управление на лова, забрана за допълнително хранене, стига то да не е необходимо за ловуване (примамки), селскостопански практики), адаптирани към конкретната ситуация на държавите членки; |
| --- | --- |

15.

| 16. | оценява положително досегашните действия, предприети от Европейската комисия за борба с АЧС и същевременно предлага ЕК да предвиди допълнителни субсидии и в рамките на новата програма „Хоризонт Европа“ в подкрепа на мерките в тази област, с оглед на факта, че понастоящем срокът на всички покани за представяне на оферти относно АЧС в рамките на „Хоризонт 2020“ е изтекъл; |
| --- | --- |

16.

| 17. | счита, че на пострадалите от АЧС стопанства ЕС трябва да предостави конкретна помощ под формата на:






  а. | възстановяване на сумата, съответстваща на стойността на убитите стада, без да се налагат допълнителни условия; |
| --- | --- | --- |

17.

а.

възстановяване на сумата, съответстваща на стойността на убитите стада, без да се налагат допълнителни условия;

| б. | използване на механизъм за субсидиране въз основа на стойността на предходни получени субсидии за период от 5 години след прекратяването на производството вследствие на унищожаването на животните; |
| --- | --- |

б.

използване на механизъм за субсидиране въз основа на стойността на предходни получени субсидии за период от 5 години след прекратяването на производството вследствие на унищожаването на животните;

| в. | финансова помощ за преориентиране на стопанствата към друг вид производство; |
| --- | --- |

в.

финансова помощ за преориентиране на стопанствата към друг вид производство;

| г. | помощ за въвеждането на пълна биологична сигурност за онези стопанства, които ще продължат да отглеждат и угояват свине, както при финансови тежести в случай на криза въз основа на постановените мерки (прегледи, изисквания за транспорт и др.); |
| --- | --- |

г.

помощ за въвеждането на пълна биологична сигурност за онези стопанства, които ще продължат да отглеждат и угояват свине, както при финансови тежести в случай на криза въз основа на постановените мерки (прегледи, изисквания за транспорт и др.);

| д. | помощ за пропуснати доходи за свиневъдите поради дестабилизирания пазар на свинско месо; |
| --- | --- |

д.

помощ за пропуснати доходи за свиневъдите поради дестабилизирания пазар на свинско месо;

| е. | помощ за стопанствата, които желаят да увеличат производството на свинско месо, гарантирайки биологична сигурност в своите стопанства; |
| --- | --- |

е.

помощ за стопанствата, които желаят да увеличат производството на свинско месо, гарантирайки биологична сигурност в своите стопанства;

| ж. | помощ за стопанствата, които са засегнати от рестриктивни мерки в растениевъдството заради АЧС; |
| --- | --- |

ж.

помощ за стопанствата, които са засегнати от рестриктивни мерки в растениевъдството заради АЧС;

| з. | помощ за стопанствата, произвеждали в малък мащаб, които сами са умъртвили животните; |
| --- | --- |

з.

помощ за стопанствата, произвеждали в малък мащаб, които сами са умъртвили животните;

| и. | обезвреждане на всички трупове на диви свине за сметка на държавата; |
| --- | --- |

и.

обезвреждане на всички трупове на диви свине за сметка на държавата;

| 18. | изразява загриженост във връзка с по-нататъшното разпространение на вируса на АЧС и призовава Европейската комисия да продължи усилията си за наблюдение и оценка на действията за борба с АЧС на равнището на ЕС с участието на регионалните и местните власти. |
| --- | --- |

18.

Брюксел, 9 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  ОВ L 189, 27.6.2014 г., стр. 1.

1

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/65

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Пасторализъм

(2020/C 39/14)

| Докладчик | : | Jacques Blanc (FR/ЕНП), кмет на Ла Канург |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Jacques Blanc (FR/ЕНП), кмет на Ла Канург

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | счита, че поддържането на пасищното животновъдство е от съществено значение за запазване на селското стопанство на цялата територия и за опазване на жизнеспособността на селските райони с оглед постигането на целта за териториално сближаване, залегнала в Договора от Лисабон, както и на целите ни в областта на околната среда, климата и опазването на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

1.

| 2. | припомня, че продължаването на пасищното животновъдство е застрашено от няколко вида трудности, които не могат да бъдат степенувани по важност и засягат в различна степен отделните региони, но някои от тях могат сами по себе си да поставят под въпрос съществуването му: трудности при отчитането на неговите особености при разпределянето на помощите в рамките на общата селскостопанска политика (пасища с храстовидни и дървесни култури, мобилност, колективни пасища и др.), трудности, свързани с икономическия контекст, конкуренция за земя, трудности при предаването на знания, екологични ограничения при организирането на пашата, конкуренция с другите ползватели на пасищата, по-специално за развлекателни дейности, и на последно място заплаха за стадата от едрите хищници; |
| --- | --- |

2.

| 3. | призовава при пренасочването на помощите по линия на ОСП да се обърне повече внимание на пасторализма и екстензивното и устойчиво животновъдство, предвид безспорната им роля за балансираното развитие на териториите и за постигането на целите ни в областта на околната среда и климата, в съответствие с препоръките в становището на Комитета относно реформата на ОСП; |
| --- | --- |

3.

| 4. | приветства предложението на Комисията по земеделие и развитие на селските райони (AGRI) на ЕП относно регламента за подпомагане на стратегическите планове, които трябва да бъдат изготвени от държавите членки по линия на Общата селскостопанска политика, за изменение на член 4 от Регламента за стратегическите планове по ОСП, за да се даде възможност за признаване на пасищните площи с храстовиден и дървесен компонент за селскостопански производствени площи, отговарящи на условията за правата на основно плащане; при все това призовава за преразглеждане на окончателния вариант на този член с цел въвеждане на понятието пасищна площ, която може да включва (напр. под дърветата) или да не включва тревни ресурси. За да се изясни статутът на пасищните площи и дали отговарят на условията за получаване на подпомагане, те трябва да бъдат признати за земеделска площ, различна от постоянно затревените площи. Пасищната площ следва да бъде дефинирана отделно от постоянно затревената площ, като отпадне всякакво позоваване на необходимото наличие на тревни ресурси в определението за пасищните площи; всички постоянно затревени площи и пасищни площи биха могли да бъдат обединени под наименованието постоянни пасища; |
| --- | --- |

4.

| 5. | препоръчва използваните пасищни площи да могат да бъдат изцяло признати като площи за селскостопанско производство в стабилна и сигурна регулаторна рамка, включваща ефективен таван на помощта по ОСП, както е за другите сектори; |
| --- | --- |

5.

| 6. | припомня, че пасищното животновъдство, което разчита на естествената околна среда за изхранване на стадата със спонтанни ресурси, се нуждае от гъвкавост и сигурност с цел избягване на климатичните рискове. Поради това животновъдите се нуждаят от площи, определени като „буферни зони“, които може и да не се използват всяка година или да се използват за паша с най-различна интензивност, но са необходими в случай на сезонна суша; това са обикновено терени с ниска храстова растителност, алувиални зони и гори; наблюдаваното изменение на климата увеличава необходимостта от използването на такива площи; следва да бъдат признати механизмите за разпознаване на пасищните площи в първия стълб и да се гарантира правната сигурност на използването на тези площи, което не се случва всяка година и не може да се предвиди към датата на подаване на досиетата по ОСП. Освен това пасторализмът развива агроекологични практики за обмен на екосистемни услуги, като използва в допълнение площи, отредени за друго ползване, по-специално лозя и овощни градини, което благоприятства намаляването на влаганите материали и механизираните практики; европейските политики следва да признават, насърчават и намират сигурни от правна гледна точка решения, за да дадат възможност за развитието на тези практики, при които животновъдът използва площи, декларирани от друг селскостопански производител. Пасторализмът развива и практики, свързани с горското стопанство, наричани „горски пасторализъм“, които осигуряват взаимна изгода както за участниците в горското стопанство, така и за селскостопанските участници; европейските публични политики следва да признават и насърчават смесеното използване на тези площи и тези особено благоприятни практики при спазване на определени условия, а именно защита на горите от пожари, приспособяване на животновъдството към изменението на климата, както и зачитане на нуждите от възобновяване на горите и производство на горски продукти; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подкрепя предложението на Комисията на Европейския парламент по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните (ENVI) относно регламента за подпомагане на стратегическите планове, които трябва да бъдат изготвени от държавите членки по линия на Общата селскостопанска политика. С предложението се цели определяне на граници за гъстотата на животните в стопанствата и ограничаване на субсидиите за стопанствата, надхвърлящи тези граници; |
| --- | --- |

7.

| 8. | приветства предложението на Комисията по земеделие и развитие на селските райони (AGRI) на ЕП за изменение на член 68 от същия регламент, така че ЕЗФРСР да може да продължи да подкрепя закупуването на кучета за защита на добитъка от едрите хищници, защитени от Директивата за местообитанията; |
| --- | --- |

8.

| 9. | призовава да се задължат държавите членки с планински райони да прилагат интегрирана планинска политика чрез целенасочено използване на значителна част от предоставените инструменти (плащания за помощите за райони с природни ограничения, помощи за необлагодетелстваните райони по втория стълб, специфична подпрограма за планинските райони) и да ѝ отпуснат бюджет в съответствие със значението на тези територии; |
| --- | --- |

9.

| 10. | приканва ЕС да признае екосистемните услуги, предоставяни от животновъдите и собствениците на планински гори и средиземноморски райони в качеството им на местни носители на знания в смисъла на IPBES (междуправителствена платформа за биологично разнообразие и екосистемни услуги), и да осигури справедлива компенсация за тези екосистемни услуги, които са от полза за благосъстоянието на цялото население; |
| --- | --- |

10.

| 11. | би искал всяка държава членка да има възможността да прилага определени мерки в рамките на първия стълб (плащания за екологизиране) и на втория стълб по отношение на цялата пасищна площ, а не само на площта, която отговаря на условията за помощ. Някои мерки, като например определени мерки за агроекология и климат като защитата на горите от пожари, трябва да могат да бъдат прилагани за цялата физическа площ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | предлага, в подкрепа на запазването на селското стопанство в необлагодетелстваните райони и районите с неблагоприятни условия, компенсаторните обезщетения за неблагоприятни природни условия (ICHN) да бъдат задължителни за всички държави членки, в които може да се прилагат; |
| --- | --- |

12.

| 13. | насърчава държавите членки и местните и регионалните власти да финансират инвестициите в пасищните райони, които често са без механизиран достъп. Създаването на инфраструктура (жилища за пастирите, заградени участъци за животни, заграждения, огради, водни пунктове и др.), поддръжката или разчистването от храсти са от съществено значение за устойчивото управление на тези територии; |
| --- | --- |

13.

| 14. | счита, че трябва да се подкрепят дейностите върху селскостопанските и пасищните площи на местно равнище. Когато собствеността върху земята се поделя между много собственици, създаването на подходяща поземлена организация е задължителен елемент за постигане на динамичен пасторализъм; |
| --- | --- |

14.

| 15. | насърчава държавите членки и местните и регионалните власти да улесняват достъпа до земя за пасищните животновъди, по-специално чрез специфични многогодишни споразумения, които гарантират пасищното ползване за животновъдите или колективните ползватели; |
| --- | --- |

15.

| 16. | насърчава държавите членки и местните и регионалните власти да създадат подходящи системи за подпомагане на практиките за колективно управление. За да си осигурят инфраструктура и човешки ресурси, необходими за използването на пасищните площи, пасищните животновъди бяха принудени да разработят на много ранен етап оригинални форми на колективна организация, свързана с начините на използване, без да се нарушава собствеността. Те позволяват обединяването за целите на пасищното ползване на частна собственост и общинска земя в рамките на един и същ периметър и една единствена организация за управление. Осигуряват връзката с администрацията и различните видове партньори или ползватели; |
| --- | --- |

16.

| 17. | призовава ЕС да продължи да насърчава развитието на селскостопански продукти със знак за качество и да създава добавена стойност чрез защитата на качествените хранителни продукти от пасищното животновъдство. Поради това държавите членки трябва да бъдат насърчавани да използват незадължителното указание за качество „планински продукти“, което все още не се използва в повечето страни, въпреки приемането му през 2014 г.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | настоява наименованието „мляко, сирене и месо от пасищно отглеждани животни“ да бъде запазено за продуктите, за които може да се гарантира, че храненето на животните е над 80 % от пасищата през периода на паша; |
| --- | --- |

18.

| 19. | отбелязва, че животновъдите страдат от нелоялна конкуренция в резултат от евтиния внос, който застрашава оцеляването на пасторализма в Европа. Това положение налага ЕС да компенсира конкуренцията чрез помощи както за пасищното животновъдство, така и за други сектори; призовава ЕС да използва цялото си влияние на най-голям световен вносител и износител на храни, за да промени правилата на международната търговия в селското стопанство, въведени от СТО през 1994 г., така че да се насърчават по-справедливи и по-солидарни търговски взаимоотношения, съгласно становището на Комитета относно ОСП след 2020 г.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | приветства стартирания и подкрепен от Европейския парламент пилотен проект за създаване на регионални платформи по въпросите на вълците, мечките, росомахите и рисовете с цел справяне с конфликтни ситуации, призовава за пълно признаване и разглеждане в рамките на подходящи планове за управление на последиците, причинени от хищниците, и защитата на стадата, и за обсъждане на всички правни механизми за преодоляването им, включително такива, които разрешават отстрелване на екземпляри, с цел да станат по-възпиращи, и отбелязва, че някои региони по своя инициатива също са създали платформи за обсъждане; |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава за осъществяване на трансгранично сътрудничество в областта на пасторализма, така че да се избегне нестабилността, произтичаща от противоречащи си мерки, които не са адаптирани към европейското пространство като цяло; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава стратегията за биологичното разнообразие да се основава на нов специален фонд за опазване на видовете. Този фонд следва да покрива обезщетението за щети, причинени от едри хищници, разходите за които нарастват значително, както и защитата на стадата, която може да изисква все по-голяма част от ЕЗФРСР, като се има предвид, че този бюджет е значително намален. Ако не бъде създаден нов фонд, трябва да се използват съществуващите финансови инструменти на регионално равнище, а при необходимост — на национално и европейско (включително ЕЗФРСР) равнище; |
| --- | --- |

22.

| 23. | призовава Комисията да прецени необходимостта от преразглеждане на Директивата за местообитанията въз основа на следващия доклад за състоянието на природата през 2020 г., като вземе предвид резултатите от плана за действие за природата, хората и икономиката и природозащитния статус на популациите на различните видове и местообитания. Възможното преразглеждане на Директивата за местообитанията следва да предостави възможност за бъдещо изменение на приложенията чрез процедурата по комитология, за да се реагира по-бързо на промени в конкретни популации и да се намали или увеличи статутът на закрила по държави или териториални единици, когато това е оправдано от положителните или отрицателните тенденции в популациите на защитените видове и заплахата за пасищните дейности; |
| --- | --- |

23.

| 24. | призовава Комисията да интегрира в по-голяма степен агрономията и зоотехниката в научните изследвания, за да подкрепи политическите решения. Те следва да се основават на най-добрите налични знания в областта на природните, агрономическите и социалните науки, на достатъчно широка основа за обратна връзка и на достатъчно дълги срокове, за да могат да бъдат насочени публичните политики. По-специално необходимо е подробно описание на конкретните ситуации в анализираните случаи на пасищно отглеждане и едри хищници, за да се разберат местните условия и да се види до каква степен примерите за защита на стадата и управление на едрите хищници са ефективни и могат да обогатят колективните обсъждания и насоките в други територии, както и да се извлекат поуки от трудностите и неуспехите при разширяването на възможностите за адаптиране на текстовете на ЕС и необходимите мерки към реалностите по места, с цел по-добро управление на видовете, и по-специално на вълците; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава Комисията да насърчава научните изследвания относно признаването на органолептичните свойства на продуктите от пасторализма и пасищното животновъдство; |
| --- | --- |

25.

| 26. | призовава ЕС да разработи амбициозна политика за предотвратяване на горските пожари чрез насърчаване на присъствието на стада в горите и терените с ниска храстовидна растителност, като за целта е необходимо предварителното им признаване като производствена площ, видно от посоченото по-горе; |
| --- | --- |

26.

| 27. | приветства проекта на ЮНЕСКО „Културно наследство и ЕС“, насочен към използване на световното наследство като инструмент за подобряване на икономическата и социалната устойчивост на селските райони в Европа, и насърчава европейските институции да подкрепят тази инициатива. Пасторалните ландшафти се включени в списъка на световното наследство не само като културни ландшафти, но и като реликвени ландшафти или в качеството си на обекти, изобразени на скални рисунки, което увеличава туристическата привлекателност на териториите; |
| --- | --- |

27.

| 28. | призовава ЕС да популяризира професиите, свързани с пасищните дейности. Държавите следва да отдават заслуженото на работата, осъществявана от пасищните животновъди и наетите пастири, и да подобряват видимостта на тази професия в рамките на селскостопанския сектор и извън него. По-доброто обучение, по-специално по отношение на извеждането на животните на паша и грижите за тяхното здраве, но също и по отношение на защитата на стадата и грижите за кучетата пазачи, както и въвеждането на наставнически схеми с участието на опитни специалисти, ще дадат възможност за по-добро предаване на знанията. Що се отнася до пастирите, подобряването на техните условия на живот и труд в планинските пасища и маршрутите на стадата (по-специално в средиземноморския район), инвестициите в инфраструктура за осигуряване на достойни условия на живот и труд, изготвянето на колективни трудови договори и създаването на трудови борси за намиране на сезонни работници са също стимули, които трябва да се разработят допълнително. В становището си относно „Иновации и модернизиране на селските райони“ Комитетът на регионите препоръчва по-конкретно да се модернизира предлагането на професионално обучение в селските райони и да се адаптира към условията на глобалната конкуренция и нуждите на местните предприятия, както и да се увеличи финансирането от ЕСФ за професионалното обучение в селските райони, което понастоящем е много ниско. |
| --- | --- |

28.

Брюксел, 9 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/68

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Научноизследователски инфраструктури — бъдещето на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) от регионална и трансгранична перспектива

(2020/C 39/15)

| Докладчик: Eamon Dooley (IE/Renew Europe), съветник, Съвет на графство Офали | : | Eamon Dooley (IE/Renew Europe), Councillor, Offaly County Council |
| --- | --- | --- |

Докладчик: Eamon Dooley (IE/Renew Europe), съветник, Съвет на графство Офали

:

Eamon Dooley (IE/Renew Europe), Councillor, Offaly County Council

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Въведение

| 1. | приветства цялостния подход на Европейската комисия за определяне на ключовата роля, която научноизследователската инфраструктура може и действително изпълнява за напредъка на знанията и технологиите. Научноизследователските инфраструктури и тяхното използване са от основно значение за развитието на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП). Във връзка с това подкрепя работата на Европейския стратегически форум за научноизследователски инфраструктури (ESFRI), който играе важна роля при разработването на политики в областта на научноизследователската инфраструктура на равнище ЕС и подпомага създаването на единен европейски пазар за науката; |
| --- | --- |

1.

| 2. | изтъква, че научноизследователските инфраструктури имат силно изразен териториален характер. Те са от решаващо значение за регионалното развитие — от научните резултати до въздействието върху образователните екосистеми и цялостните ползи за пазара и обществото; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отбелязва, че в стратегическата пътна карта на ESFRI се определят научноизследователските инфраструктури от общоевропейски интерес, които допринасят за посрещането на дългосрочните потребности на научноизследователските общности в Европа в много научни области, и освен това приветства факта, че в нея инвестициите в научноизследователски инфраструктури се посочват като метод за повишаване на регионалната конкурентоспособност, а оттам и за сближаване между различните държави членки и региони; |
| --- | --- |

3.

| 4. | изтъква, че научноизследователските инфраструктури имат ключова роля в борбата с глобалните предизвикателства в областта на околната среда и изменението на климата, които оказват въздействие върху нашето общество на всички равнища — от местното до регионалното, националното и европейското, а също и в глобален мащаб; |
| --- | --- |

4.

| 5. | освен това потвърждава отново заключението от предходни свои становища, а именно, че МРВ играят ключова роля в създаването на ефективни иновационни екосистеми, по-специално чрез стратегическото определяне на регионалните приоритети в научните изследвания посредством разработването на стратегии за интелигентна специализация (S3) (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | отбелязва, че Европа е разработила успешна средно- и дългосрочна визия за развитието на съгласувана екосистема за научноизследователска инфраструктура, която насърчава сътрудничеството между съществуващите инфраструктури, като същевременно се въвеждат планове за изграждане и разработване на следващото поколение научноизследователски инфраструктури, както е определено от ESFRI; |
| --- | --- |

6.

| 7. | изразява съгласие със заключенията на Европейския съвет, че едно добре функциониращо ЕНП ще допринесе значително за подобряване на ефикасността и ефективността на цялостната европейска екосистема за научни изследвания и иновации и признава значението на тясното партньорство между държавите членки и Европейската комисия в съвместната работа за укрепване на ЕНП, по-специално с помощта на „Хоризонт Европа“ като основен инструмент за финансиране (2). Изразява обаче съжаление, че Съветът не признава в достатъчна степен ролята, която МРВ могат да играят в този процес; |
| --- | --- |

7.

| 8. | изразява загриженост във връзка с факта, че в рамката на ЕНП по отношение на научноизследователските инфраструктури продължават да съществуват редица слабости, което води до пропуски в изпълнението, намаляващи потенциалните ползи и ефективност; |
| --- | --- |

8.

| 9. | приветства предложените от Комисията бюджетни средства в размер на 100 милиарда евро за финансиране на научни изследвания и иновации през периода 2021—2027 г. с цел преодоляване на тези слабости. Същевременно изразява загриженост поради риска от увеличаване на неравенствата между градовете и регионите, които се ползват от Рамковата програма за научни изследвания и иновации и чийто бюджет ще нарасне, и останалите, които ще понесат последиците от намаляването на бюджетите по линия на политиката на сближаване (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | не на последно място, отчита, че е от решаващо значение да се покаже добавената стойност на ЕС във всяка политика на ЕС, по-специално, като се има предвид, че тези политики се подлагат на все по-щателен преглед. Отбелязва, че неотдавнашният анализ показва, че въпреки продължаващия напредък в изграждането на ЕНП темпото е по-бавно, отколкото преди, и продължават да съществуват големи различия между държавите членки както по отношение на равнището на резултатите, така и по отношение на темповете на растеж (4). Поради това набляга на необходимостта от по-добра комуникация относно въздействието на европейските научни изследвания и иновации посредством по-надеждни и ясни статистически данни; |
| --- | --- |

10.

Предизвикателства пред ЕНП, откроени от регионална и трансгранична гледна точка

| 11. | изразява съжаление, че делът на държавното финансиране за научни изследвания в ЕС между 2014 и 2016 г. остана в застой на равнище от около 2,03 % (5). Това показва, че делът на националния доход, отделян за НИРД, е все още доста под определената през 2002 г. цел от Барселона за 3 % от брутния вътрешен продукт и че по-малко от 1 % от националното финансиране на НИРД се заделят за транснационални научни изследвания (6); |
| --- | --- |

11.

| 12. | изразява освен това загриженост, че дисбалансът между брутния вътрешен разход за НИРД намира отражение и на регионално равнище, което води до факта, че през 2015 г. само 31 от 281 региона на ниво NUTS 2 са докладвали за инвестиции в НИРД над целта на ЕС от 3,0 %; „клъстери“ с интензивна научноизследователска дейност обхващат някои региони на ЕС. Тези региони се намират предимно в Германия, Австрия, Обединеното кралство, Швеция, Белгия, Дания, Франция и Финландия (7); |
| --- | --- |

12.

| 13. | отбелязва, че изпълнението на ЕНП показва също така различия между разпределението на финансирането по „Хоризонт 2020“ и инвестициите в научноизследователска дейност и иновации по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове. Държавите — членки на ЕС-13, са основните бенефициери на средства от европейските структурни и инвестиционни фондове, докато прилагането на критерия за високи постижения в рамките на „Хоризонт 2020“ доведе до концентрация на финансирането и на капацитета за научноизследователска дейност и иновации предимно в ЕС-15, което увеличава различията в областта на иновациите между ЕС-15 и ЕС-13 (8); |
| --- | --- |

13.

| 14. | предупреждава, че дългосрочната устойчивост е друго ключово предизвикателство пред научноизследователските инфраструктури, особено мащабните общоевропейски инфраструктури, които са изключително скъпи за изграждане, поддръжка и експлоатация — разходите за строителство често надхвърлят 1 милиард евро, а съответните годишни оперативни разходи представляват приблизително 10 % от разходите за строителство. Като се има предвид, че националните бюджети за научна дейност често се равняват на тези разходи или ги надвишават, въпросът за тяхната дългосрочна устойчивост остава отворен (9); |
| --- | --- |

14.

| 15. | отчита, че разходите, свързани с достъпа до научноизследователски инфраструктури, особено в трансгранични ситуации, могат да представляват бариера за изследователите и по този начин да възпрепятстват научния напредък; |
| --- | --- |

15.

| 16. | предупреждава, че по-специално, за да се отговори на така наречените „големи предизвикателства“, като например изменението на климата, научноизследователските инфраструктури трябва да могат да се интегрират със съседните, засилвайки обмена на знания и допринасяйки за интердисциплинарните изследвания. В това отношение цифровата научноизследователска инфраструктура е от първостепенно значение и поради това КР подкрепя наличието на повече свободно достъпни данни с помощта на Европейския облак за отворена наука; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отбелязва, че човешките ресурси са важен компонент на научноизследователската инфраструктура. Политиката в областта на човешките ресурси и тяхното управление определят качеството и количеството на персонала, който може да бъде нает, и те са от решаващо значение, за да се гарантират правилното изпълнение, функциониране и въздействие на научноизследователските инфраструктури (10). Поради това развитието на уменията и мобилността на ръководителите и развитието на уменията на ползвателите на научноизследователската инфраструктура са от решаващо значение; |
| --- | --- |

17.

| 18. | изразява загриженост, че въздействието на инфраструктурата за научни изследвания и иновации върху промишлеността и обществото е все още недостатъчно развито. Отчита обаче, че Комисията полага усилия за преобразуване на европейските научни експертни знания в продукти и услуги, които да могат да се предлагат на пазара; |
| --- | --- |

18.

| 19. | признава, че за да могат да оказват въздействие върху обществото в по-широк план, научноизследователските инфраструктури трябва да обслужват и нуждите на промишлеността. Ето защо една стабилна, взаимосвързана екосистема от научноизследователски инфраструктури следва да е в състояние да предлага мултидисциплинарни решения на комплексни проблеми; |
| --- | --- |

19.

| 20. | получи сигнали, че комуникацията относно съществуващи и бъдещи научноизследователски инфраструктури във връзка с проекти за научноизследователска и развойна дейност, изпълнявани на територията на въпросните обекти, трябва да достига по-ефективно до гражданите като част от цялостната комуникация на ЕС относно ползите от ЕС за неговите граждани; |
| --- | --- |

20.

Научноизследователски инфраструктури: политически препоръки

| 21. | призовава новата Европейска комисия да продължи да следи дали държавите членки и регионите спазват задължението си за заделяне на 3 % от БВП за научноизследователска и развойна дейност до края на текущото десетилетие; |
| --- | --- |

21.

| 22. | в тази връзка настоятелно призовава Комисията бързо да предложи стратегия — приемник на „Европа 2020“, която следва да включва количествени цели и в областта на научноизследователската и развойната дейност; |
| --- | --- |

22.

| 23. | счита, че е необходимо допълнително укрепване на общите усилия на всички равнища, заедно с по-нататъшни реформи на националните и регионалните системи за научни изследвания и иновации с цел изграждане на добре функциониращо ЕНП и подпомагане на разпространението на високите постижения чрез полезни взаимодействия. Поради това като цяло изразява съгласие с предложенията на Комисията за включване на нови инициативи за повишаване на ефективността на научноизследователските инфраструктури през програмния период 2021—2027 г., включително използването на регионални фондове, европейски инструмент за осъществяване на реформи и програмата „Хоризонт Европа“, която включва специално определен стълб, с който да се подпомогне укрепването на ЕНП (11); |
| --- | --- |

23.

| 24. | счита, че научноизследователските инфраструктури създават възможности на регионално равнище за конкуриране за средства на ЕС в инвестиции за научноизследователските инфраструктури, което може да доведе до развиването на центрове за иновации в рамките на разпределените научноизследователски инфраструктури. Счита, че за да се гарантира дългосрочна устойчивост за научноизследователските инфраструктури, са необходими допълнителни, специфични модели на финансиране в рамките на целия им жизнен цикъл с цел преодоляване на недостига на финансиране, когато европейските, националните или другите източници на финансиране се оказват недостатъчни. По-конкретно, необходими са специални бюджетни редове за:






  — | финансиране на предстроителната или предоперативната фаза; |
| --- | --- | --- |

24.

—

финансиране на предстроителната или предоперативната фаза;

| — | финансиране на текущите операции на научноизследователските инфраструктури; |
| --- | --- |

—

финансиране на текущите операции на научноизследователските инфраструктури;

| — | финансиране на човешките ресурси, т.е. заплати, наемане, задържане и обучение на персонала. |
| --- | --- |

—

финансиране на човешките ресурси, т.е. заплати, наемане, задържане и обучение на персонала.

Това би могло да включва по-творческо използване на средствата от европейските структурни и инвестиционни фондове, Interreg, рамката и заемите от Европейската инвестиционна банка, но също и „Еразъм+“, „Цифрова Европа“, COSME, Механизма за свързване на Европа, LIFE и др., евентуално успоредно с модел на съфинансиране от национални фондове за научни изследвания. Това е от решаващо значение за дългосрочната устойчивост на научноизследователските инфраструктури;

| 25. | подкрепя и подхода за „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“ (12), в съчетание с адаптиране на правилата на ЕС за държавната помощ, така че те да благоприятстват научните изследвания и иновациите като механизъм за изравняване на подкрепата и реализиране на пълния научноизследователски потенциал на всички региони в ЕС, включително на регионите извън научноизследователските клъстери; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подкрепя напълно инициативата, която съчетава „Хоризонт 2020“, Европейския фонд за стратегически инвестиции и Програмата за конкурентоспособност на предприятията и малките и средните предприятия, за да се даде ход на програмата „VentureEU“ с цел стимулиране на рисковия капитал в Европа и предоставяне на повече частни инвестиции за изследователски дейности (13); |
| --- | --- |

26.

| 27. | предлага в програмата „Хоризонт Европа“ да бъдат включени конкретни действия за улесняване на достъпа до научноизследователска инфраструктура, включително възможността разходите за достъп да станат допустими за финансиране, тъй като това може да улесни развитието на услугите на научноизследователските инфраструктури и да гарантира дългосрочна устойчивост; |
| --- | --- |

27.

| 28. | призовава за повече действия за увеличаване на свободния достъп до научноизследователски инфраструктури и предлага това да бъде постигнато посредством поредица от мерки:






  — | разходите, свързани с достъпа до съоръженията на научноизследователски инфраструктури, следва да бъдат допустими за финансиране в следващата рамкова програма; |
| --- | --- | --- |

28.

—

разходите, свързани с достъпа до съоръженията на научноизследователски инфраструктури, следва да бъдат допустими за финансиране в следващата рамкова програма;

| — | свободен достъп (основан на високи постижения или широк свободен достъп) до услуги, разработени или изпитани в рамките на одобрени проекти; |
| --- | --- |

—

свободен достъп (основан на високи постижения или широк свободен достъп) до услуги, разработени или изпитани в рамките на одобрени проекти;

| — | специално финансиране за насърчаване и комуникация с общността на потенциалните потребители на научноизследователски инфраструктури. |
| --- | --- |

—

специално финансиране за насърчаване и комуникация с общността на потенциалните потребители на научноизследователски инфраструктури.

| 29. | подкрепя по-голямата хармонизация и стандартизация на правилата и процедурите за достъп, особено разработването на харти за достъп, за да се гарантира справедливост и последователност (14); |
| --- | --- |

29.

| 30. | подкрепя по-специално обвързването на политиката в областта на научните изследвания и иновациите с разработването и прилагането на S3, тъй като това са новаторски подходи за стимулиране на икономическия растеж, създаване на работни места въз основа на установени регионални нужди, свързващи и ангажиращи регионите в научноизследователски дейности и иновации. Освен това те предлагат възможност за междурегионално и партньорско сътрудничество при прилагането на RIS3 от страна на МРВ, за да се прецизират целите и да се развият синергии и по-добро съгласуване; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава за по-голямо участие на местните и регионалните власти в разработването и изпълнението на инициативи в областта на научноизследователските дейности и иновациите поради значението на малките и средните по мащаб съоръжения за научноизследователска инфраструктура за местното и регионалното развитие и поради факта, че много от тези инициативи се осъществяват на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

31.

| 32. | отново изразява подкрепата си за създаването на европейска мрежа от регионални екосистеми и центрове за иновации чрез създаване на синергии между съществуващите европейски, национални и регионални стратегии и чрез свързване на регионалните екосистеми и центровете за иновации с ключови промишлени вериги за създаване на стойност, за да се насърчи конкурентоспособна екосистема на научни изследвания и иновации и по този начин да се увеличи максимално въздействието на следващата рамкова програма върху обществото (15); |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава за по-интегрирани междурегионални и трансгранични центрове за научноизследователска инфраструктура с цел увеличаване на възможностите за установяване на тесни връзки с участници в регионалните екосистеми, т.е. местни научноизследователски инфраструктури, инкубатори, технологични паркове, университети. Ето защо изразява категоричната си подкрепа за стратегически инициативи като ASTRONET и APPEC; |
| --- | --- |

33.

| 34. | отбелязва, че висшето образование играе ключова роля за осигуряването на ориентирани към бъдещето умения и компетентности за успешно разработване на иновации. Призовава за създаването на по-силно структурирано сътрудничество между научноизследователските инфраструктури и университетите, което да доведе до по-голяма мобилност и програми за обмен между тези сектори; |
| --- | --- |

34.

| 35. | подкрепя новата насока на ESFRI към по-големи интердисциплинарни интерфейси и по-добра координация между ESFRI и националните стратегии и пътни карти с цел гарантиране на по-добра координация и по-голяма ефективност в екосистемата от научноизследователски инфраструктури, тъй като една стабилна, взаимосвързана екосистема от научноизследователски инфраструктури следва да е в състояние да предлага мултидисциплинарни решения на комплексни проблеми; |
| --- | --- |

35.

| 36. | подкрепя, по-конкретно, разпространението на информация с помощта на „радара за иновации“ (16) относно иновации и новатори, финансирани с публични средства, и тяхната готовност за навлизане на пазара; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подкрепя използването на общи критерии за оценка въз основа на съществуващите механизми за осигуряване на качество като средство за постигане на трансгранична съпоставимост и подкрепя решението на Съвета на ЕС от май 2018 г., което насърчава държавите членки да разработят общ подход за мониторинг на ефективността на научноизследователските инфраструктури (17); |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава Европейската комисия и държавите членки да работят в тясно сътрудничество с местните и регионалните администрации за събирането на информация за научноизследователските инфраструктури и свързаните с тях дейности, включително картографиране на дейностите и резултатите, с цел повишаване на осведомеността на гражданите относно техния принос, както за отделните граждани, така и за регионалната, националната и европейската икономика. |
| --- | --- |

38.

Брюксел, 9 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  КР: Научноизследователски и иновационни стратегии за интелигентна специализация (RIS3): отражение върху регионите и междурегионалното сътрудничество, 2017 г.

1

(2)  Съвет на Европейския съюз: Проект за заключения на Съвета относно управлението на европейското научноизследователско пространство. Брюксел, ноември 2018 г.

2

(3)  Становище относно „Хоризонт Европа“: Девета рамкова програма за научни изследвания и иновации“ (COR-2018-03891) (ОВ C 461, 21.12.2018 г., стр. 79).

3

(4)  European Research Area Progress Report 2018 (Доклад за напредъка на ЕНП за 2018 г.); COM(2019)83.

4

(5)  Евростат, показатели за „Европа 2020“ — НИРД и иновации.

5

(6)  Генерална дирекция за парламентарни изследвания, Отдел за европейска добавена стойност, PE 603.239 — декември 2017 г.

6

(7)  Евростат, показатели за „Европа 2020“ — НИРД и иновации.

7

(8)  Информационен документ на Европейския парламент: European Research Area Regional and Cross-Border Perspective (Европейското научноизследователско пространство — регионалната и трансграничната перспектива). PE 637.939, април 2019 г.

8

(9)  SWD(2017) 323 final: Sustainable European Research Infrastructures – A Call for Action (Устойчиви европейски научноизследователски инфраструктури — призив за действие).

9

(10)  ENEA; Reflection Paper on Research Infrastructure – the Future of the ERA from a regional and cross-border perspective (документ за размисъл относно научноизследователската инфраструктура — бъдещето на ЕНП от регионална и трансгранична перспектива), май 2019 г.

10

(11)  Европейска комисия: Доклад за напредъка на ЕНП за 2018 г., (2019)83, стр. 4.

11

(12)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/spreading-excellence-and-widening-participation

12

(13)  Европейска комисия: Обновена Европейска програма за научни изследвания и иновации — шансът на Европа да определи своето бъдеще, COM(2018) 306 final. COM(2018) 306 final.

13

(14)  ENEA, Документ за размисъл относно научноизследователските инфраструктури — бъдещето на ЕНП от регионална и трансгранична гледна точка, май 2019 г.

14

(15)  Проектостановище на КР относно „Обновена Европейска програма за научни изследвания и иновации. Шансът на Европа да определи своето бъдеще“, 2019 г.

15

(16)  Innovation Radar: Identifying Innovations and Innovators with High Potential in ICT FP7, CIP, & H2020 projects (Радар за иновации: идентифициране на иновации и новатори с висок потенциал в проекти в областта на ИКТ, 7РП, Рамкова програма за конкурентоспособност и иновации и „Хоризонт 2020“).

16

(17)  Заключения на Съвета на Европейския съюз — Засилване на движението на знания в ЕС, май 2018 г., Doc 9507/1.

17

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/72

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Изпълнение на Парижкото споразумение посредством иновативен и устойчив енергиен преход на регионално и местно равнище

(2020/C 39/16)

| Докладчик | : | Witold Stępień (PL/ЕНП), член на Регионалния съвет на Лодзкото воеводство |
| --- | --- | --- |
| Отправен документ | : | Становище по собствена инициатива |

Докладчик

:

Witold Stępień (PL/ЕНП), член на Регионалния съвет на Лодзкото воеводство

Отправен документ

:

Становище по собствена инициатива

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Изпълнение на Парижкото споразумение чрез бърз, ефективен и многостепенен енергиен преход

| 1. | посочва, че един иновативен и устойчив енергиен преход изисква дълбока промяна в цялата енергийна система — производство, пренос и потребление — с пряко въздействие върху инфраструктурата, пазара, околната среда и обществото. Това е възможност за изграждане на по-сигурен, справедлив и прозрачен енергиен пазар, създаване на трансгранични мрежи, подобряване на достъпа до и разпределението на енергия от възобновяеми източници, изкореняване на енергийната бедност и гарантиране на правата на потребителите и произвеждащите потребители в енергийната система; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отчита констатациите на специалния доклад на Междуправителствения комитет по изменението на климата (IPCC) и изразява категорично съгласие с твърдението, че ограничаването на глобалното затопляне до 1,5 °C над равнищата от прединдустриалния период изисква незабавни действия и широк преход на всички сектори към устойчива енергийна система с ниски емисии (1). Мащабът на този преход изисква интегрирани решения и тясно сътрудничество между всички равнища на управление и гражданското общество за постигане на целите за устойчиво развитие и целите на Парижкото споразумение; |
| --- | --- |

2.

| 3. | приветства факта, че Европейският парламент (2) отчете необходимостта от изпреварващ подход, с помощта на който да се гарантира справедлив преход за гражданите на ЕС и да се подкрепят най-силно засегнатите от декарбонизацията региони, тъй като преходът към неутрална по отношение на климата Европа прави икономиката по-конкурентоспособна, защитава планетата и подобрява здравето и благосъстоянието на нашите граждани; |
| --- | --- |

3.

| 4. | приветства предложението на новоизбрания председател Ursula von der Leyen за „европейски зелен курс“, съпътстван от първо европейско законодателство в областта на климата, в което да бъде заложена целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г., и по-специално създаването на нов фонд за справедлив преход, който да подпомогне прехода на въгледобивните региони към чиста енергия, като същевременно стимулира европейската конкурентоспособност; |
| --- | --- |

4.

| 5. | призовава Комисията и държавите членки да подкрепят силна средносрочна цел в съответствие с целите на енергийния съюз, като ключов етап към постигането на нулеви нетни емисии на парникови газове до 2050 г. (3), за да се повиши амбициозността на национално определените приноси в рамките на Съюза (4) с цел намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 50 % във всички икономически отрасли до 2030 г. в сравнение с нивата от 1990 г., като се акцентира по-специално върху секторите, чиито емисии още не са ограничени от прилагането на схемата на ЕС за търговия с емисии; отново призовава за по-амбициозни, но същевременно реалистични цели за енергийна ефективност и енергия от възобновяеми източници на равнището на ЕС, които да достигнат 40 % до 2030 г., и за широка подкрепа за разработването на иновативни технологии, които да дадат възможност за допълнителен напредък; |
| --- | --- |

5.

| 6. | призовава за адекватна ангажираност и овластяване на всички равнища на управление при разработването, изпълнението и наблюдението на ефективни и целенасочени действия в областта на климата и енергетиката. Подчертава, че голяма част от отговорността се носи от държавите членки и ЕС, тъй като те определят рамковите условия. Счита, че местните и регионалните власти (МРВ) са в най-добра позиция да ангажират своите общности, да привличат частни инвеститори и да предприемат амбициозни и навременни действия, действайки не само като администратори, но и като доставчици и важни купувачи на енергийни услуги (напр. електроенергийни мрежи, услуги за отопление, обществен транспорт, осветление). Освен това подчертава, че МРВ могат да дават пример и да вдъхновяват своите общности. |
| --- | --- |

6.

Трансфер на знания и насърчаване на сближаването, за да се даде възможност Европа да осъществи енергиен преход „на една скорост“: подкрепа за регионите с високо потребление на въглища и високи въглеродни емисии и за островите

| 7. | отбелязва, че изменението на климата е глобално предизвикателство и напредъкът на ЕС по пътя към постигането на неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г. трябва да бъде съпътстван от сходни ангажименти от страна на трети държави; във връзка с това подчертава риска за конкурентоспособността на ЕС в световен план в резултат на това, че трети държави не преследват толкова амбициозни цели в областта на климата. Поради това призовава Комисията и държавите членки да запазят изменението на климата като стратегически приоритет в дипломатическите отношения с цел постигане на еднакви условия на конкуренция в световен план; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава значението на управлението на енергийния преход на равнищата, които са най-близо до гражданите, както и на разбирането на местните и регионалните характеристики и на финансовите, историческите, географските и геополитическите ограничения и потребности; призовава държавите членки, с подкрепата на европейските институции, да покажат по-голяма солидарност и да развият устойчив енергиен преход „на една скорост“, като същевременно насърчават икономическото развитие и социалното сближаване в Европа, подкрепят и отделят специално внимание на въгледобивните райони, регионите с висока въглеродна интензивност и островите, изправени пред обезлюдяване, които ще бъдат сериозно засегнати от загубата на работните места в резултат на прехода; |
| --- | --- |

8.

| 9. | приветства инициативите на Комисията, в това число инициативите за регионите с високо потребление на въглища и високи въглеродни емисии в преход и за чиста енергия за островите в ЕС, които имат за цел да подкрепят и предоставят техническа помощ на по-уязвимите в икономически и социален план региони, чиито характеристики затрудняват този преход и правят правилното му осъществяване по-наложително; |
| --- | --- |

9.

| 10. | посочва, че понастоящем съществуват 41 въгледобивни региона на ниво NUTS-2 в 12 държави от ЕС (включително Обединеното кралство), а въгледобивният сектор осигурява приблизително 240 000 преки работни места във въгледобивни мини и електроцентрали, работещи с въглища, както и около 215 000 непреки работни места. Освен това има региони, които са силно зависими от дейности, изискващи висока въглеродна интензивност, включително производството на желязо, стоманодобива или производството на торф. Затова призовава ЕС и държавите членки да окажат финансова и техническа подкрепа за гарантиране на сигурността на доставките в регионите, засегнати от системни промени, и за смекчаване на отрицателните социални и икономически аспекти на прехода; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отбелязва, че над 2 200 населени острова в Европа, където живеят 12 милиона души, са особено засегнати от енергийния преход, тъй като са подложени на съчетание от високи цени на енергията и силна зависимост от изкопаемите горива. Междувременно островите могат да послужат като ценни изпитателни платформи за широкомащабни устойчиви енергийни решения за преминаване към система без изкопаеми горива и за ограничаване на субсидирането на изкопаемите горива; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подкрепя създаването на регионални центрове за иновации, които да обединят научноизследователската общност, академичните среди и бизнеса; отбелязва, че тези центрове следва да действат като форуми за обсъждане, които да информират и да повишават осведомеността на гражданите и местните общности, и да предоставят възможност за разработване и изпълнение на регионалните стратегии за иновации по интерактивен начин; |
| --- | --- |

12.

| 13. | с оглед на факта, че преходът към чиста енергия вече създаде 2 милиона работни места в целия ЕС, призовава за създаването на регионални центрове за професионално обучение в контекста на енергийния преход, за да се осигури изграждане на капацитет (включително цифрови умения) и обучение за пренасочване на професионалните умения към по-устойчиви промишлени отрасли; |
| --- | --- |

13.

| 14. | призовава също така да се обърне повече внимание на енергийния преход в рамките на програмите „Еразъм“ и „Еразъм+“, за да се повиши осведомеността и да се предоставят допълнителни възможности на засегнатите от прехода лица да подобрят перспективите си чрез обмен и споделяне на знания; отново изразява своята подкрепа за „стратегическите партньорства“ (5) при децентрализираното управление, за да се даде възможност за обмен на най-добри практики в областта на енергийните иновации между МРВ с помощта на трансгранични и транснационални проекти; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че благодарение на историческото си развитие регионите с високо потребление на въглища и високи въглеродни емисии заслужават признание за собственото си икономическо развитие и значението на енергията за развитието на цивилизацията. Много от тях са придобили специализирани знания и културна осведоменост за значението на променящите се модели на производство на енергия и са отворени към иновациите и икономическото и социалното развитие в енергийния сектор. Тези традиции (ресурси) и възможности трябва да се използват за разработването на регионални стратегии, включително трансфер на знания и преквалификация, и насочване на експертния опит и труда към нисковъглеродни технологии и иновации; |
| --- | --- |

15.

Инвестиране в съобразен с бъдещето енергиен преход за Европа

| 16. | отбелязва, че енергийният преход предоставя отлична възможност за инвестиции в съобразена с бъдещето инфраструктура и за стимулиране на трансформация, която би била от полза за качеството на живот на всички европейци. Затова призовава Комисията и държавите членки да предоставят на МРВ подходящи ресурси, мандати и подкрепа с цел ускоряване на енергийния преход в цяла Европа; |
| --- | --- |

16.

| 17. | във връзка с това приветства съобщението на новоизбрания председател Ursula von der Leyen за създаване на нов фонд за справедлив преход и призовава финансирането да бъде тясно свързано с политиката на сближаване за периода 2021—2027 г., за да се даде възможност на засегнатите въгледобивни региони по NUTS 2 да укрепят оперативните си програми, тъй като те са изправени пред най-големите предизвикателства при екологизирането на своите икономики и гарантирането на справедлив енергиен преход за своите граждани. Тези средства не следва да се изчисляват в рамките на предложените граници на Приложение XXII, а да се осигурят като допълнително финансиране. След това допълнителните средства биха могли да се използват за укрепване на програмите по ЕФРР и ЕСФ за тези региони по NUTS-2 през следващите седем години, като се популяризира активно добавената стойност от ЕС; |
| --- | --- |

17.

| 18. | отправя искане освен за по-добро интегриране на проблематиката, свързана с изменението на климата, в бюджета, за ефикасни мерки, които да доведат до постепенно премахване на преките и непреки субсидии за изкопаемите горива (като например прилаганото към момента освобождаване от данъци за самолетното гориво), за да се създадат еднакви условия на конкуренция за енергията от възобновяеми източници, да се насърчи промяната в поведението и да се генерират нужните ресурси в подкрепа на справедливия преход; във връзка с това приветства стартирания от новоизбрания председател на Комисията Ursula von der Leyen дебат за ценообразуването на въглеродните емисии и граничните въглеродни такси; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава значението на процентите на съфинансиране за фондовете на ЕС, за да се улесни достъпът на малките общности и островите до тях; призовава за укрепване на техния капацитет, за могат да бъдат използвани като „лаборатории“ за енергийния преход чрез разработване на иновативни решения и координирани действия в тази област на политика, като се постави акцент върху политическите рамки, регулаторните мерки, финансирането, сътрудничеството и ангажирането на заинтересованите страни; |
| --- | --- |

19.

| 20. | приветства предложението за многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. с акцент върху устойчивото развитие и отново отправя призива си за заделяне на над 30 % от бюджета за интегриране на политиката в областта на климата в останалите политики; призовава за увеличаване на подкрепата за разработването на стратегии за интелигентна специализация с цел разширяване и въвеждане на новаторски продукти и процеси на европейския пазар (6); приветства предложението за съсредоточаване на научните изследвания по линия на „Хоризонт Европа“ върху неутрални по отношение на климата и интелигентни градове с цел насърчаване на научните изследвания и иновациите в целия ЕС; |
| --- | --- |

20.

| 21. | препоръчва да се повиши процентът на финансиране от предложените 60 % на 70 % за организации със стопанска цел и на 100 % за публичните органи и организациите с нестопанска цел в рамките на подпрограмата за прехода към чиста енергия на програмата LIFE, и да се продължи привличането на МРВ и на по-малки организации, като например местни енергийни агенции; приветства създаването на фонда InvestEU и предлага тази възможност да се използва оптимално за улесняване на енергийния преход, по-специално в уязвимите региони; предлага тези програми да поощряват по-специално проектите, изпълнявани в регионите в преход; |
| --- | --- |

21.

| 22. | с оглед на рамката за държавна помощ след 2020 г. призовава за увеличаване на равнището на допустимата държавна помощ и за достатъчно гъвкавост за проекти, свързани с енергийния преход във въгледобивните региони, регионите с висока въглеродна интензивност и островите, както и местните общности с цел насърчаване на инвестициите от страна на стопанския сектор; |
| --- | --- |

22.

| 23. | призовава за създаването на механизми за по-голяма подкрепа и финансиране на проекти в областта на енергийния преход в региони, класифицирани като въгледобивни региони и региони с високи равнища на емисии. Причините са няколко: 1) да не се чака, докато последиците от прехода се отразят непоправимо върху тези региони; 2) да се даде възможност за увеличаване на максималните равнища на помощта за всички предприятия, по-специално за големите, с оглед на възможностите им да инвестират на съответната територия и потенциала им да насърчават промени; 3) да се разрешат други мерки за смекчаване на последиците от прехода, като например увеличаване на равнището на финансиране от ЕФРР; 4) въгледобивните региони следва да получат статут на специални зони за подкрепа съгласно член 107, параграф 3, буква а) и буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), а правилата за помощ на ЕС за тези региони да бъдат адаптирани по подходящ начин; |
| --- | --- |

23.

| 24. | призовава отново за намаляване на бюрокрацията и опростяване на механизмите, свързани с подготовката на проекти и изграждането на капацитет в МРВ, както и за допълнително предоставяне на специално адаптирана техническа помощ, за да се помогне на градовете и регионите да си осигурят инвестиции за амбициозни проекти както за достъп до програмите JASPERS и ELENA на Европейската инвестиционна банка, така и за разработване на проекти с потенциал да получат банково финансиране, включително проекти с по-малък мащаб; във връзка с това очаква предложенията, обявени от новоизбрания председател на Комисията Ursula von der Leyen, относно европейска банка по въпросите на климата; |
| --- | --- |

24.

| 25. | призовава за повече синергии между различните източници на финансиране на равнището на ЕС, на национално и регионално равнище, както и за по-силни синергии между публичното и частното финансиране с цел повишаване на ефективността на чистия енергиен преход; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подкрепя създаването на финансов механизъм за въгледобивните региони и регионите с висока въглеродна интензивност, който да предоставя финансова и техническа помощ още на много ранен етап от разработването на проекти; препоръчва обвързване на новоразработените регионални стратегии с всеобхватни планове за изоставяне на изкопаемите горива и неустойчивите практики, като същевременно се създават възможности за висококачествена заетост; |
| --- | --- |

26.

Импулс за иновациите и стратегическо прилагане на технологиите

| 27. | посочва, че МРВ вече действат като посредници и катализатори на социалните, държавните и технологичните иновации чрез предоставяне на организационни и институционални платформи на заинтересованите страни за ангажиране и съвместно разработване на стратегии за справедлив, устойчив и иновативен енергиен преход; |
| --- | --- |

27.

| 28. | посочва, че на пазара вече е налице широк набор от технически решения за икономически ефективна и неутрална по отношение на климата Европа, както и че при сегашните технологии до 86 % от емисиите на CO2 (7) могат да бъдат намалени в една взаимносвързана енергийна система; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подчертава необходимостта от насърчаване на разработването на новаторски решения за съхранение на енергия, които не зависят от редки или силно концентрирани географски природни ресурси; отбелязва и необходимостта от постигане на напредък по отношение на технологиите и бизнес процесите за улавяне, използване и съхранение на въглерод при промишлените процеси, които не могат да бъдат напълно декарбонизирани на настоящия етап на развитие на знанията (например: интегриран стоманодобив); |
| --- | --- |

29.

| 30. | подчертава, че основните пречки пред бързото прилагане на нисковъглеродни технологии са свързани с липсата на финансови и човешки ресурси, със съществуващите политики, разпоредби и организационни структури, които все още зависят от веригите за създаване на стойност на базата на изкопаеми горива, както и със социално-културни фактори, като например липсата на приемане от страна на обществото, предимно поради факта, че за въгледобивните региони преходът може да означава загуба на работни места и обезлюдяване. Затова споделя виждането, че иновациите следва да произтичат от специфичните местни условия и да са насочени непосредствено към въздействието върху цялата система и общността, както и да противодействат на процесите, водещи до неприемане от страна на обществото; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава за допълнително административно опростяване и намаляване на регулаторните пречки по отношение на разработването и въвеждането на нови и иновативни технологии и бизнес модели; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава за подобряване на интегритета и функционирането на схемата на ЕС за търговия с емисии, като същевременно се предоставя подкрепа за уязвимите региони и групи с надеждни и устойчиви доставки на енергия на достъпни цени; |
| --- | --- |

32.

Комплексните предизвикателства изискват общи решения: предоставяне на възможност за принос към изпълнението на Парижкото споразумение на всички равнища

| 33. | подчертава необходимостта от включване на всички участници – граждани, енергийния сектор, частни субекти, като се наблегне по-специално на привличането на онези участници, които не проявяват ентусиазъм, изтъквайки всички допълнителни ползи от енергийния преход: по-доброто качество на въздуха, здравето, околната среда, зелените площи, биологичното разнообразие, по-евтината енергия и др.; |
| --- | --- |

33.

| 34. | приветства приемането на пакета „Чиста енергия за всички“ (8) и подчертава значението на ефективното участие на обществеността и регионалното сътрудничество в разработването и прилагането на националните планове в областта на енергетиката и климата (9). Призовава държавите членки да провеждат постоянен диалог на множество равнища в областта на климата и енергетиката с МРВ и други заинтересовани страни в енергийния преход (10), и да засилят системната хоризонтална и вертикална координация на вземането на политически и технически решения, тъй като този диалог с регионалните и местните власти и с енергийните агенции е много важен за задълбоченото опознаване на местните условия; |
| --- | --- |

34.

| 35. | подчертава неотложната необходимост от цялостно оптимизиране на взаимното допълване между определените на национално и на местно/регионално равнище приноси посредством подкрепа за доброволните местни и регионални интегрирани планове (11), съгласуване на изискванията за докладване и оптимизиране на въздействието във всички сектори (12) и равнища на управление; |
| --- | --- |

35.

| 36. | подчертава, че повече от 9 000 МРВ в цяла Европа са се ангажирали с амбициозни цели за намаляване на емисиите на парникови газове и за справяне с изменението на климата чрез участие в инициативи като Европейския конвент на кметовете и чрез разработване на стратегии и планове за действие, за да отговорят непосредствено на потребностите и визията на своите общности за устойчиво бъдеще; |
| --- | --- |

36.

Разработване на енергиен преход, ориентиран към хората

| 37. | отчита факта, че понастоящем гражданите и енергийните общности разполагат с безпрецедентна възможност да се превърнат в „произвеждащи потребители“ (активни участници на пазара), и приветства официалното създаване на местни енергийни общности в Пакета за чиста енергия; призовава за предоставянето на ясен набор от права и задължения, както и изисквания за подкрепа на национално равнище, за да се оползотвори пълноценно потенциалът на тези структури; |
| --- | --- |

37.

| 38. | за да може потребителите да станат по-независими и по-отговорни за собственото си потребление на енергия, отново отправя призив да се въведат интелигентни мрежи и измервателни уреди (при условие че бъде спазен икономическият интерес на крайния потребител), които да са финансово достъпни, икономически ефективни, ефикасни, ограничаващи измамите, лесни за ползване, сигурни и съобразени с нуждите и очакванията на потребителите по отношение на информацията, управлението на тяхното потребление и намаляването на сметките им; |
| --- | --- |

38.

| 39. | насърчава Комисията и държавите членки да използват пълноценно потенциала на децентрализираното производство от „произвеждащите потребители“, чрез подкрепа за развитието на електропреносни мрежи и като гарантират регулаторна сигурност за малките и големите енергийни инвестиции, ускорявайки достъпа до цифровизирани системи за пренос и разпределение, услуги и платформи за потребителите; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава необходимостта от ясни пазарни правила, стабилни политики, опростени и гъвкави административни процедури и целеви схеми за финансова подкрепа с цел ускоряване на енергийния преход; |
| --- | --- |

40.

Засилване на синергиите за системна промяна във всички сектори

| 41. | признава сектора на отоплението и охлаждането за жизненоважен компонент от свързването на сектори и за най-ефективното от икономическа гледна точка решение, което дава възможност за интегриране на дялове, стигащи до 87 % и повече, на различните видове енергия от възобновяеми източници с помощта на вече съществуващи технологии, като същевременно позволява гъвкавост и гарантира стабилността на една цялостно интегрирана устойчива енергийна система (13); отбелязва, че понастоящем се допускат драстични загуби на енергия, като например излишната топлинна енергия при производството на електроенергия, която теоретично би могла да захранва целия сграден фонд в Европа (14), който генерира пряко 36 % от емисиите на CO2 и почти 75 % от който се считат за енергийно неефективни (15); |
| --- | --- |

41.

| 42. | подчертава, че устойчивият енергиен преход изисква енергийната система да се разглежда като едно цяло, с взаимносвързано производство, доставка, разпределение и потребление; напълно подкрепя първостепенното изискване за ефективност и ангажимента за повишаване на настоящата цел от 32 % на 40 % дял на енергията от възобновяеми източници до 2030 г., за да се намалят темповете на причиняваното от човека глобално затопляне и да се постигне неутралност по отношение на климата до 2050 г., и призовава за интегриран и междусекторен енергиен пазар, в който енергийната загуба да бъде регулирана и енергията от възобновяеми източници да може да се доставя по ефикасен начин; |
| --- | --- |

42.

| 43. | обръща внимание на предизвикателствата, пред които са изправени най-отдалечените региони при осъществяването на устойчив енергиен преход. Във връзка с това Комитетът призовава Европейската комисия да отчете ограниченията, присъщи на тези региони, и да приеме законодателство, позволяващо те да бъдат поставени най-малко на равни начала с другите европейски региони; |
| --- | --- |

43.

| 44. | изтъква, че енергийният преход предоставя възможност за създаване на по-сигурна и ориентирана в по-голяма степен към бъдещето енергийна система чрез повишаване на енергийната ефективност и намаляване на потреблението, увеличаване на производството на енергия от възобновяеми източници и изграждане на инфраструктура и междусистемни връзки в цяла Европа с цел бързо реагиране на прекъсванията на доставките. Затова подкрепя развиването на синергии между градските и селските райони с цел обединяване на техния потенциал за производство на енергия от възобновяеми източници и управление на загубите на енергия благодарение на оптимизирани и по-устойчиви на сътресения енергийни инфраструктури, позволяващи по-малки загуби на енергия; |
| --- | --- |

44.

| 45. | изтъква значението на кръговата икономика като неразделна част от устойчивия енергиен преход, като се използват концепции за жизнения цикъл при търсенето и предлагането на инфраструктури, продукти и услуги. Обществените поръчки предлагат големи възможности за смекчаване на последиците от изменението на климата. Това трябва да бъде подкрепено чрез изисквания за екопроектиране, стандарти и информационни системи за данни за жизнения цикъл, както от страна на ЕС, така и от страна на държавите членки. Подчертава, че възлагането на обществени поръчки за иновации е стратегически инструмент в подкрепа на този интегриран подход, при който МРВ могат да играят ключова роля за осигуряването на многосекторно прилагане и разширяване на мащаба. |
| --- | --- |

45.

| 46. | подчертава, че за да се постигне многостепенен преход по отношение както на регионите, така и на общините, МРВ биха могли да определят енергийни мениджъри за ефективно координиране на политиките в областта на климата и енергетиката на различни равнища; |
| --- | --- |

46.

| 47. | насърчава своите членове да създадат интергрупа, която да обедини представители на регионите с интензивно използване на въглища и въглерод, както и експерти и съответни заинтересовани страни, за да работят по конкретни предложения за иновативен и устойчив енергиен преход и обмен на най-добри практики в ЕС. |
| --- | --- |

47.

Брюксел, 9 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Един глобален сценарий в съответствие с целите на Парижкото споразумение би изисквал до 2050 г. 70-85 % от електроенергията да се доставя от възобновяеми източници. Според статистическите данни за 2017 г., публикувани от Европейската агенция за околната среда (ЕАОС), секторът на енергийните доставки генерира най-голям дял (28 %) преки емисии на парникови газове в ЕС.

1

(2)  Резолюция на Европейския парламент от 14 март 2019 г. относно изменението на климата — европейска стратегическа дългосрочна визия за просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика в съответствие с Парижкото споразумение (2019/2582(RSP).

2

(3)  COM(2018) 773 final.

3

(4)  В определените на национално равнище приноси ЕС и неговите държави членки са поели ангажимент за намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 40 % до 2030 г. в сравнение с 1990 г.

4

(5)  CDR 3950/2018 (ОВ C 168, 16.5.2019 г., стр. 49).

5

(6)  COM(2018) 374 final.

6

(7)  Сценарий на Heat Roadmap Europe (HRE) за 2050 г. в сравнение с 1990 г. Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (en) („Количествено определяне на въздействието на пътните карти за отопление и охлаждане с ниска въглеродна интензивност“).

7

(8)  Пакетът „Чиста енергия за всички“ определя цели за 2030 г.: обвързваща цел за най-малко 32 % енергия от възобновяеми източници и цел за енергийна ефективност от най-малко 32,5 %, които могат да бъдат преразгледани във възходяща посока през 2023 г.

8

(9)  Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1).

9

(10)  CDR 830/2017 (ОВ C 342, 12.10.2017 г., стр. 111).

10

(11)  Като плановете за действие за устойчива енергия и климат в рамките на Конвента на кметовете.

11

(12)  Включително електроенергетиката, отоплението и охлаждането, транспорта, отпадъците, селското стопанство и техните подсектори.

12

(13)  Сценарий на Heat Roadmap Europe (HRE) за 2050 г. в сравнение с 1990 г. Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (en) („Количествено определяне на въздействието на пътните карти за отопление и охлаждане с ниска въглеродна интензивност“).

13

(14)  Насоки за прехода на енергийната система. Перспективата на енергийния съюз (en).

14

(15)  Изпълнителна агенция на Европейската комисия за малките и средните предприятия, High energy performing buildings – Support for innovation and market uptake under Horizon 2020 energy efficiency („Сгради с високи енергийни характеристики — подкрепа за иновациите и навлизането на пазара в контекста на енергийната ефективност по линия на „Хоризонт 2020“).

15

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/78

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Интелигентни градове: нови предизвикателства за справедлив преход към неутралност по отношение на климат — Осъществяване на ЦУР на практика

(2020/C 39/17)

| Главен докладчик | : | Andries Gryffroy (BE/EA), член на Фламандския парламент |
| --- | --- | --- |
| Отправен документ | : | Писмо с искане за консултация от финландското председателство |

Главен докладчик

:

Andries Gryffroy (BE/EA), член на Фламандския парламент

Отправен документ

:

Писмо с искане за консултация от финландското председателство

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | признава, че интелигентният град е място, където ефективността на традиционните мрежи и услуги е подобрена чрез използването на цифрови и телекомуникационни технологии в полза на жителите и предприятията. Освен че използва информационни и комуникационни технологии (ИКТ) за по-добро оползотворяване на ресурсите и по-малко емисии, интелигентният град разполага и с по-интерактивна и отзивчива градска администрация, която обслужва по-добре своето население чрез по-интелигентни мрежи за градски транспорт, подобрени съоръжения за водоснабдяване и канализация и обезвреждане на отпадъците, както и по-ефективни начини за осветление и отопление на сградите, при което не се пренебрегват нуждите на никого; интелигентният град трябва да бъде и място, където се поставя акцент върху създаването на приобщаващи и достъпни структури за образование и обучение, за развиване на способностите и таланта на населението и за гарантиране на възможността им да участват в развитието на тяхната общност. Поради тази причина приветства засиления акцент върху целите за устойчиво развитие на ООН, а именно, че се обръща внимание на факта, че устойчивостта изисква цялостен поглед върху всички аспекти, обхванати от тях; |
| --- | --- |

1.

| 2. | както вече беше посочено в становището „Многостепенното управление и междусекторното сътрудничество за борба с енергийната бедност“ (докладчик Kata Tüttő (HU/ПЕС) (1), подчертава, че при определянето на различните политики е важно да се взема предвид енергийната бедност, и счита, че едно от най-важните политически събития през последните години е ясното признаване на факта, че при настоящото и бъдещото определение на политиките в областта на енергетиката и климата трябва да отчита и тяхното социално въздействие; |
| --- | --- |

2.

| 3. | както вече посочи в становището си относно „Интелигентни градове и общини — Европейско партньорство за иновации“, с докладчик г-н Ilmar Reepalu (SE/ПЕС), потвърждава отново значението на признаването на голямото разнообразие от населени места, независимо дали те се считат за градове или не, както и важността на техните отношения и взаимното допълване с околните селски територии; както вече посочи в становището си относно „Съживяване на селските райони чрез интелигентни села“, с докладчик г-н Enda Stenson (IE/EA), потвърждава, че „подобно на модела „интелигентни градове“, инициативата за интелигентни селски райони следва да се основава на широкообхватен подход на развитие и иновации и да включа следните шест измерения:






  — | интелигентна, иновативна, предприемчива и производителна икономика; |
| --- | --- | --- |

3.

—

интелигентна, иновативна, предприемчива и производителна икономика;

| — | по-добра мобилност с достъпни, модерни и устойчиви транспортни мрежи; |
| --- | --- |

—

по-добра мобилност с достъпни, модерни и устойчиви транспортни мрежи;

| — | екологична и устойчива енергийна визия; |
| --- | --- |

—

екологична и устойчива енергийна визия;

| — | квалифицирани и ангажирани граждани; |
| --- | --- |

—

квалифицирани и ангажирани граждани;

| — | качество на живот по отношение на култура, здравеопазване, сигурност и образование; |
| --- | --- |

—

качество на живот по отношение на култура, здравеопазване, сигурност и образование;

| — | ефективна, прозрачна и амбициозна администрация;“ |
| --- | --- |

—

ефективна, прозрачна и амбициозна администрация;“

подчертава обаче, че съществен допълнителен елемент за насърчаване на „интелигентността“ трябва да бъде включването на гражданите и осигуряването на условия, позволяващи им да развиват потенциала си, чрез образование и подкрепа за научни изследвания, иновации и социално сближаване. Поради това се налага защитата на данните и използването им да бъдат ефективно, прозрачно и надеждно регулирани;

| 4. | подчертава, че между регионите, големите градове и малките градове и общности съществуват огромни различия по отношение на човешките и финансовите ресурси, уменията и цифровизацията. Във връзка с това припомня, че стратегиите за интелигентно развитие трябва да бъдат адаптирани към мащаба на общността, а подходът – към конкретната ситуация на всяка от тях, осигурявайки необходимата инфраструктура и подкрепа, за да се гарантира, че всички групи имат достатъчен достъп до цифрови и информационни услуги; |
| --- | --- |

4.

| 5. | изтъква, че в своите препоръки, отправени след оценката на предложенията за национални интегрирани планове в областта на енергетиката и климата (НПЕК) за периода 2021—2030 г., представени от различните държави от ЕС, Европейската комисия призова за проявяване на повече амбиция, за да се гарантира, че целите за 2030 г. в областта на климата, определени в Парижкото споразумение, ще бъдат постигнати и че преходът към неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г. ще бъде успешен чрез засиленото използване на възобновяеми енергийни източници и енергийна ефективност, както и чрез модернизиране на икономиката; |
| --- | --- |

5.

| 6. | признава, че мащабът и хоризонталният характер на предизвикателството, което поставя изменението на климата, изискват интегрирани, основани на решаването на проблеми решения, които са насочени към многообразните динамика и цели, които взаимно си влияят и въздействат; |
| --- | --- |

6.

| 7. | подчертава значението на създаването на тясна връзка между ЦУР и целите на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г., по-специално с цел 2 „По-зелена, нисковъглеродна Европа чрез насърчаване на чист и справедлив енергиен преход, зелени и сини инвестиции, кръгова икономика, приспособяване към изменението на климата и превенция и управление на риска“, което би могло да улесни постигането на ЦУР чрез специфичните цели, посочени в предложенията за регламент; |
| --- | --- |

7.

| 8. | отчита, че, наред с необходимото приспособяване към последиците от изменението на климата, преходът към неутрално по отношение на климата бъдеще изисква не само декарбонизация на секторите на енергетиката, сградите и мобилността, но и преход към кръгова икономика, устойчива трансформация на селското стопанство и продоволствените системи и опазване на екосистемите и биологичното разнообразие, и за тази цел подкрепя евентуалното създаване на Европейска обсерватория за неутралност по отношение на климата; |
| --- | --- |

8.

| 9. | признава усилията на Конвента на кметовете и инициативата „Чиста енергия за островите в ЕС“ за мобилизиране на местните органи, местните предприятия, местните академични среди и образователни институции, както и на организациите на местните общности в разработването на стратегии за декарбонизация и призовава европейските местни и регионални органи да се присъединят към Конвента на кметовете и инициативата „Чиста енергия за островите в ЕС“, да ги прилагат и да наблюдават действията съгласно тях; |
| --- | --- |

9.

| 10. | приканва държавите членки да включат темата за интелигентните общности в своите национални планове в областта на енергетиката и климата, като признаят големия им потенциал по отношение на ефективността на разходите, енергийната ефективност и намаляването на емисиите; |
| --- | --- |

10.

Относно интелигентното управление на интелигентните общности

| 11. | изтъква, че интелигентните градове и общности предоставят отлична възможност за прилагане на механизми за интелигентно управление и по този начин за подобряване на способността на местните органи да вземат решения в една все по-сложна среда; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава необходимостта от ускоряване на прехода към модел на интелигентно управление на местно и регионално равнище чрез разработване и прилагане на електронни услуги, които дават възможност на гражданите да получат достъп до широка гама услуги на електронното управление чрез единен потребителски профил; |
| --- | --- |

12.

| 13. | призовава европейският семестър да се разглежда като инструмент за координация на икономическите политики на ЕС и като форум, на който да се работи за укрепване на ЦУР, както и за планиране, наблюдение и оценка на тяхното изпълнение в целия ЕС; |
| --- | --- |

13.

| 14. | потвърждава, че многостепенното управление изпълнява ключова роля, за да се гарантира, че местните органи могат ефективно да се справят с изменението на климата и да изпълняват ЦУР, и в този контекст разглежда интелигентните градове като важен способстващ фактор за постигането на тази цел; |
| --- | --- |

14.

| 15. | признава използването на данъчното облагане и обществените поръчки като инструмент за ускоряване на навлизането на пазара на иновативни и устойчиви технологии, като се гарантира, че тяхното прилагане е съобразено с търсенето и позволява намиране на децентрализирани местни решения на предизвикателствата; |
| --- | --- |

15.

| 16. | счита, че отворените данни в стандартните формати са ключов инструмент за подкрепа на създаването и развитието на интелигентни градове, и подчертава, че наред с тях предоставянето на „отворени компоненти“ (т.е. с отворен приложно-програмен интерфейс) се явява важен градивен елемент за по-бързо и по-гъвкаво генериране и умножаване на решенията за интелигентни градове; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отчита потенциала на данните, генерирани от интерфейси на реални потребители, като например мобилните устройства на гражданите или интелигентните измервателни уреди, и призовава за разработване на всеобхватни рамки, които интегрират и използват данни, генерирани от потребителите, за целите на интелигентното управление, като същевременно гарантират необходимата защита за собствениците на данните; |
| --- | --- |

17.

| 18. | припомня значението на подкрепата за целите в областта на климата на регионално или градско равнище, както когато се налагат пряко, така и когато произтичат от цели, свързани с климата, определени на по-високо равнище, със стабилни технически и научни възможности на местно равнище за преход към поставените цели; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че интелигентното устойчиво градско управление предполага преминаване от краткосрочни, нехолистични политики към дългосрочни, системни и основани на учене подходи. Тази промяна изисква стратегическо и непрекъснато управление на промените, прилагано към съществуващите структури за градско управление, което би могло да доведе до краткосрочно и изолирано вземане на решения; |
| --- | --- |

19.

| 20. | изтъква, че е важно да се налагат определени цели, но наред с това трябва да се разработят необходимите конкретни мерки и да се извършва съответния мониторинг на тези мерки, за да могат да се правят корекции според необходимостта. Създаването на мрежи за обучение с други мрежи и с центрове за знания ще подобри този „процес на учене“ на целите спрямо мерките; |
| --- | --- |

20.

Интелигентни големи и малки градове и села и изпълнението на ЦУР

| 21. | припомня, че през последните години КР работи усилено по рамката на ЦУР и че позицията на Комитета на регионите е обобщена в неотдавнашните становища относно „Целите за устойчиво развитие (ЦУР): основа за дългосрочна стратегия на ЕС за устойчива Европа до 2030 г.“, с докладчик г-н Arnoldas Abramavičius (LT/ЕНП) (2), и „Устойчива Европа до 2030 г.: последващи действия във връзка с целите на ООН за устойчиво развитие, екологичния преход и Парижкото споразумение относно изменението на климата“, с докладчик г-жа Sirpa Hertell (FI/ЕНП) (3); |
| --- | --- |

21.

| 22. | отново потвърждава, че е „изключително важно съвместно да се договорят постижими междинни цели, показатели, измерване в реално време на подадените от местните общини, градовете и регионите данни, свързани с изменението на климата и ЦУР, за да се постигнат подцелите за икономическа, екологична, социална и културна устойчивост“, както се посочва в становището относно „Устойчива Европа до 2030 г.: последващи действия във връзка с целите на ООН за устойчиво развитие, екологичния преход и Парижкото споразумение относно изменението на климата“, с докладчик г-жа Sirpa Hertell (FI/ЕНП) (4). В това отношение изтъква, че интелигентните градове и общности могат да бъдат пионери благодарение на интелигентните технологии и процесите на събиране на данни, които осъществяват; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава, че „са необходими надеждни данни за климата на поднационално равнище и че е важно да се използват нови технологии като изкуствения интелект, за да се даде гласност на действията в областта на климата, осъществявани от местните общности. Във връзка с това припомня, че е важно да се извлече максимална полза от базата данни на Конвента на кметовете и от възможността да се установи връзка между местните данни и национално определените приноси чрез създаването на „местно определен принос“ (5). В този контекст отново припомня, че е от решаващото значение на интелигентните градове и общности да се предоставят инструменти за увеличаване на способността им да събират и анализират данни и да ги използват за подобряване на процесите на вземане на решения; |
| --- | --- |

23.

| 24. | счита, че интелигентният подход е ключов инструмент за постигане на целите, свързани с ЦУР 11 относно устойчивите градове и общности и с ЦУР 13 (относно действията за климата); |
| --- | --- |

24.

| 25. | признава, че интелигентните градове трябва да привличат за активно участие в оформянето на местния контекст своите граждани; човешката инициатива, подкрепена и допълнена с ИКТ, и услугите, предоставяни в близост до гражданите и пригодени за тях, могат да дадат възможност за идентифициране и прилагане на интелигентни решения и колективни идеи, които подобряват градовете и повишават тяхната устойчивост, като по този начин се изгражда социален капитал и устойчиви общности, като същевременно се има предвид необходимостта от справяне с енергийната бедност; във връзка с това подчертава, че е важно да се преодолее цифровото разделение и да се подобрят уменията на гражданите, за да се гарантира, че в интелигентните общности уязвимите граждани не са сегрегирани, и за да се избягва всякакъв вид социално изключване; смята, че енергийната ефективност и иновативните технологии трябва да се насърчават и в социалните жилища, за да се води борба с енергийната бедност; |
| --- | --- |

25.

Интелигентни големи и малки градове и села и преход към Европа с ефективно използване на ресурсите, неутрална по отношение на климата и опазваща биологичното разнообразие

| 26. | смята, че за да се даде възможност за интелигентен преход, от стратегическо значение е да се разработят специални програми за повишаване на уменията на гражданите в областта на цифровите технологии, като се отчитат различните групи от населението и различните професионални ситуации, и въз основа на опита и добрите практики на интелигентните градове, изпълняващи подобни проекти; |
| --- | --- |

26.

| 27. | приветства пионерския опит на някои интелигентни общности, които вече преминават към решения в областта на кръговата икономика по отношение на сградите, мобилността, продуктите, управлението на отпадъците и при планирането и управлението на своите територии, и насърчава Европейската комисия да продължи да популяризира този аспект за всички интелигентни общности. Този принос ще играе важна роля за постигането на целите за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

27.

| 28. | отбелязва, че интелигентните технологии играят ключова роля в прилагането на Пакета за чиста енергия и успешното осъществяване на прехода към чиста енергия. В този смисъл насочва вниманието към интелигентните градове и общности като мощен инструмент, гарантиращ, че тези интелигентни технологии се прилагат по последователен и хармонизиран начин, като използват максимално съществуващите възможности за полезно взаимодействие; |
| --- | --- |

28.

| 29. | счита, че местните общности за производство на енергия са мощен ресурс за гарантиране на справедлив енергиен преход, и насърчава участието на гражданите в интелигентните градове и общности, а във връзка с това припомня предложенията, които направи в становището си по този въпрос (6); |
| --- | --- |

29.

| 30. | припомня, че природата играе важна роля за постигането на ЦУР, свързани с преодоляването на бедността и глада, утвърждаването на здравето, благоденствието и устойчивите градове. Изтъква, че интелигентните градове и общности следва да считат политиките за природосъобразни решения и екологосъобразна инфраструктура като основни и допълващи се, за да гарантират опазването на екосистемните услуги и биологичното разнообразие и да се насърчава устойчивото им използване, като се ограничава усвояването на земя; |
| --- | --- |

30.

| 31. | припомня, че в Европейската дългосрочна стратегия за неутралност по отношение на климата до 2050 г. се признава централната роля на интелигентните технологии и градове за постигането на неутралност по отношение на климата; |
| --- | --- |

31.

| 32. | отправя искане освен за по-добро интегриране в бюджета на проблематиката, свързана с изменението на климата, за ефикасни мерки, които да доведат до постепенно премахване на субсидиите за изкопаемите горива, за да се създадат еднакви условия на конкуренция за енергията от възобновяеми източници, да се насърчи промяна в поведението и да се генерират нужните ресурси в подкрепа на справедлив преход; |
| --- | --- |

32.

| 33. | отбелязва, че преходът към неутралност по отношение на климата създава качествени работни места в секторите на кръговата икономика, екологично чистата енергия, храните и селското стопанство, и призовава ЕС да повиши съгласуваността на целите в областта на климата посредством политиката на сближаване, Европейския социален фонд (ЕСФ+) и InvestEU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | посочва, че „интелигентните“ решения за ВиК са от нарастващо значение като компонент на цялостна политика за интелигентни градове, насочена към устойчиви по отношение на климата решения; |
| --- | --- |

34.

| 35. | припомня значението на изграждането на интелигентни инфраструктури и счита, че интелигентните градове и общности са естествени пионери в тази област; |
| --- | --- |

35.

| 36. | припомня, че енергийната ефективност на сградите е ключов въпрос за успеха на прехода към неутралност по отношение на климата и че интелигентните решения имат за цел да играят решаваща роля; в този смисъл припомня, че тези интелигентни решения вероятно ще бъдат ефективни само ако са вписани в контекста на интелигентните градове и общности и ако не се прилагат като изолирано решение; във връзка с това припомня и важната роля на инициативата „Интелигентно финансиране за интелигентни сгради“ за предоставянето на механизми за финансиране за тази цел; |
| --- | --- |

36.

| 37. | отбелязва, че местните и регионалните власти имат ключова роля в осъществяването на устойчива жилищна политика и допринасят съществено за практическото реализиране на политическите цели на Европейския съюз; |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава за предоставянето на стимули, ориентирани към максимална енергийна ефективност в новите сгради и реновиране съгласно стандарта за „пасивни къщи“, заедно със, според необходимостта, използване на интелигентни технологии в сградите; |
| --- | --- |

38.

| 39. | припомня подкрепата на КР за планове за устойчива градска мобилност въз основа на мултимодалност и координирано използване на градски и регионален транспорт и логистика с ниски или нулеви емисии, като подчертава основната роля на железопътния и водния транспорт за намаляване на емисиите; |
| --- | --- |

39.

| 40. | припомня, че в сектора на градския транспорт понастоящем се извършва промяна в модела, като тя съвпада с преходи в областта на използването на енергия (електрификация, алтернативни горива), технологиите (ИТС) и с промени в поведението (икономика на споделянето, акцент върху активното пътуване). Тези промени засягат както превоза на пътници и товари, така и пътуванията с развлекателна цел. Тази смяна на модела може да бъде насочена към постигането на целите за интелигентни градове, а именно стимулиране на местния пазар за иновации, включване на най-добрите налични технологии и вземане на решения въз основа на знания; |
| --- | --- |

40.

| 41. | счита също така, че технологиите за интелигентна мобилност могат да помогнат за намирането на устойчиви решения за мобилност в райони с ниска гъстота на населението, в селските райони и в периферните региони, както и да насърчават модел на активна мобилност, който може да подобри здравето на гражданите; |
| --- | --- |

41.

Създаване на повече възможности за интелигентните общности за финансиране и ускорено прилагане на новаторски решения

| 42. | припомня, че най-отдалечените региони са предпочитани места за тестване на алтернативни методи в технологично, енергийно и процедурно отношение, които се считат дори за „живи лаборатории“. Изолираността, отдалечеността от центъра на Европа, голямото биологично разнообразие, близостта и достъпът до морето, екстремните природни явления (атмосферни и геоложки) и наличието на геотермална енергия, в контекста на разработването на решения за изпълнението на ЦУР, са по-скоро предимства отколкото ограничения (от географска гледна точка) за тестване на прототипи при контролирани условия, но с максимална трудност; |
| --- | --- |

42.

| 43. | подчертава потенциала на местните зони, в които могат да се тестват гъвкави и новаторски регулаторни правила или алтернативи в истински градски контекст, които могат да дадат възможност за проучване и евентуално последващо внедряване на устойчиви иновации (напр. в областта на жилищното строителство); градът като „учеща се машина“ улеснява социалното учене и дава възможност за сътрудничество, което може да намали социалните рискове; |
| --- | --- |

43.

| 44. | изтъква значението на децентрализацията в областта на данъчното облагане, за да се улесни по-доброто включване на регионални и (големи) градски фискални мерки, ориентирани към климата, в местния контекст; |
| --- | --- |

44.

| 45. | подчертава, че е важно на местните общности да се предоставят инструменти и възможности за участие в дейности за изграждане на капацитет, за да могат да осъществят прехода си към интелигентни общности, като преодолеят цифровото разделение и гарантират, че никой гражданин или територия не са пренебрегнати; |
| --- | --- |

45.

| 46. | припомня решаващата роля на публично-частните партньорства (ПЧП) за осъществяването на интелигентните градове и общности и призовава Европейската комисия да положи допълнителни усилия за създаването на благоприятни условия за прилагането на този инструмент от страна на големите и малките местни органи; |
| --- | --- |

46.

| 47. | отново подчертава ролята на интелигентните общности като движеща сила за интелигентен и приобщаващ енергиен преход и призовава Европейската комисия да продължи да подкрепя интелигентните градове и общности в техните действия чрез специални и достъпни инструменти за финансиране; |
| --- | --- |

47.

| 48. | приветства решението на Европейската комисия да определи мисия за неутрални по отношение на климата и интелигентни градове в рамките на новата програма „Хоризонт Европа“; |
| --- | --- |

48.

| 49. | призовава политиката на ЕС в областта на климата да бъде всеобхватна и да се основава на системен и интегриран подход, като отбелязва, че до момента политиките на ЕС и националните политики често са разпокъсани между различните сектори и категории и между градските и селските райони. |
| --- | --- |

49.

Брюксел, 9 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2018-05877-00-01-AC-TRA (EN) (ОВ C 404, 29.11.2019 г., стр. 53).

1

(2)  COR-2019-00239-00-00-AC-TRA (EN) (ОВ C 404, 29.11.2019 г., стр. 16).

2

(3)  COR-2019-00965-00-01-PAC-TRA (EN) (вж. страница 27 от настоящия брой на Официален вестник).

3

(4)  COR-2019-00965-00-01-PAC-TRA (EN).

4

(5)  COR-2019-00965-00-01-PAC-TRA (EN).

5

(6)  ОВ C 86, 7.3.2019 г., стр. 36.

6

---

| 5.2.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 39/83 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 39/83

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Цифрова Европа за всички: осигуряване на интелигентни и приобщаващи решения по места

(2020/C 39/18)

| Докладчик | : | Anne Karjalainen (FI/ПЕС), член на Градския съвет на Керава |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Anne Karjalainen (FI/ПЕС), член на Градския съвет на Керава

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Въведение

| 1. | по искане на финландското председателство на Съвета на Европейския съюз изготвя солидни предложения за това как местните и регионалните общности могат да разработват и прилагат интелигентни и приобщаващи цифрови решения в полза на всеки гражданин, независимо от това къде живее в Европейския съюз; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва предложенията, направени от председателя и първия заместник-председател на КР в стратегическия документ „Цифрова Европа за всички“ (1), за включване в стратегическата програма на следващата Европейска комисия за развитие на цифровия единен пазар; |
| --- | --- |

2.

| 3. | би желал тези предложения да допринесат за стратегическите подходи на програмата на Европейската комисия „Цифрова Европа“, които ще определят съдържанието на работните програми и на конкретните кандидатури за финансиране по програмата за периода 2021—2022 г.; би желал да допринесе с предложения за инвестиционните приоритети на програмата „Цифрова Европа“: високоскоростни изчисления, изкуствен интелект, киберсигурност, задълбочени цифрови умения и подкрепа за възможно най-широкото разгръщане на цифровите технологии в различните сектори на обществото; |
| --- | --- |

3.

Обществени предизвикателства, които трябва да бъдат преодолени чрез цифрови решения

| 4. | изразява загриженост, че макар сред приоритетите на бъдещата политическа програма на Комисията да изпъква необходимостта от насърчаване на авангардните технологии като изкуствения интелект и основаната на платформи икономика, сред тях не е поставен достатъчно силен акцент върху приобщаващия цифров единен пазар; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава, че за устойчивия успех на цифровия единен пазар е необходимо всички граждани да се възползват от него в целия Европейски съюз; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подкрепя предложението на Европейската комисия за солидна програма „Цифрова Европа“, която обаче трябва да обхване целия Европейски съюз чрез регионална мрежа от центрове за цифрови иновации, финансирана по програмата, така че всеки да има разумна възможност да се възползва от обмена на информация, партньорското обучение и развитието на междурегионални партньорства; |
| --- | --- |

6.

| 7. | счита, че достъпът и активното участие в цифровата икономика са от ключово значение за успешното развитие на местно и регионално равнище в бъдеще; |
| --- | --- |

7.

| 8. | счита, че с термина „цифрово сближаване“се придава важно допълнително измерение на традиционното понятие за икономическо, социално и териториално сближаване, дефинирано в Договора за ЕС. Поради това КР предлага открит дебат относно бъдещата роля на цифровизацията за насърчаване на сближаването в Европейския съюз. Целта ще бъде справяне с обществените предизвикателства като демографските промени, изменението на климата и променящата се среда на труд, като същевременно се гарантира, че никой човек или регион няма да бъде пренебрегнат, и се насърчи предприемачеството; |
| --- | --- |

8.

| 9. | приветства прилагания от Комисията подход, основан на явленията, при който научните изследвания и иновациите се използват в търсенето на решения на глобалните предизвикателства. Цифровите технологии са ключов способстващ фактор в усилията на държавите — членки на ЕС, за справяне със значителните обществени предизвикателства, пред които са изправени местните и регионалните власти в ЕС в области като изменението на климата, демографските промени и промените на пазара на труда; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава по-специално потенциала на съществуващите и нововъзникващите технологии в публичния сектор за намаляване на административната тежест и отпадъците, за повишаване на ефективността и за намиране на нови решения на обществените предизвикателства; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подкрепя визия за Европа, в която цифровите технологии, иновациите и изкуственият интелект могат да осигурят на европейските граждани конкурентни работни места, по-добро здравеопазване и качество на живот, по-добри обществени услуги и достъп до международния обмен на знания; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава за силно европейско сътрудничество между всички равнища на управление в ЕС, с цел направляваната от гражданите цифрова трансформация в градовете и общностите да се използва по-добре, да продължи да се подобрява и да увеличи мащаба си; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отбелязва, че от гледна точка на политиката на ЕС е от съществено значение да се инвестира в създаването на иновативни екосистеми, като се насърчават иновациите в ключови технологии като ИИ, „интернет на нещата“(IoT) и технологиите от пето поколение на местно и регионално равнище в целия ЕС, и изтъква като ключова възможност регионалните стратегии за интелигентна специализация в рамките на съответните фондове на ЕС; |
| --- | --- |

13.

| 14. | счита, че е важно регионите да могат да оценят статута на съществуващите центрове по критериите за цифровите иновационни центрове и с оглед на бъдещите им задачи. За да могат МСП и местните органи действително да се възползват от експертния опит на центровете, центровете и техните мрежи следва да функционират ефикасно въз основа на високо равнище на експертен опит и услуги. За постигането на тази цел е важно какво е регионалното и тематичното покритие на центровете, както и те да си сътрудничат с местните училища и университети и регионални екосистеми; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че трябва да се насърчава разгръщането на мрежата от цифрови иновационни центрове в целия ЕС, за да се гарантира, че във всеки регион NUTS2 има по един център, създаден с подкрепата на програмата „Цифрова Европа“; |
| --- | --- |

15.

| 16. | отбелязва, че силна страна на Европа следва да бъде да способността ѝ да открива възможностите, предоставяни от изкуствения интелект, и етичните аспекти и да ги съвместява. Основните общи ценности на Европа предоставят добри възможности за съчетаване на демокрацията и правата на човека с изкуствения интелект. Необходими са етични насоки и правна рамка за изкуствения интелект; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава необходимостта местните и регионалните власти да участват в широкообхватно сътрудничество, за да подобрят оперативната съвместимост на публичните администрации и предоставянето на обществени услуги. Разработването на трансгранични инфраструктури, оперативна съвместимост и общи стандарти са едни от елементите на програмата „Цифрова Европа“, които могат да осигурят истинска европейска добавена стойност. Следва да продължи да се поддържа взаимна свързаност между големите европейски, национални и регионални инфраструктури. За тази цел призовава за продължаване на програмата ISA2 (Решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации) след 2020 г.; |
| --- | --- |

17.

Предоставяне на по-големи възможности на местните и регионалните власти

| 18. | припомня, че градовете и регионите — независимо от големината им и от местоположението им в Европа — трябва да бъдат част от европейската цифрова трансформация. Регионите и общините трябва да вземат решения относно административната политика за повторната оценка, техническата инфраструктура, услугите и данните. Програмата „Цифрова Европа“следва да предоставя на регионалните и местните администратори секторни програми за обучение по задълбочени цифрови умения; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подкрепя предстоящата декларация на Мрежата на европейските градове (Eurocities), озаглавена Collaborate, Empower, Sustain („Сътрудничество, възможности, устойчивост“), относно обединяването на усилията за популяризиране на цифровата трансформация в европейските градове и общности с цел насърчаване на силно европейско сътрудничество между всички равнища на управление в ЕС, така че направляваната от гражданите цифрова трансформация в градовете и общностите да се използва по-добре, да продължи да се подобрява и да увеличи мащаба си; |
| --- | --- |

19.

| 20. | изразява съгласие с Eurocities, че градовете и общностите са идеалното място за изпробване на цифрови решения, като се гарантира съгласувано участие на заинтересованите страни и активно ангажиране на гражданите; |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава местните и регионалните органи да насърчават диалога между всички равнища на управление и промишлеността, работодателите и синдикалните организации относно условията на труд и правата на работниците и служителите във все по-цифровизираната работна среда, като преосмислят политиките за заетост на държавите — членки на ЕС, по начин, съвместим с най-новите предизвикателства, породени от технологиите; |
| --- | --- |

21.

| 22. | отбелязва, че опазването на запасите от природни ресурси и намаляването на въглеродния отпечатък са ключови аспекти на устойчивото развитие. Възможно е да се ускори устойчивото развитие чрез цифровизация и въвеждане на интелигентни решения в областта на бизнеса, ежедневните дейности и обществените услуги, по-специално транспорта и енергийната ефективност; |
| --- | --- |

22.

| 23. | призовава регионалните и местните действащи лица да използват, доколкото е възможно, лицензи с отворен код. Софтуерните програми и софтуерните компоненти, поръчвани от местните органи на управление за собствените им нужди, следва по принцип да бъдат създавани с лиценз, който позволява на клиента — или трета страна от името на клиента, да редактира, разработва и разпространява софтуерния продукт според нуждите и желанията си. Това насърчава както истинското създаване на екосистеми, така и отворената, основана на знанието конкуренция. Освен това при проекти с отворен код по-голямата част от компенсациите се изплащат на регионални и местни участници, а не на страни извън ЕС. Софтуерните решения, позволяващи повторно използване, увеличават доверието и гарантират прозрачност, като по този начин се възприемат по-лесно от гражданите; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава, че в контекста на оперативно съвместимите обществени услуги публичните администрации биха могли да обработват цифровата информация в съответствие с отворени спецификации/стандарти и тя да бъде достъпна и да може да се използва повторно под формата на отворени данни, освен ако не се прилагат специфични ограничения (напр. за защита на личните данни, поверителността или правата върху интелектуалната собственост) (2). За тази цел е съгласен с необходимостта да се осигури „равнопоставеност на софтуера с отворен код“и да се демонстрира „активно и справедливо разглеждане на употребата на такъв софтуер“, като се вземат предвид „общите разходи за собствеността върху решението“ (3) и същевременно се отдаде предпочитание на отворените спецификации; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подкрепя предложението, направено от ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“по време на Асамблеята за цифрови технологии през 2019 г., за изготвяне на „местен индекс за DESI“в допълнение към съществуващия индекс за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото (DESI), който се изготвя всяка година на национално равнище; препоръчва тясно сътрудничество между ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“, Европейския комитет на регионите, Европейската програма за наблюдение на териториалното планиране (ESPON) и други инициативи и институции за разработване на концепцията за такъв индекс, който след това да се изготвя ежегодно от ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“заедно с националния индекс DESI; |
| --- | --- |

25.

| 26. | смята, че местният индекс за DESI е важен инструмент за оценка на териториалното въздействие и насочване на бъдещите политики на ЕС за насърчаване на по-тясно цифрово приобщаване и за установяване на конкретните предизвикателства, свързани с цифровите неравенства. КР подчертава, че местният индекс за DESI би бил полезен и за градовете и регионите в Европа, помагайки им да идентифицират общите предизвикателства и успешните практики и да насърчават партньорското обучение и сътрудничеството между градовете и регионите; |
| --- | --- |

26.

| 27. | предлага — въз основа на положителния опит от инициативата WIFI4EU — да се разработят подобни лесни за използване инициативи с ограничена административна тежест за бенефициерите. Би могло да се въведе подобна схема с ваучери за цифрови одити на местно равнище, при която участващите местни органи да получат ваучер за първоначална оценка на наличието и качеството на цифровите услуги в общността и след това да използват констатациите за информиран дебат в местния съвет и с местните граждани. Тези одитни доклади следва да се използват и за получаване на съвети как да се установи връзка с подобни инициативи в други местни органи в ЕС и да се получи допълнителна подкрепа от ЕС, ако е необходимо; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава, че цифровата трансформация трябва да се изгражда въз основа на устойчива, конкурентоспособна и основана на човешките ресурси икономика на данните в ЕС, която трябва да се опира на качеството на данните и да зачита правата и неприкосновеността на личния живот на индивида. Европа трябва да разработи общ подход и да създаде рамка за управление на данните — като данните се разглеждат като публични блага и ресурси за демокрацията и местното развитие, както и ръководни принципи за данните за преодоляване на несъответствията и разпокъсаността; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава за укрепване на защитата на личните данни, като се обърне специално внимание на въпроса за прилагането на Общия регламент относно защитата на данните в области от общ интерес, и подчертава необходимостта от европейско определение на понятието за данни от общ интерес на териториално равнище; |
| --- | --- |

29.

| 30. | подчертава, че е необходимо да се обърне внимание на много важния въпрос за данните, сам по себе си и в контекста на изкуствения интелект, както и на начина, по който се разглежда от местните и регионалните органи. В това отношение Комитетът би могъл да допринесе, като улесни обмена на най-добри практики и задълбочи анализа на управлението на лични и публични данни от страна на местните и регионалните власти. Освен това КР подчертава ролята на отворените данни за разпространението на цифровите иновации за териториите като демократичен партньор и начин да се съживи участието на гражданите. В същото време призовава за сериозен анализ на принципите за разпространение на данните с оглед на предизвикателствата, свързани със защитата и суверенността на данните от общ интерес спрямо гигантите в областта на цифровите технологии; |
| --- | --- |

30.

Внимание към гражданите

| 31. | призовава всички равнища на управление да работят за увеличаване на участието и възможностите за гражданите в контекста на цифровизацията, което ще им позволи да играят роля в съвместното създаване на нови цифрови решения, насочени към различни потребности на гражданите, особено в контекста на по-интелигентните градове и общностни проекти. Трябва да се обърне внимание на разработването не на продукти въз основа на технологии, а на насочени към човека техники, услуги и продукти, които да бъдат с ориентиран към потребителите дизайн, да се създават съвместно и да се въвеждат пилотно без забавяне; |
| --- | --- |

31.

| 32. | подчертава, че цифровизацията е въпрос на доверие, без което не може да се разработват публични електронни услуги или да се осигури необходимата защита на потребителите; |
| --- | --- |

32.

| 33. | изтъква, че е необходимо да се развива местен обществен капацитет за справяне с предизвикателствата в областта на цифровите технологии и да се изгражда автономност на местните органи от цифровите гиганти. Създаването на местни публични и граждански платформи за предоставяне, наред с другото, на цифрово обучение е стъпка в правилната посока; |
| --- | --- |

33.

| 34. | отбелязва, че цифровите технологии не само разкриха нови възможности за гражданите да достигат до информация и да я разпространяват, но и създадоха нови рискове. Сред тях са кибератаките и измамите, кражбата на данни, заплахите за гражданските свободи и публичните действия, особено на местно равнище, и опитите за дестабилизиране на нашите демокрации. От решаващо значение е да се инвестира в киберсигурността, тъй като доверието и осведомеността са основата за цифрова Европа за всички; |
| --- | --- |

34.

| 35. | подчертава значението на грамотността в областта на ИИ, за да могат гражданите да участват в обществения дебат относно ИИ и да оценяват критично всички твърдения; |
| --- | --- |

35.

| 36. | подчертава значението на защитата на потребителите по отношение на цифровите услуги. Прилагането и познаването на съществуващите правила може да подобри достъпа на хората до правосъдие и да увеличи тяхното доверие в сектора на електронната търговия. Например, планираният законодателен акт за цифровите услуги би трябвало да спомогне за подобряване на положението; |
| --- | --- |

36.

| 37. | припомня, че през 2017 г. 43 % от населението на ЕС не разполагаше с достатъчно умения в областта на цифровите технологии (4) и само една пета от дружествата заявиха, че са предложили обучение по ИКТ на своите служители (5). Комитетът на регионите подчертава, че местните и регионалните участници следва да гарантират, че цифровите умения се развиват систематично на всички образователни равнища, от образованието в ранна детска възраст до образованието, водещо до професионална или академична квалификация, и като съществена част от ученето през целия живот, чрез използване на Европейската рамка за цифрова компетентност (DigComp) и други подобни квалификационни рамки за умения в областта на цифровите технологии. Комитетът подчертава, че цифровото образование трябва да развива и умения за критично мислене, за да се даде възможност на потребителите на цифрови технологии да бъдат по-малко пасивни като потребители на съдържание и да се справят рационално с начините, по които цифровите технологии се използват в обществото; |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава за обмен на добри практики за развитие на цифровите умения извън формалната образователна система, по-специално в полза на уязвимите групи, като наред с другото се използват в по-голяма степен инициативи в областта на цифровите умения като Европейската седмица на програмирането, инициативата „Ден на безопасния интернет“, инициативата „Национална коалиция за умения и работни места в областта на цифровите технологии“и инструмента за автобиография „Европас“; |
| --- | --- |

38.

| 39. | подчертава, че цифровата трансформация променя навиците на работното място, естеството на работата и професиите, като неизбежно прави някои работни места ненужни, и следователно публичният сектор и предприятията трябва да могат да преосмислят задачите си и да преквалифицират работната сила. Необходими са разнообразни мерки и механизми за непрекъснато подобряване на уменията на хората в професионалния живот; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава, че достъпните онлайн обществени услуги и мобилни приложения трябва да могат да се използват от всички потребители във всички ситуации, независимо дали са в неравностойно положение или с увреждания. Незабавно трябва да бъде приложена Директивата за достъпността; |
| --- | --- |

40.

| 41. | припомня, че цифровизацията подобрява достъпността на обществените услуги за хората, които могат и желаят да използват интернет. Същевременно цифровизацията може да се окаже предизвикателство за хората, които може да се нуждаят най-много от цифрови услуги, като по този начин увеличава опасността от цифрово неравенство. Поради това местните органи следва да следят развитието на цифровото неравенство и да търсят начини за предотвратяване на цифровото изключване; |
| --- | --- |

41.

| 42. | изисква във всички цифрови мерки да се включи аспектът за равенство между половете. Приветства инициативи като декларацията Digital4Her, в която се насърчава интегрирането на жените в технологичните сектори; |
| --- | --- |

42.

Инфраструктура

| 43. | подчертава, че всеки европейски гражданин има право на достъп до интернет, което дава възможност за участие в цифровото общество и предоставя достъп до цифрови услуги. Изграждането на вградена и повсеместна цифрова инфраструктура ще позволи на всички хора, независимо от тяхното местоположение, да се възползват от предимствата на цифровата ера. В бъдеще политиката на ЕС следва да бъде насочена към намаляване на разходите за разгръщане и използване на широколентовите мрежи в местните общности, независимо от техния размер и гъстота на населението; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подчертава по-специално трудностите при внедряването на цифровата инфраструктура в най-отдалечените региони поради техните ограничения и отдалеченост от европейския континент. С оглед на това изтъква необходимостта да се гарантира, че подобно на останалите европейски региони, в това число отдалечените, тези региони имат пълно право на свързаност; |
| --- | --- |

44.

| 45. | подчертава, че за цифровите услуги и услугите на електронното управление се изисква високоскоростен, непрекъснат широколентов достъп, който следва да бъде наличен и в области, където настоящите търговски условия не са благоприятни за изграждането на връзки. За предпочитане е оптичните мрежи да се изграждат въз основа на отворен достъп, при който собственикът на мрежата, например регионална кооперация, да дава възможност на всички заинтересовани оператори да предлагат услугите си на крайните потребители. Съществуващите оптични мрежи следва да бъдат отворени за конкуренция; |
| --- | --- |

45.

| 46. | приветства инвестициите по линия на програмата „Цифрова Европа“в усъвършенствана цифрова инфраструктура с висок капацитет, като мрежите от пето поколение (5G), необходими за разгръщането на цифрови услуги и технологии на цялата европейска територия. Комитетът счита, че в този контекст широколентовият достъп изпълнява основна роля за развитието на иновативни и конкурентни цифрови услуги, при условие че бързата стандартизация на технологиите от пето поколение може да гарантира оперативната съвместимост на телекомуникационните мрежи; |
| --- | --- |

46.

| 47. | подчертава необходимостта от надеждни високоскоростни информационни връзки в Европа не само за да се подкрепят цифровите услуги и икономиката, основана на данни, но и за да се използва пълноценно потенциалът на авангардните технологии в области като автоматизацията и интелигентното селско стопанство. Когато става въпрос за комуникационни технологии за интелигентни и оперативно съвместими системи и услуги, следва да се подкрепят принципите на технологична неутралност; |
| --- | --- |

47.

Финансиране и полезни взаимодействия с други политики на ЕС

| 48. | очаква в новата програма „Цифрова Европа“да са заделени достатъчно средства за квалификация, високопроизводителни изчислителни технологии, иновационни центрове и стимулиране на възприемането на технологиите в областта на ИИ; |
| --- | --- |

48.

| 49. | предлага програмата „Цифрова Европа“да се изпълнява чрез широкообхватни регионални мрежи от центрове за цифрови иновации, които да бъдат финансирани от програмата и да бъдат включени в стратегиите със силна регионална насоченост в областта на цифровите технологии, които да достигат до всички части на обществото (и да бъдат финансирани по програмите на ЕСИФ); |
| --- | --- |

49.

| 50. | счита, че е важно програмата „Цифрова Европа“и други европейски програми, включващи цифрови мерки като „Хоризонт Европа“, Механизма за свързване на Европа и ЕСФ +, да бъдат обединени, доколкото е възможно, по ясен и допълващ се начин, така че да се избегне дублирането и да се постигнат взаимодействия. |
| --- | --- |

50.

Брюксел, 9 октомври 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2019-03082-00-00-TCD-TRA.

1

(2)  Нова европейска рамка за оперативна съвместимост — Насърчаване на безпрепятствени услуги и потоци от данни за европейските публични администрации (https://ec.europa.eu/isa2/sites/isa/files/eif_brochure_final.pdf).

2

(3)  Пак там.

3

(4)  DESI 2019.

4

(5)  Предприятия, които предлагат на своите служители да развият своите умения в ИКТ, 2017 г.

5

---