# Úřední věstník C 39/2020

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 39 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 635. února 2020 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 39

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 635. února 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Výbor regionů |
| 2020/C 39/01 | Usnesení Evropského výboru regionů – Vývoj interinstitucionálních jednání o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 | 1 |
| | USNESENÍ |
| 2020/C 39/02 | Usnesení Evropského výboru regionů Evropský semestr 2019 a roční analýza růstu na rok 2020 | 7 |
| | STANOVISKA |
| | Výbor regionů |
| 2020/C 39/03 | Stanovisko Evropského výboru regionů Doporučení pro úspěšné koncipování strategií regionálního rozvoje po roce 2020 | 11 |
| | STANOVISKA |
| 2020/C 39/04 | Stanovisko Evropského výboru regionů Lepší komunikace v oblasti politiky soudržnosti | 16 |
| 2020/C 39/05 | Stanovisko Evropského výboru regionů Příspěvek VR k obnovené územní agendě se zvláštním důrazem na komunitně vedený místní rozvoj | 21 |
| 2020/C 39/06 | Stanovisko Evropského výboru regionů Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030: opatření v návaznosti na cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, ekologickou transformaci a Pařížskou dohodu o změně klimatu | 27 |
| 2020/C 39/07 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Provádění balíčku předpisů týkajících se čisté energie: Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu jako nástroj přístupu místní a územní správy ke klimatu a aktivní a pasivní energetice | 33 |
| 2020/C 39/08 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Příspěvek regionů a měst k novému rámci politiky EU pro malé a střední podniky | 38 |
| 2020/C 39/09 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Zpráva o provádění v oblasti zadávání veřejných zakázek | 43 |
| 2020/C 39/10 | Stanovisko Evropského výboru regionů Zlepšování právní úpravy – hodnocení a potvrzení závazku | 48 |
| 2020/C 39/11 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Aktivní a zdravé stárnutí | 53 |
| 2020/C 39/12 | Stanovisko Evropského výboru regionů Sociálně-ekonomická strukturální transformace uhelných regionů v Evropě | 58 |
| 2020/C 39/13 | Stanovisko Evropského výboru regionů Africký mor prasat a evropský trh s vepřovým masem | 62 |
| 2020/C 39/14 | Stanovisko Evropského výboru regionů Pastevectví | 65 |
| 2020/C 39/15 | Stanovisko Evropského výboru regionů Výzkumná infrastruktura – budoucnost Evropského výzkumného prostoru (EVP) z regionální a přeshraniční perspektivy | 68 |
| 2020/C 39/16 | Stanovisko Evropského výboru regionů Provádění Pařížské dohody prostřednictvím inovativní a udržitelné transformace energetiky na regionální a místní úrovni | 72 |
| 2020/C 39/17 | Stanovisko Evropského výboru regionů Inteligentní města: nové výzvy pro spravedlivý přechod ke klimatické neutralitě – jak naplňovat cíle udržitelného rozvoje v reálném životě | 78 |
| 2020/C 39/18 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Digitální Evropa pro všechny – realizace inteligentních a inkluzivních řešení v praxi | 83 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

2020/C 39/01

Usnesení Evropského výboru regionů – Vývoj interinstitucionálních jednání o víceletém finančním rámci na období 2021–2027

1

USNESENÍ

2020/C 39/02

Usnesení Evropského výboru regionů Evropský semestr 2019 a roční analýza růstu na rok 2020

7

STANOVISKA

Výbor regionů

2020/C 39/03

Stanovisko Evropského výboru regionů Doporučení pro úspěšné koncipování strategií regionálního rozvoje po roce 2020

11

STANOVISKA

2020/C 39/04

Stanovisko Evropského výboru regionů Lepší komunikace v oblasti politiky soudržnosti

16

2020/C 39/05

Stanovisko Evropského výboru regionů Příspěvek VR k obnovené územní agendě se zvláštním důrazem na komunitně vedený místní rozvoj

21

2020/C 39/06

Stanovisko Evropského výboru regionů Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030: opatření v návaznosti na cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, ekologickou transformaci a Pařížskou dohodu o změně klimatu

27

2020/C 39/07

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Provádění balíčku předpisů týkajících se čisté energie: Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu jako nástroj přístupu místní a územní správy ke klimatu a aktivní a pasivní energetice

33

2020/C 39/08

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Příspěvek regionů a měst k novému rámci politiky EU pro malé a střední podniky

38

2020/C 39/09

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Zpráva o provádění v oblasti zadávání veřejných zakázek

43

2020/C 39/10

Stanovisko Evropského výboru regionů Zlepšování právní úpravy – hodnocení a potvrzení závazku

48

2020/C 39/11

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Aktivní a zdravé stárnutí

53

2020/C 39/12

Stanovisko Evropského výboru regionů Sociálně-ekonomická strukturální transformace uhelných regionů v Evropě

58

2020/C 39/13

Stanovisko Evropského výboru regionů Africký mor prasat a evropský trh s vepřovým masem

62

2020/C 39/14

Stanovisko Evropského výboru regionů Pastevectví

65

2020/C 39/15

Stanovisko Evropského výboru regionů Výzkumná infrastruktura – budoucnost Evropského výzkumného prostoru (EVP) z regionální a přeshraniční perspektivy

68

2020/C 39/16

Stanovisko Evropského výboru regionů Provádění Pařížské dohody prostřednictvím inovativní a udržitelné transformace energetiky na regionální a místní úrovni

72

2020/C 39/17

Stanovisko Evropského výboru regionů Inteligentní města: nové výzvy pro spravedlivý přechod ke klimatické neutralitě – jak naplňovat cíle udržitelného rozvoje v reálném životě

78

2020/C 39/18

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Digitální Evropa pro všechny – realizace inteligentních a inkluzivních řešení v praxi

83

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/1

---

Usnesení Evropského výboru regionů – Vývoj interinstitucionálních jednání o víceletém finančním rámci na období 2021–2027

(2020/C 39/01)

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

COM(2018) 375 final

Doporučený pozměňovací návrh 1

Článek 32

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Nad rámec článku 31 může členský stát navrhnout provedení dalších opatření technické pomoci na posílení kapacit orgánů členského státu, příjemců a příslušných partnerů, která jsou nezbytná pro účinnou správu a využívání fondů. [...] | Nad rámec článku 31 může členský stát navrhnout provedení dalších opatření technické pomoci na posílení kapacit orgánů členského státu, příjemců a příslušných partnerů, která jsou nezbytná pro účinnou správu a využívání fondů
  a pro posílení institucionální a administrativní kapacity místních a regionálních orgánů, včetně doplňkových investic určených na nákup zařízení
  . [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Nad rámec článku 31 může členský stát navrhnout provedení dalších opatření technické pomoci na posílení kapacit orgánů členského státu, příjemců a příslušných partnerů, která jsou nezbytná pro účinnou správu a využívání fondů. [...]

Nad rámec článku 31 může členský stát navrhnout provedení dalších opatření technické pomoci na posílení kapacit orgánů členského státu, příjemců a příslušných partnerů, která jsou nezbytná pro účinnou správu a využívání fondů
  a pro posílení institucionální a administrativní kapacity místních a regionálních orgánů, včetně doplňkových investic určených na nákup zařízení
  . [...]

Odůvodnění

S ohledem na ukončení realizace tematického cíle č. 11 se VR domnívá, že je důležité zajistit, aby byla v rámci všech programů poskytována podpora na budování kapacit místních a regionálních orgánů prostřednictvím podobných opatření, jaká byla prováděna v souvislosti s tímto tematickým cílem.

COM(2018) 383 final/2

Doporučený pozměňovací návrh 2

Čl. 2 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Obecným cílem programu je chránit a prosazovat práva a hodnoty zakotvené ve Smlouvách EU, mimo jiné prostřednictvím podporování organizací občanské společnosti, za účelem zachování otevřených, demokratických a inkluzivních společností. | 1.   Obecným cílem programu je chránit a prosazovat práva a hodnoty zakotvené ve Smlouvách EU, mimo jiné prostřednictvím podporování organizací občanské společnosti,
  místních a regionálních orgánů a jejich zástupců
  , za účelem zachování otevřených, demokratických a inkluzivnost společností
  s rovnoprávným postavením žen a mužů
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Obecným cílem programu je chránit a prosazovat práva a hodnoty zakotvené ve Smlouvách EU, mimo jiné prostřednictvím podporování organizací občanské společnosti, za účelem zachování otevřených, demokratických a inkluzivních společností.

1.   Obecným cílem programu je chránit a prosazovat práva a hodnoty zakotvené ve Smlouvách EU, mimo jiné prostřednictvím podporování organizací občanské společnosti,
  místních a regionálních orgánů a jejich zástupců
  , za účelem zachování otevřených, demokratických a inkluzivnost společností
  s rovnoprávným postavením žen a mužů
  .

Odůvodnění

Odůvodnění

Místní a regionální orgány jsou příjemci finančních prostředků z tohoto programu a hrají významnou úlohu, zejména pokud jde o podporu angažovanosti občanů a ochranu práv občanů EU.

COM(2018) 383 final/2

COM(2018) 383 final/2

Doporučený pozměňovací návrh 3

Doporučený pozměňovací návrh 3

Čl. 18 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 2. | 2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně,
  a to zejména prostřednictvím sítě informačních středisek Europe Direct
  . Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 2.




  3.
     
  EU bude všechny potenciální příjemce co nejlépe informovat o možnostech financování, aby bylo zajištěno zapojení různých organizací v jednotlivých členských i partnerských státech. Žadatelé budou mít přístup ke kontaktnímu místu, které jim poskytne podporu, odpoví na jejich otázky ohledně postupu pro podání žádosti a před jejím odesláním ověří, zda je dokumentace úplná. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 2.

2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně,
  a to zejména prostřednictvím sítě informačních středisek Europe Direct
  . Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 2.

3.
     
  EU bude všechny potenciální příjemce co nejlépe informovat o možnostech financování, aby bylo zajištěno zapojení různých organizací v jednotlivých členských i partnerských státech. Žadatelé budou mít přístup ke kontaktnímu místu, které jim poskytne podporu, odpoví na jejich otázky ohledně postupu pro podání žádosti a před jejím odesláním ověří, zda je dokumentace úplná.

Odůvodnění

Odůvodnění

Je důležité informovat všechny místní a regionální orgány a další potenciálně zainteresované subjekty v co nejrozsáhlejší míře o nabízených možnostech, aby nedošlo k tomu, že budou mezi příjemci pouze zvýhodnění partneři EU nebo nejlépe informované organizace.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

| 1. | znovu vyjadřuje politování nad navrženou výší příštího víceletého finančního rámce (VFR), která by mohla ohrozit dosažení zamýšleného konečného účinku v jednotlivých oblastech politiky EU. VR důrazně odmítá navrhované rozpočtové škrty v oblasti politiky soudržnosti a společné zemědělské politiky, jež by měly nepříznivý dopad na rozvoj regionů a měst v EU. VR proto opět důrazně požaduje, aby budoucí VFR činil alespoň 1,3 % HND EU-27, a bylo tak možné zabezpečit rozpočet odpovídající potřebám, očekáváním a obavám občanů EU; |
| --- | --- |

1.

znovu vyjadřuje politování nad navrženou výší příštího víceletého finančního rámce (VFR), která by mohla ohrozit dosažení zamýšleného konečného účinku v jednotlivých oblastech politiky EU. VR důrazně odmítá navrhované rozpočtové škrty v oblasti politiky soudržnosti a společné zemědělské politiky, jež by měly nepříznivý dopad na rozvoj regionů a měst v EU. VR proto opět důrazně požaduje, aby budoucí VFR činil alespoň 1,3 % HND EU-27, a bylo tak možné zabezpečit rozpočet odpovídající potřebám, očekáváním a obavám občanů EU;

| 2. | je mimořádně znepokojen pomalým pokrokem jednání o VFR na období 2021–2027 v Radě a má pochybnosti o tom, zda bude ještě možné dodržet harmonogram, který v červnu stanovili vedoucí představitelé a podle něhož mají být jednání o VFR uzavřena do konce roku 2019. Vyzývá Evropskou komisi, aby urychleně předložila nouzový plán, který zabrání případnému přerušení programů v případě pozdního přijetí VFR; |
| --- | --- |

2.

je mimořádně znepokojen pomalým pokrokem jednání o VFR na období 2021–2027 v Radě a má pochybnosti o tom, zda bude ještě možné dodržet harmonogram, který v červnu stanovili vedoucí představitelé a podle něhož mají být jednání o VFR uzavřena do konce roku 2019. Vyzývá Evropskou komisi, aby urychleně předložila nouzový plán, který zabrání případnému přerušení programů v případě pozdního přijetí VFR;

| 3. | upozorňuje na to, že silný VFR vyžaduje spolehlivé a stabilní vlastní zdroje. Vítá zjednodušení rozpočtu EU na straně příjmů, zejména pak podporuje návrh na postupné zrušení všech slev pro určité členské státy a na zjednodušení výpočtu u příjmů založených na DPH. VR připomíná, že neučiní-li se náležitý pokrok na straně příjmů, nebude možné dosáhnout dohody ve věci výdajů ve VFR; |
| --- | --- |

3.

upozorňuje na to, že silný VFR vyžaduje spolehlivé a stabilní vlastní zdroje. Vítá zjednodušení rozpočtu EU na straně příjmů, zejména pak podporuje návrh na postupné zrušení všech slev pro určité členské státy a na zjednodušení výpočtu u příjmů založených na DPH. VR připomíná, že neučiní-li se náležitý pokrok na straně příjmů, nebude možné dosáhnout dohody ve věci výdajů ve VFR;

| 4. | vítá úsilí Komise o zavedení účinných mechanismů k zajištění dodržování zásad právního státu, včetně nejnovějšího plánu opatření, který se opírá o tři pilíře: (1. Budování znalostí a společná kultura právního státu, 2. Předcházení: spolupráce a podpora posílení právního státu na vnitrostátní úrovni, 3. Reakce: vymáhání na úrovni Unie, pokud vnitrostátní mechanismy nefungují). Upozorňuje v této souvislosti na to, že místní a regionální orgány – coby místně zvolené orgány – mohou hrát při prosazování právního státu a identifikaci možných hrozeb v tomto směru zásadní roli, a to zapojováním občanů do participativní demokracie, vytvářením kultury právního státu a podporou organizací, které mají pro tento účel rozhodující význam a k nimž patří mj. svobodné a nezávislé sdělovací prostředky. Je tudíž třeba posílit úlohu místních a regionálních orgánů ve struktuře tří pilířů. VR sice vítá ujištění Komise, že chce zajistit nepřerušované poskytování finančních prostředků konečným příjemcům EU v případě zahájení postupu proti členskému státu, stále však odmítá podmíněnost, která by omezovala přístup regionálních a místních orgánů k financování v rámci politiky soudržnosti z důvodu nedodržování zásad právního státu nebo demokracie na vnitrostátní úrovni. VR proto očekává, že Komise vypracuje další opatření na ochranu zájmů konečných příjemců, a opakuje svou předchozí výzvu, aby formulovala jasná kritéria, na jejichž základě lze definovat, co se rozumí všeobecnými nedostatky týkajícími se právního státu; |
| --- | --- |

4.

vítá úsilí Komise o zavedení účinných mechanismů k zajištění dodržování zásad právního státu, včetně nejnovějšího plánu opatření, který se opírá o tři pilíře: (1. Budování znalostí a společná kultura právního státu, 2. Předcházení: spolupráce a podpora posílení právního státu na vnitrostátní úrovni, 3. Reakce: vymáhání na úrovni Unie, pokud vnitrostátní mechanismy nefungují). Upozorňuje v této souvislosti na to, že místní a regionální orgány – coby místně zvolené orgány – mohou hrát při prosazování právního státu a identifikaci možných hrozeb v tomto směru zásadní roli, a to zapojováním občanů do participativní demokracie, vytvářením kultury právního státu a podporou organizací, které mají pro tento účel rozhodující význam a k nimž patří mj. svobodné a nezávislé sdělovací prostředky. Je tudíž třeba posílit úlohu místních a regionálních orgánů ve struktuře tří pilířů. VR sice vítá ujištění Komise, že chce zajistit nepřerušované poskytování finančních prostředků konečným příjemcům EU v případě zahájení postupu proti členskému státu, stále však odmítá podmíněnost, která by omezovala přístup regionálních a místních orgánů k financování v rámci politiky soudržnosti z důvodu nedodržování zásad právního státu nebo demokracie na vnitrostátní úrovni. VR proto očekává, že Komise vypracuje další opatření na ochranu zájmů konečných příjemců, a opakuje svou předchozí výzvu, aby formulovala jasná kritéria, na jejichž základě lze definovat, co se rozumí všeobecnými nedostatky týkajícími se právního státu;

| 5. | vítá návrhy Komise týkající se zvýšení flexibility VFR, aby bylo možné včas reagovat na nové a neočekávané problémy, nesouhlasí však s návrhem vytvořit jediný nástroj rozpětí, který Rada uvedla v jednací osnově. Upozorňuje na to, že je nezbytné nalézt rovnováhu mezi větší flexibilitou a dlouhodobou jistotou plánování programů, zejména těch ve sdíleném řízení; |
| --- | --- |

5.

vítá návrhy Komise týkající se zvýšení flexibility VFR, aby bylo možné včas reagovat na nové a neočekávané problémy, nesouhlasí však s návrhem vytvořit jediný nástroj rozpětí, který Rada uvedla v jednací osnově. Upozorňuje na to, že je nezbytné nalézt rovnováhu mezi větší flexibilitou a dlouhodobou jistotou plánování programů, zejména těch ve sdíleném řízení;

| 6. | připojuje se k výzvě Evropského parlamentu, aby byl VFR kompletně přezkoumán v polovině období, což by umožnilo důkladně posoudit naplňování hlavních cílů, zejména co se týče změny klimatu a zohledňování cílů udržitelného rozvoje, využívání všech nástrojů pružnosti a jejich možné úpravy a popřípadě vhodnou úpravu okruhů VFR, včetně eventuálního zavedení nových okruhů či stropů; |
| --- | --- |

6.

připojuje se k výzvě Evropského parlamentu, aby byl VFR kompletně přezkoumán v polovině období, což by umožnilo důkladně posoudit naplňování hlavních cílů, zejména co se týče změny klimatu a zohledňování cílů udržitelného rozvoje, využívání všech nástrojů pružnosti a jejich možné úpravy a popřípadě vhodnou úpravu okruhů VFR, včetně eventuálního zavedení nových okruhů či stropů;

| 7. | vítá skutečnost, že jednací osnova nyní zahrnuje text požadující, aby bylo do všech opatření financovaných z dlouhodobého rozpočtu EU začleňováno hledisko rovnosti žen a mužů. Mělo by se dále prohloubit, rozšířit a systematizovat genderové rozpočtování a co nejdříve by měla být přijata nová dlouhodobá strategie pro rovnost žen a mužů; |
| --- | --- |

7.

vítá skutečnost, že jednací osnova nyní zahrnuje text požadující, aby bylo do všech opatření financovaných z dlouhodobého rozpočtu EU začleňováno hledisko rovnosti žen a mužů. Mělo by se dále prohloubit, rozšířit a systematizovat genderové rozpočtování a co nejdříve by měla být přijata nová dlouhodobá strategie pro rovnost žen a mužů;

| 8. | poukazuje na to, že některé regiony budou vzhledem ke své zeměpisné poloze a charakteru a/nebo rozsahu obchodních vztahů zasaženy důsledky vystoupení Spojeného království z EU ve větší míře než ostatní regiony. Podle VR je tudíž důležité zjistit, jaká praktická opatření by se dala přijmout s cílem pomoci dotčeným regionům, aby se vypořádaly s problémy, které v této souvislosti nastanou. Vyzývá Evropskou komisi, Evropský parlament a Radu, aby bylo v případě restrukturalizací vyvolaných neřízeným vystoupením Spojeného království z EU rovněž možné ad hoc využít prostředky z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG), Evropského fondu solidarity a Evropského sociálního fondu plus (ESF+), a znovu žádá, aby Evropská komise posoudila, zda by nebylo zapotřebí reagovat ve střednědobém a dlouhodobém horizontu strukturovaněji a zřídit stabilizační fond pro regiony, jichž se vystoupení Spojeného království z EU dotkne nejzávažněji, který by měl být financován z dodatečných zdrojů, a nikoli na úkor politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na to, že některé regiony budou vzhledem ke své zeměpisné poloze a charakteru a/nebo rozsahu obchodních vztahů zasaženy důsledky vystoupení Spojeného království z EU ve větší míře než ostatní regiony. Podle VR je tudíž důležité zjistit, jaká praktická opatření by se dala přijmout s cílem pomoci dotčeným regionům, aby se vypořádaly s problémy, které v této souvislosti nastanou. Vyzývá Evropskou komisi, Evropský parlament a Radu, aby bylo v případě restrukturalizací vyvolaných neřízeným vystoupením Spojeného království z EU rovněž možné ad hoc využít prostředky z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG), Evropského fondu solidarity a Evropského sociálního fondu plus (ESF+), a znovu žádá, aby Evropská komise posoudila, zda by nebylo zapotřebí reagovat ve střednědobém a dlouhodobém horizontu strukturovaněji a zřídit stabilizační fond pro regiony, jichž se vystoupení Spojeného království z EU dotkne nejzávažněji, který by měl být financován z dodatečných zdrojů, a nikoli na úkor politiky soudržnosti;

| 9. | opětovně vyjadřuje znepokojení nad vynětím Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) z nařízení o společných ustanoveních, neboť to může narušit integrovaný přístup strukturálních a investičních fondů ve venkovských oblastech. Z tohoto důvodu požaduje, aby byl EZFRV do nařízení o společných ustanoveních znovu zahrnut; |
| --- | --- |

9.

opětovně vyjadřuje znepokojení nad vynětím Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) z nařízení o společných ustanoveních, neboť to může narušit integrovaný přístup strukturálních a investičních fondů ve venkovských oblastech. Z tohoto důvodu požaduje, aby byl EZFRV do nařízení o společných ustanoveních znovu zahrnut;

| 10. | připomíná, že ESF+ jakožto důležitý nástroj pro provádění evropského pilíře sociálních práv musí zůstat základním pilířem politiky soudržnosti. V této souvislosti vítá návrh Rady, který je uveden ve stávajícím návrhu jednací osnovy, a sice aby byl vytvořen samostatný podokruh zaměřený na hospodářskou, sociální a územní soudržnost; |
| --- | --- |

10.

připomíná, že ESF+ jakožto důležitý nástroj pro provádění evropského pilíře sociálních práv musí zůstat základním pilířem politiky soudržnosti. V této souvislosti vítá návrh Rady, který je uveden ve stávajícím návrhu jednací osnovy, a sice aby byl vytvořen samostatný podokruh zaměřený na hospodářskou, sociální a územní soudržnost;

| 11. | vyzdvihuje význam zásad partnerství a víceúrovňové správy a rozhodně se staví proti jakémukoli pokusu oslabit ustanovení článku 6 navrženého nařízení o společných ustanoveních. Vyzývá také k tomu, aby byl při přípravě a provádění dohod o partnerství plně uplatňován kodex chování, a hodlá zajistit, aby zapojení místních a regionálních orgánů probíhalo v duchu plnohodnotného partnerství; |
| --- | --- |

11.

vyzdvihuje význam zásad partnerství a víceúrovňové správy a rozhodně se staví proti jakémukoli pokusu oslabit ustanovení článku 6 navrženého nařízení o společných ustanoveních. Vyzývá také k tomu, aby byl při přípravě a provádění dohod o partnerství plně uplatňován kodex chování, a hodlá zajistit, aby zapojení místních a regionálních orgánů probíhalo v duchu plnohodnotného partnerství;

| 12. | vyzdvihuje význam dohod o partnerství pro strategickou koordinaci mezi jednotlivými fondy a pro zapojení místních a regionálních orgánů a dalších partnerů v rané fázi tohoto procesu. Proto žádá, aby byly dohody o partnerství i nadále povinné, bez ohledu na výši prostředků poskytnutých z těchto fondů nebo na počet programů; |
| --- | --- |

12.

vyzdvihuje význam dohod o partnerství pro strategickou koordinaci mezi jednotlivými fondy a pro zapojení místních a regionálních orgánů a dalších partnerů v rané fázi tohoto procesu. Proto žádá, aby byly dohody o partnerství i nadále povinné, bez ohledu na výši prostředků poskytnutých z těchto fondů nebo na počet programů;

| 13. | připomíná, že jednoznačně odmítá negativní koncept makroekonomické podmíněnosti, podle něhož by byly regionální a místní orgány v důsledku provázanosti ESI fondů a správy ekonomických záležitostí „trestány“ za chyby vlád jednotlivých zemí. V tomto ohledu plně podporuje návrh Evropského parlamentu vyškrtnout z nařízení o společných ustanoveních článek 15; |
| --- | --- |

13.

připomíná, že jednoznačně odmítá negativní koncept makroekonomické podmíněnosti, podle něhož by byly regionální a místní orgány v důsledku provázanosti ESI fondů a správy ekonomických záležitostí „trestány“ za chyby vlád jednotlivých zemí. V tomto ohledu plně podporuje návrh Evropského parlamentu vyškrtnout z nařízení o společných ustanoveních článek 15;

| 14. | v souvislosti s článkem 21 nařízení o společných ustanoveních zdůrazňuje, že jakýkoli převod prostředků mezi jednotlivými fondy nebo z fondů do jiných unijních nástrojů v přímém či nepřímém řízení by měl obnášet maximálně 5 % finančních prostředků přidělených na daný program. Kromě toho by tento převod měl proběhnout po dohodě s příslušnými řídicími orgány, být relevantní z hlediska cílů politiky soudržnosti a zcela v souladu se zásadami subsidiarity a víceúrovňové správy a neměl by oslabit místní přístup uplatňovaný v rámci fondů; |
| --- | --- |

14.

v souvislosti s článkem 21 nařízení o společných ustanoveních zdůrazňuje, že jakýkoli převod prostředků mezi jednotlivými fondy nebo z fondů do jiných unijních nástrojů v přímém či nepřímém řízení by měl obnášet maximálně 5 % finančních prostředků přidělených na daný program. Kromě toho by tento převod měl proběhnout po dohodě s příslušnými řídicími orgány, být relevantní z hlediska cílů politiky soudržnosti a zcela v souladu se zásadami subsidiarity a víceúrovňové správy a neměl by oslabit místní přístup uplatňovaný v rámci fondů;

| 15. | podporuje postoj Evropského parlamentu, že financování určené pro regiony, které jsou pro období let 2021–2027 zařazeny do nižší kategorie, musí být zachováno minimálně na úrovni prostředků přidělených na období let 2014–2020; |
| --- | --- |

15.

podporuje postoj Evropského parlamentu, že financování určené pro regiony, které jsou pro období let 2021–2027 zařazeny do nižší kategorie, musí být zachováno minimálně na úrovni prostředků přidělených na období let 2014–2020;

| 16. | nesouhlasí s návrhem Rady týkajícím se článku 22 nařízení o společných ustanoveních, podle něhož by bylo ponecháno na uvážení jednotlivých členských států, zda budou integrované územní nástroje využívat, či nikoli. Vyzývá naopak k tomu, aby byly územní nástroje v členských státech využívány v mnohem větší míře a aby byly v rámci všech fondů povinně přidělovány prostředky na plnění cílů obnovené územní agendy a cílů soudržnosti; |
| --- | --- |

16.

nesouhlasí s návrhem Rady týkajícím se článku 22 nařízení o společných ustanoveních, podle něhož by bylo ponecháno na uvážení jednotlivých členských států, zda budou integrované územní nástroje využívat, či nikoli. Vyzývá naopak k tomu, aby byly územní nástroje v členských státech využívány v mnohem větší míře a aby byly v rámci všech fondů povinně přidělovány prostředky na plnění cílů obnovené územní agendy a cílů soudržnosti;

| 17. | zdůrazňuje, že je nezbytné zohlednit v dohodách o partnerství a programech konkrétní situaci a zvláštní potřeby oblastí znevýhodněných přírodními nebo demografickými podmínkami, včetně ostrovních regionů, a to v souladu s článkem 174 SFEU; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje, že je nezbytné zohlednit v dohodách o partnerství a programech konkrétní situaci a zvláštní potřeby oblastí znevýhodněných přírodními nebo demografickými podmínkami, včetně ostrovních regionů, a to v souladu s článkem 174 SFEU;

| 18. | potvrzuje svůj postoj ohledně ustanovení nařízení o společných ustanoveních, jež Rada zahrnula do jednací osnovy, obzvláště co se týče způsobilosti regionů, regionální záchranné sítě, míry spolufinancování, výše předběžného financování, pravidel pro zrušení přidělení prostředků na určitý závazek a rozpočtu na tradiční územní spolupráci; |
| --- | --- |

18.

potvrzuje svůj postoj ohledně ustanovení nařízení o společných ustanoveních, jež Rada zahrnula do jednací osnovy, obzvláště co se týče způsobilosti regionů, regionální záchranné sítě, míry spolufinancování, výše předběžného financování, pravidel pro zrušení přidělení prostředků na určitý závazek a rozpočtu na tradiční územní spolupráci;

| 19. | zdůrazňuje, že je nutné posílit administrativní a institucionální kapacitu místních a regionálních orgánů, což dokládá skutečnost, že v roce 2019 obdrželo 17 členských států doporučení pro jednotlivé země, která se týkala problémů s administrativní kapacitou na regionální a místní úrovni. Vzhledem k tomu, že hrozí snížení výše prostředků na opatření v oblasti budování kapacit, které budou místním a regionálním orgánům bezprostředně k dispozici v rámci sdíleného řízení, navrhuje přeformulovat článek 32 navrženého nařízení o společných ustanoveních nebo článek 2 navrženého nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a o Fondu soudržnosti tak, aby bylo ve všech operačních programech možné realizovat podobná opatření, jaká jsou financována v rámci tematického cíle č. 11 politiky soudržnosti ve stávajícím VFR; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že je nutné posílit administrativní a institucionální kapacitu místních a regionálních orgánů, což dokládá skutečnost, že v roce 2019 obdrželo 17 členských států doporučení pro jednotlivé země, která se týkala problémů s administrativní kapacitou na regionální a místní úrovni. Vzhledem k tomu, že hrozí snížení výše prostředků na opatření v oblasti budování kapacit, které budou místním a regionálním orgánům bezprostředně k dispozici v rámci sdíleného řízení, navrhuje přeformulovat článek 32 navrženého nařízení o společných ustanoveních nebo článek 2 navrženého nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a o Fondu soudržnosti tak, aby bylo ve všech operačních programech možné realizovat podobná opatření, jaká jsou financována v rámci tematického cíle č. 11 politiky soudržnosti ve stávajícím VFR;

| 20. | v souvislosti s programy prováděnými v rámci EFRR zdůrazňuje, že prostředky musí být v každém členském státě zaměřeny na kategorie regionů, jež byly vytvořeny na základě parametrů navržených Komisí, a ztotožňuje se s postojem Evropského parlamentu, že v řádně odůvodněných případech (například u nejvzdálenějších regionů) mohou členské státy po konzultaci s dotčenými regiony požádat o snížení podílu tematického zaměření na úrovni dané kategorie regionů. U cíle „zelenější a nízkouhlíková Evropa“ (cíl politiky č. 2) by měl být pro všechny kategorie regionů stanoven alespoň 30% podíl zaměření, aby bylo možné v plném rozsahu splnit závazky, které EU přijala v rámci Pařížské dohody; |
| --- | --- |

20.

v souvislosti s programy prováděnými v rámci EFRR zdůrazňuje, že prostředky musí být v každém členském státě zaměřeny na kategorie regionů, jež byly vytvořeny na základě parametrů navržených Komisí, a ztotožňuje se s postojem Evropského parlamentu, že v řádně odůvodněných případech (například u nejvzdálenějších regionů) mohou členské státy po konzultaci s dotčenými regiony požádat o snížení podílu tematického zaměření na úrovni dané kategorie regionů. U cíle „zelenější a nízkouhlíková Evropa“ (cíl politiky č. 2) by měl být pro všechny kategorie regionů stanoven alespoň 30% podíl zaměření, aby bylo možné v plném rozsahu splnit závazky, které EU přijala v rámci Pařížské dohody;

| 21. | souhlasí s Evropským parlamentem, že je nutné přidělit nejméně 5 % prostředků z EFRR dostupných na vnitrostátní úrovni na integrovaný územní rozvoj v mimoměstských oblastech s přírodními, zeměpisnými nebo demografickými znevýhodněními nebo problémy podle definic navržených v novém článku 10a. U těchto strategií lze rovněž využít přístup založený na financování z více fondů, zejména co se týče integrovaných projektů v rámci „Paktu inteligentních vesnic“; |
| --- | --- |

21.

souhlasí s Evropským parlamentem, že je nutné přidělit nejméně 5 % prostředků z EFRR dostupných na vnitrostátní úrovni na integrovaný územní rozvoj v mimoměstských oblastech s přírodními, zeměpisnými nebo demografickými znevýhodněními nebo problémy podle definic navržených v novém článku 10a. U těchto strategií lze rovněž využít přístup založený na financování z více fondů, zejména co se týče integrovaných projektů v rámci „Paktu inteligentních vesnic“;

| 22. | znovu vyjadřuje politování nad tím, že Komise navrhuje snížit podíl prostředků vyčleněných v rozpočtu politiky soudržnosti na Evropskou územní spolupráci z 2,75 % na 2,5 %, a důrazně nesouhlasí s rozhodnutím přesunout přeshraniční spolupráci v námořní oblasti ze složky č. 1 („přeshraniční spolupráce“) do složky č. 2 („nadnárodní spolupráce“). Jednoznačně tedy vítá návrh Evropského parlamentu upravit příděly uvedené v čl. 104 odst. 7 nařízení o společných ustanoveních tak, aby došlo k navýšení prostředků určených na tradiční územní spolupráci (složky č. 1 a 4) na přibližně 3 % rozpočtu politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

22.

znovu vyjadřuje politování nad tím, že Komise navrhuje snížit podíl prostředků vyčleněných v rozpočtu politiky soudržnosti na Evropskou územní spolupráci z 2,75 % na 2,5 %, a důrazně nesouhlasí s rozhodnutím přesunout přeshraniční spolupráci v námořní oblasti ze složky č. 1 („přeshraniční spolupráce“) do složky č. 2 („nadnárodní spolupráce“). Jednoznačně tedy vítá návrh Evropského parlamentu upravit příděly uvedené v čl. 104 odst. 7 nařízení o společných ustanoveních tak, aby došlo k navýšení prostředků určených na tradiční územní spolupráci (složky č. 1 a 4) na přibližně 3 % rozpočtu politiky soudržnosti;

| 23. | vyzdvihuje význam programu INTERREG, který se ukázal být pro mnohé regionální orgány nepostradatelným, a to jak pokud jde o výměnu odborných poznatků a osvědčených postupů při řešení největších výzev, tak i pokud jde o navazování mezilidských kontaktů a posilování evropské identity; |
| --- | --- |

23.

vyzdvihuje význam programu INTERREG, který se ukázal být pro mnohé regionální orgány nepostradatelným, a to jak pokud jde o výměnu odborných poznatků a osvědčených postupů při řešení největších výzev, tak i pokud jde o navazování mezilidských kontaktů a posilování evropské identity;

| 24. | podporuje vyčlenění dodatečných prostředků ve výši 970 milionů EUR na meziregionální inovační investice, které jsou zaměřeny na dosažení vynikajících výsledků, ale podporují také územní soudržnost, jelikož méně inovativním regionům pomáhají zapojit se do úsilí v oblasti evropských meziregionálních inovací. V žádném případě by neměly být snižovány prostředky programu Interreg, které jsou beztak již omezené; |
| --- | --- |

24.

podporuje vyčlenění dodatečných prostředků ve výši 970 milionů EUR na meziregionální inovační investice, které jsou zaměřeny na dosažení vynikajících výsledků, ale podporují také územní soudržnost, jelikož méně inovativním regionům pomáhají zapojit se do úsilí v oblasti evropských meziregionálních inovací. V žádném případě by neměly být snižovány prostředky programu Interreg, které jsou beztak již omezené;

| 25. | domnívá se, že vzhledem k nutnosti financovat kromě rybolovu i vznikající modrou ekonomiku, námořní dohled a ochranu mořského prostředí je třeba navýšit celkový rozpočet Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) tak, aby činil nejméně 1 % VFR na období 2021–2027; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že vzhledem k nutnosti financovat kromě rybolovu i vznikající modrou ekonomiku, námořní dohled a ochranu mořského prostředí je třeba navýšit celkový rozpočet Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) tak, aby činil nejméně 1 % VFR na období 2021–2027;

| 26. | připomíná svůj názor, že ENRF by měl podporovat integrovanou námořní politiku a růst modré ekonomiky prostřednictvím regionálních platforem pro financování inovativních projektů a že vnitrostátní operační programy realizované v rámci ENRF by měly zahrnovat regionální operační program pro orgány na nižších úrovních správy, které mají pravomoci v oblasti rybolovu a námořních záležitostí; |
| --- | --- |

26.

připomíná svůj názor, že ENRF by měl podporovat integrovanou námořní politiku a růst modré ekonomiky prostřednictvím regionálních platforem pro financování inovativních projektů a že vnitrostátní operační programy realizované v rámci ENRF by měly zahrnovat regionální operační program pro orgány na nižších úrovních správy, které mají pravomoci v oblasti rybolovu a námořních záležitostí;

| 27. | navrhuje posílit celkovou finanční podporu EU poskytovanou na rozvoj venkova, jež se ve srovnání s předcházejícím programovým obdobím výrazně snížila, a proto odmítá navrhované snížení prostředků vyčleněných na rozvoj venkova v rámci společné zemědělské politiky (SZP) o 28 % a nesouhlasí s možností převodu z druhého do prvního pilíře SZP; |
| --- | --- |

27.

navrhuje posílit celkovou finanční podporu EU poskytovanou na rozvoj venkova, jež se ve srovnání s předcházejícím programovým obdobím výrazně snížila, a proto odmítá navrhované snížení prostředků vyčleněných na rozvoj venkova v rámci společné zemědělské politiky (SZP) o 28 % a nesouhlasí s možností převodu z druhého do prvního pilíře SZP;

| 28. | domnívá se, že pouze v případě výrazného navýšení rozpočtu EU by mohl být důvod přehodnotit výši prostředků přidělených na program Horizont Evropa, které by pak měly být zaměřeny na pilíř III a část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“, a to podporou širší účasti; |
| --- | --- |

28.

domnívá se, že pouze v případě výrazného navýšení rozpočtu EU by mohl být důvod přehodnotit výši prostředků přidělených na program Horizont Evropa, které by pak měly být zaměřeny na pilíř III a část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“, a to podporou širší účasti;

| 29. | domnívá se, že je nezbytné rozšířit program ERASMUS+ s cílem posílit soudržnost v EU, zajistit větší podporu projektu evropské integrace a podpořit setkávání s mladými evropskými občany; |
| --- | --- |

29.

domnívá se, že je nezbytné rozšířit program ERASMUS+ s cílem posílit soudržnost v EU, zajistit větší podporu projektu evropské integrace a podpořit setkávání s mladými evropskými občany;

| 30. | považuje za nezbytné vytvořit přesný rámec pro součinnost mezi jednotlivými fondy a rámcovým programem. Zdůrazňuje zásadní význam účinného přístupu spočívajícího v kolektivním budování, zejména pokud jde o uplatňování pečeti excelence; |
| --- | --- |

30.

považuje za nezbytné vytvořit přesný rámec pro součinnost mezi jednotlivými fondy a rámcovým programem. Zdůrazňuje zásadní význam účinného přístupu spočívajícího v kolektivním budování, zejména pokud jde o uplatňování pečeti excelence;

| 31. | důrazně nesouhlasí s tím, aby o možnosti převést část prostředků z rozpočtu politiky soudržnosti do programu Horizont Evropa rozhodovaly členské státy namísto příslušného řídicího orgánu. Daný řídicí orgán by se měl s Komisí dohodnout na mechanismech pro mobilizaci těchto prostředků, přičemž musí být zaručeno, že se tyto prostředky vrátí do dotčené zeměpisné oblasti; |
| --- | --- |

31.

důrazně nesouhlasí s tím, aby o možnosti převést část prostředků z rozpočtu politiky soudržnosti do programu Horizont Evropa rozhodovaly členské státy namísto příslušného řídicího orgánu. Daný řídicí orgán by se měl s Komisí dohodnout na mechanismech pro mobilizaci těchto prostředků, přičemž musí být zaručeno, že se tyto prostředky vrátí do dotčené zeměpisné oblasti;

| 32. | vyzdvihuje úlohu, již může sehrát náležité provedení opatření v rámci EFG při zmírňování důsledků neočekávaných podstatných restrukturalizací. Jednoznačně podporuje názor Evropského parlamentu, že plánované hodnocení finančních příspěvků z EFT by mělo zahrnovat následné hodnocení dopadu jeho uplatňování na celostátní, regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

32.

vyzdvihuje úlohu, již může sehrát náležité provedení opatření v rámci EFG při zmírňování důsledků neočekávaných podstatných restrukturalizací. Jednoznačně podporuje názor Evropského parlamentu, že plánované hodnocení finančních příspěvků z EFT by mělo zahrnovat následné hodnocení dopadu jeho uplatňování na celostátní, regionální a místní úrovni;

| 33. | je potěšen tím, že bylo navrženo rozšířit úlohu a oblast působnosti EFG, který tak bude využíván v případě jakéhokoli druhu neočekávané podstatné restrukturalizace. Vyzývá však Evropský parlament a Radu, aby se dohodly na nižším minimálním počtu propuštěných pracovníků a delším referenčním období, než se uvádí v návrhu Komise; |
| --- | --- |

33.

je potěšen tím, že bylo navrženo rozšířit úlohu a oblast působnosti EFG, který tak bude využíván v případě jakéhokoli druhu neočekávané podstatné restrukturalizace. Vyzývá však Evropský parlament a Radu, aby se dohodly na nižším minimálním počtu propuštěných pracovníků a delším referenčním období, než se uvádí v návrhu Komise;

| 34. | vítá Euroskupinou vypracovaný „Soubor podmínek pro rozpočtový nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost“ (ze dne 14. června 2019) a také záměr nově zvolené předsedkyně Komise zřídit tento nástroj pro eurozónu s cílem podporovat členské státy v eurozóně v reformách a investicích za účelem růstu i pro ty země, které do eurozóny chtějí vstoupit. S ohledem na dodržování zásady subsidiarity však očekává, že Komise nejprve předloží návrh definice „strukturálních reforem“, jež by byly způsobilé pro finanční podporu EU. Tyto reformy by měly mít evropskou přidanou hodnotu, souviset s oblastmi působnosti EU, přispívat k realizaci cíle soudržnosti, který je zakotven ve Smlouvách, a usilovat o podporu dlouhodobých investic, včetně zkvalitnění veřejné správy. Místní a regionální orgány by měly mít k tomuto nástroji přímý přístup, aby bylo možné podpořit jejich projekty v oblasti investic a reforem, a měly by být jakožto partneři zapojeny do koncipování a provádění opatření v rámci tohoto nástroje; |
| --- | --- |

34.

vítá Euroskupinou vypracovaný „Soubor podmínek pro rozpočtový nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost“ (ze dne 14. června 2019) a také záměr nově zvolené předsedkyně Komise zřídit tento nástroj pro eurozónu s cílem podporovat členské státy v eurozóně v reformách a investicích za účelem růstu i pro ty země, které do eurozóny chtějí vstoupit. S ohledem na dodržování zásady subsidiarity však očekává, že Komise nejprve předloží návrh definice „strukturálních reforem“, jež by byly způsobilé pro finanční podporu EU. Tyto reformy by měly mít evropskou přidanou hodnotu, souviset s oblastmi působnosti EU, přispívat k realizaci cíle soudržnosti, který je zakotven ve Smlouvách, a usilovat o podporu dlouhodobých investic, včetně zkvalitnění veřejné správy. Místní a regionální orgány by měly mít k tomuto nástroji přímý přístup, aby bylo možné podpořit jejich projekty v oblasti investic a reforem, a měly by být jakožto partneři zapojeny do koncipování a provádění opatření v rámci tohoto nástroje;

| 35. | vítá záměr nově zvolené předsedkyně Komise přeorientovat evropský semestr tak, aby se stal nástrojem, který bude zahrnovat cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje. Komise by během prvních 100 dnů svého funkčního období měla na základě svého diskusního dokumentu navrhnout dlouhodobou strategii pro růst a zaměstnanost, která bude zahrnovat cíle udržitelného rozvoje a na jejíž podobě a realizaci by se měly podílet místní a regionální orgány jakožto partneři; |
| --- | --- |

35.

vítá záměr nově zvolené předsedkyně Komise přeorientovat evropský semestr tak, aby se stal nástrojem, který bude zahrnovat cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje. Komise by během prvních 100 dnů svého funkčního období měla na základě svého diskusního dokumentu navrhnout dlouhodobou strategii pro růst a zaměstnanost, která bude zahrnovat cíle udržitelného rozvoje a na jejíž podobě a realizaci by se měly podílet místní a regionální orgány jakožto partneři;

| 36. | znovu vyjadřuje své přesvědčení, že závazek využít 25 % rozpočtu EU k boji proti změně klimatu se jeví jako nedostatečný k dosažení cílů Pařížské dohody. V příštím finančním rámci by se mělo usilovat o to, aby se zvýšila úroveň výdajů přispívajících k dekarbonizaci energetiky, průmyslu a dopravy a k přechodu na oběhové hospodářství na více než 30 %. Zároveň by měla být zlepšena uhlíková stopa rozpočtu EU, mimo jiné ukončením státní podpory fosilních paliv; |
| --- | --- |

36.

znovu vyjadřuje své přesvědčení, že závazek využít 25 % rozpočtu EU k boji proti změně klimatu se jeví jako nedostatečný k dosažení cílů Pařížské dohody. V příštím finančním rámci by se mělo usilovat o to, aby se zvýšila úroveň výdajů přispívajících k dekarbonizaci energetiky, průmyslu a dopravy a k přechodu na oběhové hospodářství na více než 30 %. Zároveň by měla být zlepšena uhlíková stopa rozpočtu EU, mimo jiné ukončením státní podpory fosilních paliv;

| 37. | pokládá za správné, že nově zvolená předsedkyně Komise klade důraz na to, aby bylo přijetím vhodných průmyslových strategií podpořeno dosažení klimatické neutrality v EU do roku 2050 a aby se osobám a regionům, které nejsilněji zasáhne společenský, sociálně-ekonomický a environmentální dopad strukturální transformace evropských uhelných regionů, pomohlo prostředky ve výši 4,8 miliardy EUR z nového fondu pro spravedlivou transformaci. Doporučuje, aby byl tento fond úzce propojen s programy politiky soudržnosti, ale aby byl financován z dodatečných zdrojů, a nikoli z rozpočtu politiky soudržnosti. Měl by rovněž regionům ponechat dostatečný manévrovací prostor, pokud jde o pravidla politiky hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

37.

pokládá za správné, že nově zvolená předsedkyně Komise klade důraz na to, aby bylo přijetím vhodných průmyslových strategií podpořeno dosažení klimatické neutrality v EU do roku 2050 a aby se osobám a regionům, které nejsilněji zasáhne společenský, sociálně-ekonomický a environmentální dopad strukturální transformace evropských uhelných regionů, pomohlo prostředky ve výši 4,8 miliardy EUR z nového fondu pro spravedlivou transformaci. Doporučuje, aby byl tento fond úzce propojen s programy politiky soudržnosti, ale aby byl financován z dodatečných zdrojů, a nikoli z rozpočtu politiky soudržnosti. Měl by rovněž regionům ponechat dostatečný manévrovací prostor, pokud jde o pravidla politiky hospodářské soutěže;

| 38. | poukazuje na to, že Evropský parlament v rozpočtovém procesu na rok 2020 navrhuje dvě přípravné akce týkající se uhelných regionů procházejících transformací. V této souvislosti se domnívá, že je naléhavě nutné připravit podmínky pro vytvoření fondu pro spravedlivou transformaci, aby bylo možné zajistit po roce 2020 co nejefektivnější decentralizovanou finanční a politickou podporu; |
| --- | --- |

38.

poukazuje na to, že Evropský parlament v rozpočtovém procesu na rok 2020 navrhuje dvě přípravné akce týkající se uhelných regionů procházejících transformací. V této souvislosti se domnívá, že je naléhavě nutné připravit podmínky pro vytvoření fondu pro spravedlivou transformaci, aby bylo možné zajistit po roce 2020 co nejefektivnější decentralizovanou finanční a politickou podporu;

| 39. | v souvislosti s příštím programem Kreativní Evropa zdůrazňuje, že je třeba nalézt odpovídající rovnováhu mezi přidělováním prostředků na velké, komplexní projekty na jedné straně a financováním opatření a činností zaměřených na místní a regionální úroveň (mj. ze strany malých a středních podniků) na straně druhé. Mimoto zdůrazňuje, že mezi priority příštího VFR musí být lépe začleněna kultura a kulturní dědictví, a to jak formou zohledňování v jiných programech a politikách, tak formou součinnosti s těmito programy a politikami; |
| --- | --- |

39.

v souvislosti s příštím programem Kreativní Evropa zdůrazňuje, že je třeba nalézt odpovídající rovnováhu mezi přidělováním prostředků na velké, komplexní projekty na jedné straně a financováním opatření a činností zaměřených na místní a regionální úroveň (mj. ze strany malých a středních podniků) na straně druhé. Mimoto zdůrazňuje, že mezi priority příštího VFR musí být lépe začleněna kultura a kulturní dědictví, a to jak formou zohledňování v jiných programech a politikách, tak formou součinnosti s těmito programy a politikami;

| 40. | upozorňuje na to, že v probíhajícím programovém období bylo z ESI fondů vyčleněno 14 miliard EUR na budování širokopásmové infrastruktury. To ovšem nevylučuje navýšení prostředků v rámci finančních nástrojů (jako je například úvěrové financování) ve spolupráci s Evropskou investiční bankou a jinými podpůrnými bankami; |
| --- | --- |

40.

upozorňuje na to, že v probíhajícím programovém období bylo z ESI fondů vyčleněno 14 miliard EUR na budování širokopásmové infrastruktury. To ovšem nevylučuje navýšení prostředků v rámci finančních nástrojů (jako je například úvěrové financování) ve spolupráci s Evropskou investiční bankou a jinými podpůrnými bankami;

| 41. | považuje návrh Komise vyčlenit v období 2021–2027 na program Digitální Evropa 9,2 miliardy EUR za naprosté minimum, neboť digitální soudržnost je nedílnou součástí územní soudržnosti, jak je definována ve Smlouvě o EU. Požaduje, aby byly odstraněny rozdíly v digitálních dovednostech a digitálních infrastrukturách v EU, a poukazuje na to, že je nutné vyčlenit značné množství finančních prostředků na rozvoj umělé inteligence; |
| --- | --- |

41.

považuje návrh Komise vyčlenit v období 2021–2027 na program Digitální Evropa 9,2 miliardy EUR za naprosté minimum, neboť digitální soudržnost je nedílnou součástí územní soudržnosti, jak je definována ve Smlouvě o EU. Požaduje, aby byly odstraněny rozdíly v digitálních dovednostech a digitálních infrastrukturách v EU, a poukazuje na to, že je nutné vyčlenit značné množství finančních prostředků na rozvoj umělé inteligence;

| 42. | v souvislosti s programem Práva a hodnoty požaduje, aby evropské orgány ve spolupráci s členskými státy podporovaly síť „evropských korespondentů“, jejichž prostřednictvím budou místní političtí představitelé informováni o aktuálním evropském dění, a budou tak moci co nejlépe plnit očekávání občanů. Přispěje se tím k tomu, aby se lidé začali více zajímat o evropské otázky; |
| --- | --- |

42.

v souvislosti s programem Práva a hodnoty požaduje, aby evropské orgány ve spolupráci s členskými státy podporovaly síť „evropských korespondentů“, jejichž prostřednictvím budou místní političtí představitelé informováni o aktuálním evropském dění, a budou tak moci co nejlépe plnit očekávání občanů. Přispěje se tím k tomu, aby se lidé začali více zajímat o evropské otázky;

| 43. | v souladu s postojem Evropského parlamentu k návrhu nařízení, kterým se zřizuje Azylový a migrační fond, opakuje svou výzvu, aby měly místní a regionální orgány a organizace, které je zastupují, přímý přístup k finančním prostředkům poskytovaným z fondu, který naváže na stávající Azylový, migrační a integrační fond, a opětovně upozorňuje na to, že je důležité důsledně uplatňovat zásadu partnerství. Zdůrazňuje, že je naléhavě nutné navýšit celkové finanční krytí tohoto fondu, aby bylo možné zajistit odpovídající prostředky na realizaci jeho cílů a vyvážený přístup k veškerým opatřením a politikám v oblasti migrace a integrace; |
| --- | --- |

43.

v souladu s postojem Evropského parlamentu k návrhu nařízení, kterým se zřizuje Azylový a migrační fond, opakuje svou výzvu, aby měly místní a regionální orgány a organizace, které je zastupují, přímý přístup k finančním prostředkům poskytovaným z fondu, který naváže na stávající Azylový, migrační a integrační fond, a opětovně upozorňuje na to, že je důležité důsledně uplatňovat zásadu partnerství. Zdůrazňuje, že je naléhavě nutné navýšit celkové finanční krytí tohoto fondu, aby bylo možné zajistit odpovídající prostředky na realizaci jeho cílů a vyvážený přístup k veškerým opatřením a politikám v oblasti migrace a integrace;

| 44. | v souladu s postojem Evropského parlamentu k návrhu nařízení, kterým se zřizuje nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci, požaduje, aby byly místní a regionální orgány zapojeny v rámci tematického pilíře (přičemž jim musí být přiznána stejně významná úloha jako občanské společnosti) a aby byly pro tento účel vyčleněny zvláštní prostředky ve výši 500 milionů EUR; |
| --- | --- |

44.

v souladu s postojem Evropského parlamentu k návrhu nařízení, kterým se zřizuje nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci, požaduje, aby byly místní a regionální orgány zapojeny v rámci tematického pilíře (přičemž jim musí být přiznána stejně významná úloha jako občanské společnosti) a aby byly pro tento účel vyčleněny zvláštní prostředky ve výši 500 milionů EUR;

| 45. | pověřuje předsedu, aby toto usnesení předložil Evropské komisi, Evropskému parlamentu, finskému předsednictví Rady a předsedovi Evropské rady. |
| --- | --- |

45.

pověřuje předsedu, aby toto usnesení předložil Evropské komisi, Evropskému parlamentu, finskému předsednictví Rady a předsedovi Evropské rady.

V Bruselu dne 8. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

USNESENÍ

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/7

---

Usnesení Evropského výboru regionů Evropský semestr 2019 a roční analýza růstu na rok 2020

(2020/C 39/02)

Předkládají politické skupiny ELS, SES, Renew Europe, EA a EKR

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

| — | s ohledem na sdělení Komise Roční analýza růstu na rok 2019 (1) a na evropský semestr 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Roční analýza růstu na rok 2019 (1) a na evropský semestr 2019,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. října 2018 Hospodářské politiky eurozóny a roční analýza růstu na rok 2019 (2) a na své stanovisko ze dne 10. dubna 2019 Evropský semestr a politika soudržnosti: sladění strukturálních reforem s dlouhodobými investicemi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. října 2018 Hospodářské politiky eurozóny a roční analýza růstu na rok 2019 (2) a na své stanovisko ze dne 10. dubna 2019 Evropský semestr a politika soudržnosti: sladění strukturálních reforem s dlouhodobými investicemi,

| — | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2019 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: roční analýza růstu na rok 2019 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2019 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: roční analýza růstu na rok 2019 (3),

| 1. | vítá skutečnost, že je roční analýza růstu na rok 2019 zaměřena na investice a reformy, jež mají podpořit udržitelný a inkluzivní růst, a to s cílem posílit konkurenceschopnost a soudržnost v rámci jednotlivých členských států a regionů a mezi nimi navzájem a koordinovat všechny investiční politiky EU, včetně politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že v zájmu zajištění pocitu spoluodpovědnosti za provádění strukturálních reforem v rámci evropského semestru a účinnosti těchto reforem je třeba formálně do tohoto procesu zapojit místní a regionální orgány v souladu se zásadami partnerství a víceúrovňové správy (4) a s návrhem VR na vypracování kodexu chování pro zapojení místních a regionálních orgánů do evropského semestru (5); |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na to, že se růst zpomaluje a v důsledku napětí v oblasti obchodu a rizika brexitu bez dohody vzniká nejistota, která odrazuje od investic. Z tohoto důvodu vyzývá EU, aby zvážila přijetí předběžných opatření na podporu investičních programů EU a těch oblastí, které by brexit bez dohody mohl postihnout nejvíce; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že výrazně klesly veřejné investice na vnitrostátní úrovni a že tyto investice zůstávají na příliš nízké úrovni, zejména v zemích, jichž se v největší míře dotkla krize. Poukazuje na to, že v době přísných rozpočtových omezení nedošlo u běžných výdajů zdaleka k takovému snížení jako u investic. Upozorňuje na to, že orgány na nižších úrovních správy, jež mají na starosti více než polovinu veřejných investic v EU, byly nuceny své investice nepřiměřeně snížit (6); |
| --- | --- |

4.

| 5. | žádá Komisi, aby s ohledem na plánovanou reformu Paktu o stabilitě a růstu, jež má proběhnout v roce 2020, předložila posouzení toho, jak byla od roku 2015 v rámci tohoto paktu využívána ustanovení o flexibilitě. Domnívá se, že by reforma Paktu o stabilitě a růstu měla vést ke stanovení jasnějších pravidel, která pomohou zamezit uplatňování procyklické fiskální politiky a umožní rozumným a udržitelným způsobem snížit zadlužení nejzranitelnějších ekonomik v kontextu nízké inflace, vyjmout prostředky vynaložené jednotlivými státy na spolufinancování programů politiky soudržnosti z výpočtu stropů v rámci tohoto paktu a zavést pro účetnictví veřejného sektoru tzv. zlaté pravidlo, které veřejným orgánům na všech úrovních poskytne potřebný fiskální prostor pro dlouhodobé investice, jež jsou nezbytné k zajištění udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že členské státy disponující příslušným fiskálním prostorem by měly činit veřejné investice nezbytné k posílení dlouhodobého růstu, což by snížilo makroekonomickou nerovnováhu v EU a v eurozóně; |
| --- | --- |

6.

| 7. | jednoznačně podporuje záměr nově zvolené předsedkyně Komise přeorientovat evropský semestr tak, aby se stal nástrojem, který bude zahrnovat cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v zásadě vítá skutečnost, že nově zvolená předsedkyně Komise hodlá předložit investiční plán pro udržitelnou Evropu s cílem podpořit v příštím desetiletí investice ve výši 1 bilionu EUR v každém koutě EU. VR však očekává, že bude blíže vyjasněno, jak bude tento plán souviset zejména s programem InvestEU a jakým způsobem má ovlivnit investice v regionech a městech EU. Podporuje rovněž úmysl nové předsedkyně předložit strategii zeleného financování; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pokládá za správné, že nově zvolená předsedkyně Komise klade důraz na to, aby bylo přijetím vhodných průmyslových strategií podpořeno dosažení klimatické neutrality v EU do roku 2050 a aby se prostřednictvím nového fondu pro spravedlivou transformaci pomohlo nejsilněji zasaženým osobám a regionům. Je toho názoru, že by tento fond měl především pomoci zmírnit společenský, sociálně-ekonomický a environmentální dopad strukturální transformace evropských uhelných regionů; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že Evropskou unií sjednané a uzavřené obchodní dohody by měly přispívat k naplňování cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že doporučení pro jednotlivé země jsou i nadále prováděna pomalým a nevyrovnaným tempem, a domnívá se, že je to mj. způsobeno absencí pocitu spoluodpovědnosti a nedostatečnou správní a institucionální kapacitou. Upozorňuje na to, že v roce 2019 bylo 137 dílčích doporučení, tedy jednotlivých doporučení obsažených v obecnějších doporučeních pro jednotlivé země, přímo či nepřímo určeno místním a regionálním orgánům nebo mělo územní dopad (oproti 120 dílčím doporučením v roce 2018). V současnosti se tedy jedná o 62 % všech dílčích doporučení na rok 2019 (7). 112 dílčích doporučení se týkalo překážek bránících investicím (v roce 2018 jich bylo 79), což pramení z toho, že byl letošní evropský semestr výrazněji zaměřen na investice. 26 dílčích doporučení bylo věnováno posílení správní kapacity místních a regionálních orgánů a bylo určeno 17 členským státům. Zdůrazňuje, že tato čísla dokládají, jak důležitou úlohu hrají místní a regionální orgány při plnění cílů evropského semestru, což se však v náležité míře neodráží v procesu jeho řízení; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že 55 dílčích doporučení, jež jsou obsažena v doporučeních pro jednotlivé země na rok 2019, se týkalo úlohy místních a regionálních orgánů při provádění evropského pilíře sociálních práv. Vzhledem k tomu, že sociální nerovnosti mají často svůj původ v regionálních rozdílech, je třeba, aby byly důkladně analyzovány ve zprávách o jednotlivých zemích a v národních programech reforem. Připomíná, že se VR ve spolupráci s Eurostatem podílel na metodické studii ohledně toho, jak vypracovat evropský regionální srovnávací přehled sociálních ukazatelů, který by se dal využít v rámci evropského semestru za účelem monitorování pokroku při provádění evropského pilíře sociálních práv. Žádá novou Komisi, aby tento proces nadále podporovala; |
| --- | --- |

12.

| 13. | oceňuje skutečnost, že Evropská komise provedla víceleté vyhodnocení provádění doporučení pro jednotlivé země, z něhož vyplývá, že bylo dosaženo alespoň nějakého pokroku u více než dvou třetin doporučení pro jednotlivé země, jež byla vydána do roku 2018 (8). Znovu však vyjadřuje politování nad tím, že stále nejsou dostatečně transparentní kritéria, na kterých je toto vyhodnocení založeno; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vítá pokyny pro programování ESI fondů na období 2021–2027, jež byly zahrnuty do zpráv o jednotlivých zemích (příloha D). Poukazuje nicméně na to, že v této souvislosti dosud nebyly dostatečně analyzovány regionální rozdíly. Důvodem je mj. to, že do přípravy této analýzy nebyly zapojeny místní a regionální orgány, jak ukázal průzkum, který VR uskutečnil bezprostředně po zveřejnění těchto zpráv; |
| --- | --- |

14.

| 15. | upozorňuje na to, že by v rámci evropského semestru měl být každoročně posuzován stav provádění investičních politik. Zdůrazňuje, že by do tohoto posouzení měly být od okamžiku zveřejnění zpráv o jednotlivých zemích zapojeny místní a regionální orgány prostřednictvím organizací, které je zastupují, a to rovněž v rámci dialogu mezi příslušným místopředsedou Komise a členskými státy; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že pokud nejsou místní a regionální orgány strukturovaným a trvalým způsobem zapojeny v průběhu celého evropského semestru, zejména co se týče sestavování a provádění národních programů reforem, vzniká tím asymetrie mezi semestrem, který je prováděn centralizovaně a shora, a politikou soudržnosti, která je prováděna decentralizovaně a ve sdíleném řízení. Navrhuje co nejdříve tento problém odstranit tím, že bude stávající kodex chování pro partnerskou spolupráci rozšířen na politický proces evropského semestru; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že národní program reforem je rovněž jediným dokumentem, jehož prostřednictvím každý členský stát Evropské unie Evropské komisi každoročně předkládá konkrétní politiky, které hodlá provádět za účelem dosažení společných cílů, udržitelnosti veřejných financí a strukturálních reforem, jakož i návrhy na splnění cílů v oblasti růstu a zaměstnanosti v souladu s doporučeními evropského semestru a desetiletými cíli strategie Evropa 2020. Regiony by se proto měly v plném souladu se zásadou víceúrovňové správy podílet na sestavování národního programu reforem. V některých členských státech se tak již děje, přičemž se národní program reforem využívá jako nástroj umožňující integrované plánování opatření na místní úrovni, a to i s ohledem na novinky zavedené nařízeními EU pro programové období 2021–2027 v zájmu harmonizace s evropským semestrem. V této souvislosti připomíná, že VR vypracoval evropský regionální srovnávací přehled sociálních ukazatelů (9), vítá návrh Komise doplnit do srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů v rámci evropského semestru regionální rozměr a doufá, že bude tento záměr co nejdříve realizován; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opětovně vyjadřuje politování nad tím, že Evropská komise ještě stále nestanovila definici „strukturálních reforem“ v rámci správy ekonomických záležitostí v EU a případné podpory prostřednictvím programů EU, jako je navrhovaný program na podporu reforem. V souladu se zásadou subsidiarity by měl být rozsah těchto strukturálních reforem způsobilých pro podporu ze strany EU omezen na strategické oblasti politiky, které jsou důležité pro realizaci cílů Smlouvy a přímo souvisejí s pravomocemi EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | očekává, že bude v rámci evropského semestru zajištěno, aby EU rozsáhle, koordinovaně a integrovaně reagovala na nepříznivé účinky demografických změn, a to především zvýšením účinnosti politiky soudržnosti a podporou regionálních strategií, zejména strategií zaměřených na rozvoj inteligentních a konkurenceschopných venkovských oblastí; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poukazuje na to, že v doporučeních pro jednotlivé země byl za určující faktor pro finanční stabilitu označen trh s bydlením a že v několika členských státech narůstá problém s nedostatkem přiměřeného a cenově dostupného bydlení. To je dalším důvodem k tomu, aby byla posouzena nutnost zavést evropský program v oblasti bydlení, který členským státům ponechá široký prostor pro vlastní uvážení v této oblasti, jež spadá do jejich působnosti (10); |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že multilateralismus a světový pořádek založený na pravidlech jsou v zájmu EU a je nutné je hájit. Proto vítá iniciativy, jejichž cílem je prosadit rovné podmínky a tvrdě zakročit vůči státům, které se snaží konkurovat prostřednictvím dumpingu, deregulace či subvencí. Upozorňuje však na to, že vnitřní pravidla EU v oblasti hospodářské soutěže jsou mnohem přísnější než pravidla mezinárodní, což může v globálním měřítku znevýhodnit evropské podniky; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se, že při sjednávání dohod o volném obchodu by měla být mj. zohledňována posouzení regionálního dopadu, jelikož by umožnila včas odhalit a kvantifikovat případný asymetrický dopad na jednotlivé evropské regiony, a tedy neprodleně přijmout opatření v rámci veřejné politiky; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podporuje výzvu Evropské rady (11) k přijetí integrovaného politického přístupu, co se týče prohloubení a posílení jednotného trhu, vypracování průmyslové politiky připravené na budoucnost, řešení digitální revoluce a zajištění spravedlivého a účinného zdanění; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vítá zprávu skupiny Evropské komise na vysoké úrovni pro budoucnost evropského průmyslu (12), v níž byla popsána dlouhodobá vize evropské průmyslové strategie a byl zdůrazněn regionální rozměr této strategie; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opětovně žádá, aby EU ve větší míře podporovala spolupráci na celoevropské a meziregionální úrovni, která by byla zaměřena na rozvoj synergií a dosažení kritického množství společných investic do zavádění inovací v průmyslových hodnotových řetězcích v celé Evropě a na využití potenciálu oběhového a uhlíkově neutrálního hospodářství; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je si vědom toho, že se konkurenceschopnost evropského hospodářství a průmyslu opírá o podnikatelský a inovační potenciál malých a středních podniků. Vyzývá Evropskou komisi a Radu k zohledňování zvláštních potřeb těchto podniků při navrhování dlouhodobých hospodářských strategií EU, včetně opatření určených k odstranění stávajících překážek bránících volnému pohybu zboží a služeb na jednotném trhu EU, které obzvláště omezují růst evropských malých a středních podniků; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že vylepšením procesu zadávání veřejných zakázek na místní a regionální úrovni by se značně zvýšila konkurenceschopnost a účinnost. Potvrzuje to i analýza VR, z níž vyplývá, že složitost stávajících pravidel pro zadávání veřejných zakázek a sklon řady členských států ukládat dodatečné povinnosti (tzv. gold-plating) zvyšuje pravděpodobnost chyb a s tím spojené riziko právních kroků, což má zase za následek, že se mnohé místní a regionální orgány ve svých strategiích v této oblasti přehnaně snaží vyhnout jakémukoliv riziku; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pověřuje předsedu, aby toto usnesení předložil Evropské komisi, Evropskému parlamentu, finskému předsednictví Rady a předsedovi Evropské rady. |
| --- | --- |

28.

V Bruselu dne 9. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Sdělení Komise ze dne 21. listopadu 2018 s názvem Roční analýza růstu na rok 2019: Pro silnější Evropu tváří v tvář celosvětové nejistotě, COM(2018) 770 final.

1

(2)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03900-00-00-res-tra-cs.docx/content.

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0201_CS.html.

3

(4)  Stanovisko Evropský semestr a politika soudržnosti: sladění strukturálních reforem s dlouhodobými investicemi, které bylo přijato jednomyslně na plenárním zasedání VR dne 10. dubna 2019, https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-05504-00-00-ac-tra-cs.docx/content.

4

(5)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-05386-00-00-ac-tra-cs.docx/content.

5

(6)  https://www.eib.org/attachments/efs/economic_investment_report_2018_key_findings_en.pdf.

6

(7)  VR, 2019 European Semester. Territorial Analysis of the Country-Specific Recommendations (Evropský semestr 2019. Územní analýza doporučení pro jednotlivé země)

7

2019 European Semester. Territorial Analysis of the Country-Specific Recommendations

(https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/welcome.aspx#).

(8)  Sdělení Komise o doporučeních pro jednotlivé země na rok 2019, s. 3.

8

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?qid=1560257977630&uri=CELEX%3A52019DC0500.

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/European%20Regional%20Social%20Scoreboard/European-Regional-Social-Scoreboard.pdf?_cldee=bWF0dGhpZXUuaG9ybnVuZ0Bjb3IuZXVyb3BhLmV1&recipientid=contact-09d0f0455cf2e4118a29005056a05119-28d790990cbf4dcc890968d369dec000&esid=8685471a-6dd4-e911-8116-005056a043ea.

9

(10)  Usnesení VR Návrhy Evropského výboru regionů pro nový legislativní mandát Evropské unie, 27. června 2019, odstavec 20, https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-02550-00-01-res-tra-cs.docx/content.

10

(11)  Viz závěry Evropské rady ze dne 20. června 2019, https://www.consilium.europa.eu/media/39940/20-21-euco-final-conclusions-cs.pdf.

11

(12)  Zpráva byla zveřejněna dne 26. června 2019, https://ec.europa.eu/growth/industry/policy/industry-2030_en#vision2030.

12

---

STANOVISKA

Výbor regionů

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/11

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Doporučení pro úspěšné koncipování strategií regionálního rozvoje po roce 2020

(2020/C 39/03)

| Zpravodaj | : | Adam Struzik (PL/ELS), maršálek Mazovského vojvodství |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Adam Struzik (PL/ELS), maršálek Mazovského vojvodství

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | předkládá doporučení pro úspěšné koncipování strategií regionálního rozvoje po roce 2020, přičemž vychází z analýzy specifické strategické situace regionů, zohledňuje výzvy, před nimiž regiony stojí, a využívá dosavadních zkušeností s politikou soudržnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že uvedená doporučení zahrnují pouze prioritní investiční oblasti a rámcové podmínky pro účinné strategie regionálního rozvoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na to, že s ohledem na skutečné potřeby musí mít místní a regionální orgány jasně definované střednědobé a dlouhodobé strategie rozvoje založené jak na očekávaných trendech a výzvách, tak na specifických rysech jejich území; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že základem strategického územního plánování (regionu, kraje, okresu či obce) je optimalizace procesů fungování a rozvoje daného území spočívající v udržitelné transformaci regionálních faktorů a zdrojů na zboží a služby; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na to, že strategie rozvoje jsou jedním ze základních nástrojů regionální a místní správy. Jedná se o dokumenty, které určují směr pro rozhodnutí a opatření, jejichž cílem je definování cílů a priorit výrazně propojených s vizí rozvoje Evropy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konstatuje, že strategie regionálního rozvoje a strategie pro inteligentní specializaci jsou v tomto ohledu důležitým nástrojem, který v souladu s konkrétním místním přístupem k hospodářskému, sociálnímu a územnímu rozvoji zajistí synergie a vzájemné doplňování mezi jednotlivými odvětvovými nástroji a zapojí zúčastněné strany; |
| --- | --- |

6.

| 7. | upozorňuje na nesoulad evropského semestru s cíli politiky soudržnosti. Politika soudržnosti je samostatnou politikou, přičemž je nutné mít neustále na paměti cíl stanovený ve Smlouvě (hospodářská, sociální a územní soudržnost). To vyžaduje pozornost pro míru relevance mezi doporučeními pro jednotlivé země a programy soudržnosti na jedné straně a významem spolupráce mezi vnitrostátními, regionálními a místními orgány, jak pokud jde o národní programy reforem, tak o programy soudržnosti na druhé straně; |
| --- | --- |

7.

Doporučení č. 1: Strategické regionální plánování jako výchozí bod slibného rozvoje

| 8. | připomíná, že posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Evropské unie je jedním z hlavních cílů EU opírajícím se o Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU); |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že politika soudržnosti by měla spojovat strategické cíle v oblasti řešení výzev na evropské i celosvětové úrovni s dlouhodobými strategiemi regionálního a místního rozvoje v členských státech a jejich prováděním v praxi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že mnoho výzev, jimž města a regiony čelí, má výrazný územní rozměr, neboť jejich dopad přesahuje administrativní území a hranice. Poznamenává tedy, že výzvy spojené s rozvojem nemůže řešit správní orgán, který je odpovědný pouze za jednotlivé území, ale že každý z nich má naprostou nezávislost při určování politických směrů rozvoje a vize pro své území, a to v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU); |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje význam územních strategií pro integrované a koordinované zaměření investic. „Integrované“ znamená, že na dosažení cílů daného území spolupracují všechny úrovně správy, a to od místní až po evropskou, „koordinované“ znamená, že k týmž dohodnutým územním cílům přispívají různé zdroje financovaní, jež se vzájemně doplňují; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že je velmi důležité opírat finanční a strategická rozhodnutí o aktuální ukazatele sociálně-ekonomického rozvoje. Návrhy finančního výhledu na období 2021–2027 jsou založeny na údajích za období 2014–2016, což výrazně zkresluje obraz současné sociálně-ekonomické situace v regionech. K provedení analýz by se měly brát v úvahu pouze ukazatele z období posledních tří let předcházejících finančnímu období, tj. z let 2017–2019; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že při utváření budoucí rozvojové politiky je třeba zohlednit stávající statistické dělení, zejména s ohledem na víceletý finanční rámec Evropské unie (VFR) pro finanční výhled na období 2021–2027 a následující. Vyzývá proto Komisi, aby při vypracování VFR důkladně zohlednila svůj přístup v této oblasti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poukazuje na to, že do činností zaměřených na změnu přístupu a provádění doporučení je třeba zapojit Eurostat, který by měl zintenzivnit své úsilí o zdokonalení sběru a zpracování dat, jež pomáhají s přizpůsobením se novým potřebám a zlepšují spolupráci, a také o účinnější získávání dat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | připomíná, že HDP je měřítkem výroby a nikoli environmentální udržitelnosti, účinnosti využívání zdrojů, sociálního začlenění a sociálního pokroku obecně. V této souvislosti poukazuje na to, že je nutné doplnit další ukazatele, které budou spravedlivěji a jasněji měřit kvalitu životní úrovně a doplní HDP; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá k vytvoření jasných a měřitelných ukazatelů, jež by zohledňovaly změnu klimatu, biologickou rozmanitost, účinnost využívání zdrojů a sociální začlenění. Dále vyzývá k vypracování ukazatelů, které by se více zaměřily na situaci domácností a odrážely by jejich příjmy, spotřebu a bohatství; |
| --- | --- |

16.

Doporučení č. 2: Cíle udržitelného rozvoje jako základ dlouhodobé strategie měst a regionů

| 17. | připomíná, že jak strategie Evropa 2020, tak společný strategický rámec poskytly rámec a hlavní zásady pro přípravu dohod o partnerství a programů v oblasti politiky soudržnosti na období 2014–2020, zejména koordinaci mezi evropskými strukturálními a investičními fondy (ESI fondy) a dalšími nástroji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na to, že je třeba vypracovat rámec dlouhodobé politiky na úrovni Evropské unie, který by nahradil strategii Evropa 2020 a umožnil vypracovat vnitrostátní a regionální či místní strategie přispívající k dosažení cílů udržitelného rozvoje, a to při zohlednění výhod vytváření i přeshraničních partnerství při řešení společných výzev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vítá diskusní dokument EU „Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030“ a vyzývá Komisi a Evropskou radu, aby uznaly provádění akčního programu pro udržitelný rozvoj do roku 2030 a jeho 17 cílů udržitelného rozvoje za prioritu politického programu a zastřešující cíl příštího strategického plánu EU na období 2019–2024 a poté; |
| --- | --- |

19.

| 20. | připomíná, že provádění cílů udržitelného rozvoje a související politické strategie by měly být stanoveny v souladu se zásadou víceúrovňové správy se zapojením všech úrovní správy a příslušných zainteresovaných stran, aby byl vytvořen soubor přizpůsobených cílů na vnitrostátní, regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poukazuje na to, že 17 cílů udržitelného rozvoje nezahrnuje specifický regionální cíl, který by souvisel s cíli SFEU, totiž se zajištěním vyváženého regionálního rozvoje v Evropské unii a snižováním rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů, aby žádný z nich nezůstal pozadu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | doporučuje, aby města a regiony při vypracovávání strategií regionálního nebo místního rozvoje zohledňovaly jako hlavní zásadu cíle udržitelného rozvoje, zejména s ohledem na to, že je stále třeba vypracovat strategii pro udržitelnou Evropu do roku 2030. Rovněž je zapotřebí, aby města a regiony jakožto subjekty s rozhodovací pravomocí, které jsou nejblíže občanům, podnikům a místním komunitám, přizpůsobily cíle udržitelného rozvoje specifickým rysům daného území; |
| --- | --- |

22.

Doporučení č. 3: Města a regiony by měly své strategie regionálního rozvoje založit na důkladném výhledovém posouzení

| 23. | zdůrazňuje, že v zájmu vypracování účinných strategií regionálního rozvoje by měly být zohledněny budoucí trendy. Důležitými nástroji pro utváření budoucí regionální politiky jsou proto dlouhodobé plánování, prognózy a další strategické prognostické metody; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že má-li být dosaženo úspěchu na úrovni celé EU, je nezbytné propojit strategie regionálního rozvoje na období po roce 2020 s novou územní agendou; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konstatuje, že hlavní budoucí výzvy v oblasti rozvoje, jimiž je třeba se zabývat v rámci regionálních strategií, souvisejí s hlavními trendy a environmentálními změnami, což bude mít významné důsledky pro hospodářství a společnost ve všech regionech Evropské unie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že technologické změny budou mít významný dopad na sociálně-ekonomický rozvoj vzhledem k tomu, že technologie zahrnující automatizaci a strojové učení mohou podstatným způsobem ovlivnit trhy práce. Mnoho vznikajících technologií může být navíc prospěšných pro venkovské oblasti díky tomu, že omezí jejich problémy související s nízkou hustotou obyvatelstva a velkými vzdálenostmi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na to, že pro využívání nových technologií je nezbytné vytvořit základní technickou infrastrukturu. Mnohé z výhod vznikajících technologií se však neprojeví automaticky, ale je k tomu zapotřebí doplňujících politik, aby se například zajistilo, že lidé budou mít odpovídající dovednosti v souvislosti s využíváním technologií; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že je nutné plně provést evropský pilíř sociálních práv. Přestože je sociální pokrok v Evropské unii viditelný, zásady sociálního pilíře musí být lépe uplatňovány na všech úrovních správy. Zde má význam sociální fond, který tvoří spojení mezi ambicemi sociálního pilíře a regionálními potřebami opatření k regionálnímu rozvoji a investic do něj, např. co se týče zajištění nezbytných dovedností; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sleduje aktuální vývoj na trhu práce související s digitalizací a v souvislosti s tím vyzývá k zajištění nových obchodních modelů, které neporušují práva zaměstnanců, a nových forem zaměstnávání, jež zaručují náležitou odměnu, sociální zabezpečení a ochranu před diskriminací; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poukazuje na to, že je nutné posílit soudržnost územního plánování, a to s ohledem na aspekty přizpůsobení se změně klimatu. Připomíná také, že územní plánování je klíčem ke zmírnění rizik vyplývajících z nárůstu extrémních meteorologických jevů a živelních katastrof; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje důležitou úlohu zelené a modré infrastruktury při zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a při zastavení úbytku biologické rozmanitosti. Dále vyzývá členské státy a regionální a místní orgány, aby biologickou rozmanitost zohledňovaly při rozhodování a ve strategických dokumentech; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyjadřuje politování nad tím, že z nařízení o společných ustanoveních byl odstraněn Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV). Spolu s rozdílnými ustanoveními v odvětvových nařízeních to ztíží koordinaci opatření souvisejících s přizpůsobením se změně klimatu a s biologickou rozmanitostí, jakož i koordinaci celkových strategií mezi různými fondy a struktur spolupráce na regionální úrovni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že je třeba vzít v úvahu dopad na životní prostředí od počátku strategického plánování infrastruktury a také řádně uplatňovat příslušné strategické environmentální přezkumy a posouzení dopadu na životní prostředí, což zároveň přispěje k menším problémům v pozdější fázi schvalování a provádění projektu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | upozorňuje, že v územním přístupu musí být zohledněny regionální a místní identity, a připomíná, že jednotlivé komunity mají v souladu se svými specifickými územními, sociálními a kulturními rysy přímou odpovědnost a pravomoc při určování politik. Je třeba poznamenat, že každý region má své jedinečné vlastnosti, které jsou důležitým faktorem z hlediska rozvoje a zvládání krizí; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kritizuje skutečnost, že strategie Evropa 2020 týkající se dalšího rozvoje Evropské unie nezohlednila kulturu. Výbor proto vyzývá k tomu, aby byla kultura spolu s jejími institucemi a místy považována za strategickou oblast příští strategie a plánování politiky. V této souvislosti vyzývá regiony, které své kulturní dědictví vnímají jako obzvláště silnou výhodu, aby tuto skutečnost zohlednily ve strategiích pro inteligentní specializaci; |
| --- | --- |

35.

Doporučení č. 4: Investice do budování institucionálních a správních kapacit jako podmínka pro účinné veřejné výdaje

| 36. | zdůrazňuje, že úspěšná integrovaná tvorba politiky rozhodujícím způsobem závisí na kvalitě vnitrostátních a regionálních správních orgánů a že institucionální a správní kapacita je klíčovým faktorem řádného řízení programů ESI fondů, ale také důležitým faktorem přispívajícím k hospodářské prosperitě jako celku; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdůrazňuje, že podle mnoha studií souvisí účinnost veřejných výdajů více s řádnou správou a výkonností institucí než s makroekonomickými faktory. Návratnost investic proto přímo závisí na úrovní investic, ale také na kvalitě řízení; |
| --- | --- |

37.

| 38. | považuje vedení (a obecně řízení) za klíčový prvek pro úspěšné provádění strategií regionálního a místního rozvoje. Podotýká proto, že jak Evropská unie, tak města a regiony potřebují vedoucí představitele, kteří se nebojí definovat vizi rozvoje svých území a předložit ji v rozvojových strategiích. Činnost regionálních orgánů je pro rozvoj regionu nezbytnou podmínkou; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá k odpovídající podpoře rozvoje digitálních dovedností a kompetencí občanů na všech úrovních vzdělávání. Uznává, že je nezbytné rozvíjet digitální dovednosti pracovníků v Evropské unii, aby bylo možné čelit transformaci trhu práce a vyhnout se mezerám v dovednostech či jejich nesouladu; |
| --- | --- |

39.

Doporučení č. 5: Podpora součinnosti mezi fondy a dalšími subjekty

| 40. | připomíná, že politika soudržnosti musí stejně jako všechny politiky Evropské unie přispívat k dosažení klíčových cílů zakotvených ve Smlouvách. Platí také, že ostatní politiky Evropské unie musí rovněž přispívat k dosažení cílů Smlouvy v oblasti politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | konstatuje, že nehledě na konkrétní poslání jednotlivých ESI fondu, které jsou zakotveny ve Smlouvě a jsou i nadále relevantní, mohou společně dosáhnout cílů politiky soudržnosti a každý z těchto fondů přispívá k dosažení poslání jiných fondů; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdůrazňuje, že v zájmu zajištění součinnosti a zvýšení dopadu a účinnosti různých nástrojů je zásadní přizpůsobit strategie a opatření i spolupráci mezi různými subjekty od nejranějších fází procesu plánování; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poukazuje na význam transparentnosti a strategického využívání veřejných zakázek na všech úrovních správy, zejména pokud jde o jasná a jednoznačná pravidla. Při tom je třeba se vyvarovat rozdílů mezi členskými státy, různými úrovněmi správy nebo mezi členskými státy a Evropskou komisí a také minimalizovat administrativní zátěž; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnívá se, že iniciativy, strategie, akční plány a partnerství veřejného a soukromého sektoru prováděné v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství, umění a matematiky (STEAM) na místní a regionální úrovni mohou hrát důležitou úlohu při snižování rozdílů v rozvoji napříč Evropou. Přistupovat ke vzdělávání v oblasti STEAM jako k místní a regionální prioritě a upřednostňovat iniciativy v oblasti spolupráce a investic, pokud jde o jejich rozvoj, může významně přispět ke snížení škodlivých účinků „odlivu mozků“; |
| --- | --- |

44.

Doporučení č. 6: Územní spolupráce na funkčních územích

| 45. | konstatuje, že správní hranice se často neshodují s hospodářskými vazbami na celém území. Mohou například existovat důležitá spojení mezi městy a okolními pásy, z nichž se dojíždí, mezi venkovskými a městskými oblastmi nebo mezi sousedními regiony v různých zemích; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že u téměř každé otázky týkající se rozvoje přesahuje územní dopad dané území a správní hranice a že rozhodnutí na různých úrovních musí být přijímána společně. Těmto rozhodnutím musí předcházet společný dialog od samého počátku hledání odpovědí na dané otázky; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poukazuje na to, že zvláštní pozornost by měla být věnována i situaci vzdálených, okrajových, řídce osídlených a izolovaných či pohraničních regionů nebo regionů, jež se potýkají se zvláštními výzvami – zejména horských a ostrovních – a jejichž rozvoj v některých případech zaostává, zejména pokud jde o zlepšení jejich propojení a rozvíjení vazeb mezi nimi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | doporučuje vypracovat společné strategie pro funkční oblasti a co nejvíce přizpůsobit příslušné strategie a programy; |
| --- | --- |

48.

Doporučení č. 7: Projekty spolupráce se sousedními vnitrostátními nebo regionálními programy evropských strukturálních a investičních fondů

| 49. | doporučuje, aby řídící orgány plně využívaly možností, které nabízí nařízení o společných ustanoveních pro politiku soudržnosti (čl. 57 odst. 4 návrhu Evropské komise), za účelem plánování projektů meziregionální nebo přeshraniční spolupráce s regionálními programy ESI fondů s cílem zabývat se přeshraničními funkčními oblastmi. Při zpracování těchto projektů je rovněž nutná úzká koordinace s příslušnými programy Interreg, aby se zajistila doplňkovost a zabránilo se zdvojování činností; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opakuje svoji podporu navrhovanému evropskému přeshraničnímu mechanismu, který by byl nanejvýš důležitý pro odstranění překážek a problematických míst v přeshraniční spolupráci; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdůrazňuje, že je důležité, aby Evropská unie zahájila skutečnou strategii v oblasti kulturní diplomacie. Za tímto účelem je nezbytné podporovat komunikaci a umělecké a kulturní výměny mezi regiony Evropské unie, zejména nejvzdálenějšími regiony, a třetími zeměmi, mimo jiné prostřednictvím opatření, která usnadní cesty umělců do třetích zemí a představení jejich tvorby v těchto zemích a naopak; |
| --- | --- |

51.

Doporučení č. 8: Podpora územního přístupu prostřednictvím plného využití potenciálu integrovaných nástrojů, jako jsou komunitně vedený místní rozvoj (CLLD) a integrované územní investice (ITI)

| 52. | zdůrazňuje, že posílení soudržnosti na regionální a místní úrovni – a to i přes hranice – vyžaduje přístup zdola nahoru zaměřený na konkrétní území s cílem vypracovat vhodná řešení v praxi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | doporučuje, aby byly v rámci všech programů vypracovány územní strategie. V této souvislosti zdůrazňuje přidanou hodnotu programů financovaných z více fondů a vyzývá k širšímu využívání územních nástrojů ve funkčních oblastech; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje úlohu komunitně vedeného místního rozvoje jakožto specifického nástroje využitelného na nižší než regionální úrovni a doplňujícího jiné druhy podpory na místní úrovni; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poukazuje na to, že účast, konzultace a spolupráce místních společenství a všech místních veřejných a soukromých subjektů představují osobitou přidanou hodnotu CLLD a zajišťují tak využití místních a specializovaných znalosti a zohlednění specifických potřeb jednotlivých oblastí; |
| --- | --- |

55.

| 56. | upozorňuje na důležitou úlohu inteligentní specializace při posilování regionálních inovačních systémů, při výměně znalostí mezi regiony a při zvyšování součinnosti, zejména s evropským financováním výzkumu. |
| --- | --- |

56.

V Bruselu dne 8. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

STANOVISKA

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/16

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Lepší komunikace v oblasti politiky soudržnosti

(2020/C 39/04)

| Zpravodaj | : | Adrian Ovidiu Teban (RO/ELS), starosta města Cugir |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Adrian Ovidiu Teban (RO/ELS), starosta města Cugir

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | poukazuje na to, že politika soudržnosti představuje asi třetinu rozpočtu EU a na programové období 2014–2020 bylo vyčleněno 351 miliard EUR. Tato částka poskytuje dlouhodobý investiční rámec pro regiony a členské státy a nabízí spolehlivější plánování ve srovnání s vnitrostátními ročními nebo dvouletými rozpočty; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatuje, že větší viditelnost fondů ESI může přispět ke zlepšení vnímání, pokud jde o účinnost politiky soudržnosti, a posílit důvěru občanů v evropský projekt; nezbytnou podmínkou je však soudržný komunikační kanál, a to nejen směrem shora dolů, pokud jde o konkrétní výsledky fondů ESI, ale též zdola nahoru, a to s cílem informovat místní orgány a zúčastněné strany o možnostech financování, čímž se navíc zvýší účast veřejnosti na prováděcích postupech; |
| --- | --- |

2.

| 3. | v zásadě platí, že by komunikace měla být nedílnou součástí tvorby a provádění politik. Informovanost o místních projektech financovaných EU v řadách příjemců a občanské společnosti má zásadní význam navzdory tomu, že v konkrétních regionech jsou částky financování různé, a lze jí dosáhnout pouze společným úsilím na všech příslušných úrovních veřejné správy. Model víceúrovňové správy a zásada partnerství, obojí založené na posílené koordinaci mezi orgány veřejné moci, hospodářskými a sociálními partnery a občanskou společností, mohou přispět k účinnějšímu sdělování cílů a výsledků politik EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že řídicí orgány operačních programů financovaných z evropských strukturálních a investičních fondů (fondy ESI) musí komunikovat o cílech, možnostech financování a výsledcích programů a projektů politiky soudržnosti; jedná se proto o klíčový úkol pro řídicí orgány a příjemce v členských státech – musejí se zabývat otázkami, jako například jaké se nabízejí možnosti investic nebo jak může příjemce postupovat při řešení otázek publicity nebo kdo je v současnosti příjemcem financování a za jakým účelem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatuje, že politika soudržnosti EU a využívání jejích fondů jsou doprovázeny požadavky týkajícími se informování a zveřejňování, což znamená, že vnitrostátní a regionální orgány pověřené prováděním i koneční příjemci mají právní povinnost provádět komunikační činnosti. Tyto požadavky se za poslední tři desetiletí vyvinuly od jednoduchých informačních opatření, jako jsou pamětní desky, k propracovanějším komunikačním strategiím, které zahrnují víceleté strategie, roční plány, minimální požadavky a hodnocení, která mají být prováděna pro každý operační program; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že informování případných příjemců o možnostech financování je nutnou součástí řízení programu. K zajištění toho, aby se v rámci politiky soudržnosti investovalo do těch nejvýznamnějších a nejinovativnějších projektů, je třeba informovat co nejširší publikum možných příjemců; toho nelze dosáhnout pouze upozorňováním na investiční příležitosti, ale také poukazováním na dosažené výsledky a osvědčené postupy; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že jak se ukázalo, politika soudržnosti EU má pozitivní dopad na hospodářství i na životy občanů, vyjadřuje však politování nad tím, že výsledky nebyly vždy náležitě sdělovány a informovanost o jejích pozitivních účincích byla i nadále v průběhu uplynulého desetiletí setrvale nízká – podle bleskového průzkumu Eurobarometr z roku 2017 pouze 35 % občanů EU slyšelo o spolufinancovaných projektech EU v oblasti, kde žijí. Lidé, kteří se o těchto projektech dozvěděli, nicméně uvádějí, že dopad na rozvoj jejich regionu byl pozitivní (78 %); |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatuje, že podle téhož průzkumu Eurobarometr je informování o evropských politikách soudržnosti stále nedostatečné a informační zdroje nebývají dostatečně diverzifikovány. Obecně by měl být v příštím programovém období sahajícím za rok 2020 kladen mnohem větší důraz na digitální komunikaci; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje nerovnoměrný pokrok, kterého bylo dosaženo napříč členskými státy, pokud jde o zefektivnění správních postupů z hlediska širší mobilizace a zapojení regionálních a místních partnerů, včetně hospodářských a sociálních partnerů a rovněž zástupců občanské společnosti, a zdůrazňuje význam účasti veřejnosti a sociálního dialogu. Stojí za povšimnutí, že nejvyšší vnímaná priorita je připisována investicím do regionů s vysokou nezaměstnaností. Nejvýznamnější oblasti investic regionální politiky EU by měly být zaměřeny na vzdělávání, zdravotnictví nebo sociální infrastruktury, které se považují za nejdůležitější oblasti investic. Kromě toho „politika soudržnosti je hlavním investičním nástrojem EU na podporu regionů a měst při provádění cílů udržitelného rozvoje“; tento přístup je nutnou podmínkou pro rozšíření „lokalizace“ cílů udržitelného rozvoje a pro podporu jejich provádění prostřednictvím politiky soudržnosti (1), která razí cestu přechodu od lineárního hospodářství k oběhovému (2); |
| --- | --- |

9.

| 10. | poukazuje na to, že jednotlivé skupiny obyvatelstva a regiony mohou politiku soudržnosti vnímat různě a podporovat EU v různé míře. Je však zapotřebí více důkazů, abychom v tomto ohledu mohli dospět k jednoznačným závěrům. K tomuto účelu budou požadovány informace o reprezentativních vzorcích osob ze všech regionů EU. Má-li tedy být určitý průzkum Eurobarometr reprezentativní pro všechny regiony EU (NUTS 2 nebo obdobné), navrhuje, aby do něj byly zahrnuty otázky týkající se vnímání politiky soudržnosti a podpory občanů evropskému projektu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že je třeba zlepšit znalosti o dopadu, který má vnímání politiky soudržnosti EU ze strany občanů na jejich podporu procesu budování Evropy. To má zásadní význam pro předběžné hodnocení účinnosti konkrétních komunikačních politik zaměřených na podporu pozitivního postoje k politice soudržnosti a k EU jako celku. Navrhuje proto, aby byly do týchž standardních průzkumů Eurobarometr zahrnuty specifické otázky týkající se podpory EU a vnímání politiky soudržnosti EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že ke zvýšení informovanosti nemusí přispět jen hospodářské faktory. Jednotlivé složky analýzy odhalily skupiny občanů, jejichž informovanost o politikách (soudržnosti) EU má zřejmě přímou souvislost s jejich ztotožněním s Evropskou unií jako s politickým celkem. Rovněž se zdá, že existuje pozitivní vazba mezi mírou informovanosti o některých politikách EU, včetně politiky soudržnosti, a mírou účasti v evropských volbách. Obdobně se také zdá, že veřejnost vykazuje větší informovanost o evropských politikách (soudržnosti) tam, kde existuje silný pocit sounáležitosti s Evropskou unií a ztotožnění se společnou evropskou historií a kulturou. Z těchto důvodů je důležité zlepšit a zintenzivnit komunikaci o výsledcích politiky soudržnosti EU s cílem posílit politickou legitimitu Evropské unie a pocit sounáležitosti evropských občanů vůči společnému projektu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rovněž zdůrazňuje, že komunikace o politice soudržnosti není povinností jen Evropské komise, nýbrž se jedná spíše o odpovědnost všech subjektů, které mají prospěch z politiky soudržnosti, a to i členských států a místních orgánů; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zastává názor, že je třeba komunikovat o politice soudržnosti jinak – což znamená nutnost zacílit na širší publikum, a ne jen na zúčastněné strany. Cílená komunikace by se měla zaměřit na širokou veřejnost a tato komunikace musí mezi lidmi rezonovat: musí vyprávět příběhy o dopadech na místní občany, nikoliv jen chrlit čísla nebo grafy týkající se vzdálených trhů práce nebo problémů se vzdálenou infrastrukturou a vzdáleného obyvatelstva. Měla by se soustředit na úlohu, kterou plní EU jako úroveň správy v životech lidí, a nikoli na informování veřejnosti o řadě různých fondů a projektů. Je nutné konstatovat, že důvěra ve zprostředkovatele informací má přinejmenším stejný význam jako sdělení samotné. Důvěra veřejnosti v místní a regionální orgány je vyšší než důvěra ve vnitrostátní vlády nebo v EU. Regionální a místní politici proto mohou plnit rozhodující úlohu, a členové VR jako „vyslanci Evropy v regionech, městech a obcích“ by zejména měli jít příkladem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že je nutná cílená komunikace. Vyznění této cílené komunikace se musí soustředit na „místní aspekty“ a musí být emotivní, protože statistické údaje se občanů tolik nedotýkají. V zájmu lepší komunikace by měl být uplatňován přístup založený na víceúrovňové správě. V posledním průzkumu Eurobarometr se 55 % respondentů domnívá, že by rozhodnutí měla být přijímána na nižší než celostátní úrovni, přičemž téměř třetina (30 %) se vyslovila pro regionální úroveň, čtvrtina (25 %) upřednostnila místní úroveň a téměř každý pátý respondent vyjádřil názor, že by tato rozhodnutí měla být přijímána na evropské úrovni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že je nutné zapojit se do trvalejšího dialogu s občany a častěji je zapojovat do rozhodování, což může zajistit odpovědnost a legitimitu provádění politiky soudržnosti. V tomto smyslu je vhodné v rámci 5. cíle pro období 2021–2027 – „Evropa bližší občanům“ – lépe využít stávajících zkušeností s komunitně vedeným místním rozvojem a participativním sestavováním rozpočtu na místní úrovni, a také dalších metod zaměřených na zvýšení účasti občanů. Jednou z cest, jak zvyšovat pozitivní povědomí o přínosech Evropské unie pro každodenní život občanů, by mohlo být zapojení členů VR a dalších zvolených místních zástupců do informačních kampaní Evropské komise o politice soudržnosti; |
| --- | --- |

16.

Výzva, kterou představuje viditelnost

| 17. | konstatuje, že větší viditelnost fondů ESI může přispět k lepšímu vnímání Evropské unie a k obnovení důvěry veřejnosti v evropské politiky; |
| --- | --- |

17.

| 18. | následně poukazuje na to, že vzestup euroskepticismu a politických stran, které se staví proti integraci EU, je rovněž spjat s vnímáním ekonomických, sociálních a územních nerovností. Politika soudržnosti je účinným nástrojem propagace „územní odolnosti“ coby součásti řešení, pokud jde o politickou reakci, a opatření na podporu komunikace o pozitivních dopadech na regiony a lidské životy se stala nutností; |
| --- | --- |

18.

| 19. | navrhuje, aby se operační programy zaměřily na lidské potřeby, tedy nikoliv na jednosměrnou komunikaci „určenou lidem“, ale především na obousměrnou komunikaci „s lidmi“. V této souvislosti Výbor zdůrazňuje význam dohod o partnerství, které stanoví mechanismy pro dialog s občany při návrhu intervencí spolufinancovaných politikou soudržnosti EU ve všech fázích přípravy, provádění a hodnocení operačních programů, včetně doporučení, aby členské státy zapojovaly místní orgány ve všech fázích; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vybízí k osvojování demokratických inovací, jako je participativní sestavování a projednávání rozpočtu (komise, panely a průzkumy) s cílem umožnit místním obyvatelům promlouvat do tohoto procesu, a tím radikálně změnit způsob zapojování občanů do mechanismu komunikace; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poukazuje na to, že za viditelnost investic politiky soudržnosti nese společnou odpovědnost Evropská komise a členské státy a že příslušné místní a regionální orgány by se měly podílet na formulování účinných strategií komunikace; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzývá Evropskou komisi, aby se poučila z úspěšné komunikace související s malými projekty a projekty „people-to-people“ financovanými EU v příhraničních regionech. Konstatuje, že lidé, kteří se těchto projektů účastní, jsou velice angažovaní a přispívají k účinnému komunikování o výsledcích projektů; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vítá návrh, předložený v rámci legislativního balíčku o nové politice soudržnosti, na jmenování vnitrostátních komunikačních pracovníků za účelem integrovaného řízení viditelnosti činností souvisejících s regionálním EFRR, Evropským sociálním fondem a Fondem soudržnosti, Azylovým a migračním fondem, Fondem pro integrovanou správu hranic a Fondem pro vnitřní bezpečnost. V témže ohledu je třeba co nejlépe využívat jiné budoucí programy EU, které jsou viditelné na místní úrovni, např. program Horizont Evropa, InvestEU atd., jakož i informační střediska Europe Direct; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnívá se, že využívání platforem vytvořených podle modelu přístupu REFIT ke kontaktu s občany EU na základě jednoduchých řešení IKT umožní účinnější provádění politiky, jež bude v souladu s očekáváními společnosti. V této oblasti mají značné zkušenosti místní orgány, které již nyní využívají aplikace, jež umožňují ad hoc řešení místních problémů. Měl by se pouze vypracovat obousměrný způsob komunikace; |
| --- | --- |

24.

| 25. | žádá Evropskou komisi, aby rozšířila činnost probíhající s řídicími orgány i na politické zástupce z regionů a měst s cílem vyzkoušet nové způsoby komunikace. Místní a regionální orgány a příjemci představují nejúčinnější a bližší prostředníky pro dialog s občany; |
| --- | --- |

25.

| 26. | doporučuje, aby se komunikace o politice soudržnosti zaměřovala nejen na výsledky projektů financovaných EU, ale především na přínosy, které mají tyto projekty pro každodenní život občanů. V tomto smyslu se místní a regionální úroveň jeví jako nejvhodnější zprostředkovatel této komunikace (jak EU pomohla mé obci, městu či regionu) a měla by být podporována aktivní úloha informačních středisek Europe Direct; |
| --- | --- |

26.

| 27. | požaduje nicméně, aby – v souladu s cílem územní soudržnosti – byly iniciativy zaměřené na komunikaci vypracované v rámci společné zemědělské politiky a politiky soudržnosti koordinovány a zaměřeny na konkrétní oblasti (včetně venkovských), jejichž rozvoj zaostává a v nichž vedl v posledních letech dojem, že jsou opomíjeny, k nárůstu euroskepticismu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | žádá proto Radu a Evropský parlament, aby v rámci technické pomoci začlenily zvláštní finanční krytí na komunikaci a případně navýšily počet závazných požadavků na publicitu a informace pro projekty politiky soudržnosti v rámci budoucího nařízení o společných ustanoveních po roce 2020; |
| --- | --- |

28.

| 29. | navrhuje zavést „inteligentní plánování komunikace“, které by zahrnovalo vytvoření integrovaných komunikačních strategií, včetně výstupních ukazatelů spolu se základními scénáři, vyčleněnými finančními prostředky a konkrétně stanovenými náklady; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá k širšímu a intenzivnějšímu využívání digitálních sdělovacích prostředků, k omezení technického žargonu a k lépe cíleným opatřením a doporučuje sledovat počet osob, které byly díky komunikačním činnostem osloveny (např. počet přístupů na webové stránky po proběhnutí akce); |
| --- | --- |

30.

| 31. | navrhuje, aby se kvalifikačním kritériem pro financování projektů v rámci politiky soudržnosti stala „efektivita projektů při využívání výsledků“ (jako v programech EU Horizont 2020 nebo COSME). Povinné zveřejňování by však mělo být přiměřené velikosti projektů, zejména na úrovni malých projektů, kde to může pro konečné příjemce představovat velkou administrativní zátěž; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnívá se, že kritéria výběru projektů v rámci operačních programů by měla alespoň nastínit zásady komunikace s cílem usnadnit přezkum a porovnávání na úrovni EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | navrhuje, aby Evropská komise vypracovala „hodnocení výsledků komunikace“, které by zahrnovalo plány a opatření v oblasti komunikace, lepší metody (průzkumy, tematické skupiny, monitorování sdělovacích prostředků), hodnoticí pokyny EU, platformu pro učení, která nabídne prostor pro shromažďování hodnocení komunikačních činností, a v neposlední řadě databázi osvědčených postupů v oblasti komunikace; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vítá návrh Evropské komise týkající se zřízení jednotného portálu pro financování na úrovni EU, který by shromažďoval všechny výzvy k předkládání návrhů a obsahoval by společný seznam operací i jednotlivé vnitrostátní internetové stránky, které by umožňovaly přístup k informacím o všech programech a fondech EU. Místní internetové portály EU různých institucí a generálních ředitelství Komise by měly být sloučeny pod jedinou značku „EU“; |
| --- | --- |

34.

Mediální strategie

| 35. | navrhuje, aby koncepce strategií pro (sociální) média zahrnovala odkazy na místní souvislosti, například posílení zasazení do pozitivního rámce, vytváření dlouhodobějších narativů spojených s příběhy jednotlivých osob a aktivní zpochybnění – nikoliv ignorování – zasazování do negativního rámce; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zastává názor, že jedním z klíčových hledisek zvýšení dopadu komunikace o politice soudržnosti je další diverzifikace komunikačních činností a častější informování o všech činnostech EU ve sdělovacích prostředcích; |
| --- | --- |

36.

| 37. | v této souvislosti poukazuje na to, že má-li se zvýšit přítomnost EU v regionech a městech, měly by být činnosti v oblasti komunikace slučitelné s viditelností evropských strukturálních a investičních fondů a programů, jako jsou Interreg, Urbact a ESPON; |
| --- | --- |

37.

| 38. | souhlasí s posílením činností v sociálních médiích s cílem zvýšit podporu pro politiku soudržnosti po vzoru kampaně #CohesionAlliance, která spojila politické subjekty se silnou politickou myšlenkou týkající se politiky EU, jež je prospěšná všem jejím územním celkům; |
| --- | --- |

38.

| 39. | konstatuje, že Evropský týden regionů a měst je klíčovou politickou akcí týkající se provádění politiky soudržnosti, která umožňuje politickým zástupcům, odborníkům z praxe, výzkumným pracovníkům a vůbec všem poučit se, vyměnit si nápady, ovlivnit EU a vyjádřit jejich konkrétní názor na regionální a městskou politiku; |
| --- | --- |

39.

| 40. | navrhuje, aby Evropská komise začlenila oddíl týkající se tohoto tématu do nového znění nařízení Komise v přenesené pravomoci o evropském kodexu chování pro partnerskou spolupráci v rámci evropských strukturálních a investičních fondů; jedná se o jeden ze způsobů, jak zvýšit respekt a uznání zásady partnerství a víceúrovňového partnerství při koncipování komunikačních činností; |
| --- | --- |

40.

Zlepšování komunikace na téma politiky soudržnosti v období po roce 2020

| 41. | navrhuje, aby v rámci budoucí politiky soudržnosti po roce 2020 byly investice do projektů zaměřených na komunikaci financovány z jednotné, řádně definované kategorie nákladů, vzhledem k tomu, že z porovnání strategií komunikace vyplývá, že rozpočty na tyto činnosti se obtížně agregují a porovnávají, neboť tyto strategie jsou u různých fondů definovány na různých úrovních, a také vzhledem k tomu, že tyto kategorie nákladů a metody nejsou vždy jasně vymezeny; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá k lepšímu vymezení ukazatelů výkonnosti, protože mezi ukazateli, které nejsou uzpůsobeny komunikačním činnostem, panuje v současnosti značná různorodost; |
| --- | --- |

42.

| 43. | doporučuje při navrhování strategií na období 2021–2027 zohlednit fakta z výzkumu provedeného za účelem zjištění účinnosti komunikace v rámci politicky soudržnosti prostřednictvím projektů financovaných EU, jako jsou projekty „Cohesify“ a „Perceive“, a uvést je do souvislosti se „geografií nespokojenosti“, která se objevuje v rámci populistických debat o evropském projektu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje nutnost flexibilních strategií v oblasti označování a viditelnosti: vlajka EU by měla být na všech povinných i neformálních materiálech; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vítá nedávné sdělení Evropské komise (3), které zdůrazňuje nutnost zabývat se v dobách roztříštěnosti a dezinformací jedinečnou výzvou, před níž Evropa stojí v oblasti komunikace, a navrhuje, aby politika soudržnosti plnila klíčovou úlohu, pokud jde o to, aby se komunikace EU stala společným úsilím napříč různými úrovněmi veřejné správy a orgánů EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podporuje přístup spočívající ve zjednodušení komunikace pro projekty financované EU: jednotné označování (bez odkazu na fondy ESI nebo úroveň programu), jednotné vnitrostátní webové stránky umožňující přístup k informacím o všech programech a fondech EU, zvláštní viditelnost operací strategického významu a operací překračujících 10 milionů EUR; vnitrostátní koordinátoři komunikace by měli dohlížet na všechny fondy EU a je třeba přiznat významnou úlohu komunikačním pracovníkům v rámci daného programu; je třeba začlenit komunikační strategii (ve zjednodušené verzi) do obsahu programu, umožnit řídicím orgánům uplatnit finanční opravy (až do výše 5 %) vůči příjemcům, kteří nepostupují v souladu s pravidly komunikace, a umožnit opětovné používání komunikačních materiálů – řídicí orgány si ponechají právo na opětovné využití vytvořených komunikačních materiálů a zpřístupnit je orgánům EU (na požádání). |
| --- | --- |

46.

V Bruselu dne 8. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://cor.europa.eu/cs/events/Pages/ECON-sc-follow-up-UN-SDGs.aspx.

1

(2)  Diskusní dokument Směrování k udržitelné Evropě do roku 2030, Evropská komise, COM(2019) 22 ze dne 30. ledna 2019, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?qid=1564063067147&uri=CELEX%3A52019DC0022.

2

(3)  Evropská komise (2019): Evropa v květnu 2019. Příprava na jednotnější, silnější a demokratičtější Unii ve stále nejistějším světě, Brusel, 30. dubna 2019.

3

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/21

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Příspěvek VR k obnovené územní agendě se zvláštním důrazem na komunitně vedený místní rozvoj

(2020/C 39/05)

| Zpravodaj | : | Radim Sršeň (CZ/ELS), zastupitel Olomouckého kraje |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Radim Sršeň (CZ/ELS), zastupitel Olomouckého kraje

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vyzývá k mnohem rozsáhlejšímu využívání územních nástrojů (jako je komunitně vedený místní rozvoj, integrované územní investice atd.) v členských státech a k povinnému přidělování prostředků v rámci všech fondů za účelem plnění cílů obnovené územní agendy a cílů soudržnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že politika soudržnosti a územní soudržnost spolu neoddělitelně souvisejí a pokud nebude náležitě zohledněna územní soudržnost, nebude skutečná politika soudržnosti existovat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že VR byl prvním orgánem EU, který formuloval konkrétní návrh ohledně toho, jakým způsobem by se dal komunitně vedený místní rozvoj realizovat (1). Stejně jako tehdy se i dnes domnívá, že by bylo vhodnější definovat integrovaný místní rozvoj financovaný z více fondů jako ucelený koncept, jenž se soustředí na výzvy a potenciál regionů všech typů, ať jsou to regiony městské, venkovské nebo příměstské či funkční oblasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žádá, aby územní agenda na období po roce 2020 posílila územní rozměr v širší škále oblastí politik a aby aktivně podporovala územní vize a strategie, které by více vycházely z přístupu „zdola nahoru“ a byly by v souladu s širším rámcem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že územní nástroje, jako je komunitně vedený místní rozvoj nebo integrované územní investice, jsou osvědčeným způsobem, jak „přiblížit Evropu občanům“. Výsledky iniciativy LEADER a komunitně vedeného místního rozvoje ukázaly, že místní akční skupiny jsou schopny prosazovat evropské hodnoty, pokud jsou uznány jako místní iniciátoři změn a rozvoje na místní, regionální a vnitrostátní úrovni. Tím, že tyto skupiny aktivně zapojují všechny místní subjekty a občany, jsou schopny řešit evropské potřeby pomocí místních prostředků a v důsledku toho napomáhají zvyšovat legitimitu EU. Iniciativa LEADER a komunitně vedený místní rozvoj jsou také účinným nástrojem pro provádění cílů udržitelného rozvoje na místní úrovni. VR proto požaduje, aby byly pro období po roce 2020 stanoveny vyšší cíle a byly rozvíjeny územní nástroje na místní, regionální, vnitrostátní a evropské úrovni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že při využívání integrovaných územních nástrojů by měly být zohledňovány specifické charakteristiky a potřeby regionů podle toho, jak jsou definovány v jejich integrovaných strategiích vycházejících zdola, místo toho, aby byla pouze zdvojována opatření a tematická a územní koncentrace operačních programů, které tyto nástroje financují; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá k tomu, aby územní agenda na období po roce 2020 posílila jak vazby mezi městy a venkovem, tak i různé typy území obecně, jelikož regionální a místní rozvoj je pouze jedním aspektem a vyžaduje ucelený a integrovaný přístup; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na to, že územní agenda 2020 skutečně přinesla výsledky, zejména díky politice soudržnosti a jejím prostředkům a financování. Tato politika zavedla na všech úrovních správy místní přístup a umožnila, aby se místní komunity podílely na vytváření a provádění udržitelných místních strategií. Stále však existuje prostor pro zlepšení. Tato politika musí být zvláště více zviditelněna na nižší než celostátní úrovni (prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje, integrovaných územních investic, ESÚS, EÚS atd.), dále je třeba posílit vliv územního přístupu na celkovou tvorbu politik EU a prostřednictvím vnitrostátních politik musí být lépe prováděna územní agenda jako taková; |
| --- | --- |

8.

| 9. | soudí, že obnovená územní agenda je příležitostí k tomu, představit nový a pozitivní scénář budoucí EU a vyváženého rozvoje všech regionů. Občané a široká veřejnost by měli mít k dispozici komplexní a srozumitelný dokument, který by stanovil vize pro jejich budoucnost a odrážel by jejich skutečné potřeby a problémy, které je třeba řešit. Měli by být ujištěni, že nikdo nebude opomenut a že všem budou poskytnuty rovné příležitosti k tomu, aby mohli vést důstojný život bez ohledu na to, kde žijí; |
| --- | --- |

9.

| 10. | požaduje, aby byly vytvořeny pevnější vazby mezi politikou soudržnosti a územní agendou ve všech fázích plánování, provádění a monitorování programů, a poukazuje na to, že je velice důležité překonat stávající zeměpisnou a odvětvovou oddělenost fondů EU. Členské státy by však měly při stanovení vnitrostátních priorit zajistit, aby byl v rámci procesu evropského semestru zohledněn územní rozměr a místní specifika a aby byly náležitě konzultovány místní subjekty; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje schopnost komunitně vedeného místního rozvoje mobilizovat a zapojit místní komunity, včetně místních a regionálních orgánů, sociálních a občanských partnerů a soukromého sektoru. Komunitně vedený místní rozvoj pomocí participativního přístupu umožňuje, aby strategie místního rozvoje zůstávaly v souladu se změnami v místních podmínkách (co se týče sociální soudržnosti, migrace, regionálních klastrů, zelené ekonomiky, změny klimatu, inteligentních řešení, technologie atd.) a byly jim uzpůsobovány; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzdvihuje úlohu, kterou plní komunitně vedený místní rozvoj při posílení důvěryhodnosti politiky soudržnosti, protože je schopen prokázat, že různé fondy EU lze skutečně společně využívat integrovaným a efektivním způsobem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poznamenává, že VR i nadále podporuje myšlenku, že územní agenda na období po roce 2020 by neměla být zcela novým dokumentem, jelikož současná územní agenda do roku 2020 zůstává v hlavních bodech stále relevantní; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnívá se, že územní agenda na období po roce 2020 bude mít zásadní význam pro řešení nerovností mezi jednotlivými oblastmi a lidmi, kteří v nich žijí, a to pomocí uzpůsobených opatření, např. prostřednictvím integrovaného územního rozvoje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje význam lepší koordinace a vytváření sítí mezi všemi orgány a zainteresovanými stranami, které provádějí a financují územní agendu na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni. Aby mohla mít územní agenda účinný vliv, je zásadní lepší koordinace a zásada silného partnerství. Příkladem osvědčeného postupu v této oblasti je koordinace územní agendy v České republice, Švédsku, Rakousku a v dalších členských státech; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že je třeba lépe zohlednit strategie integrovaného územního rozvoje tak, aby bylo možné lépe nasměrovat investice v daném regionu v souladu s regionálními prioritami. Koncepce strategií integrovaného územního rozvoje, jejichž prostřednictvím je prováděna široká škála operačních programů v členských státech, by se měla zaměřit na potřeby občanů a občané by o ní měli být nejen informováni, ale měli by se na ní podílet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že je nutné uplatňovat pružné a jednoduché provádění integrovaných územních nástrojů, které může být uzpůsobeno danému území a v jehož rámci je využívána metoda, jež prosazuje přístup zdola nahoru a zaměřuje se zejména na partnerství a na podporu i na úlohu místních strategií územního rozvoje. Možné řešení představuje zjednodušené vykazování nákladů, jednoduchý model provádění územních nástrojů (jeden vnitrostátní operační program a jeden řídicí orgán), řešení typu „jednotné kontaktní místo“ a společný soubor jednoduchých pravidel stanovených na úrovni EU, aby se zabránilo gold-platingu (mj. soubor nástrojů komunitně vedeného místního rozvoje, jasné pokyny, které stanoví strukturu strategií, postupy schvalování, využívání hlavního fondu a hodnocení) atd.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na potenciál IT řešení ke zjednodušení a automatizaci sběru dat na vnitrostátní a místní úrovni. IT systémy musí být vyvinuty se skutečným zapojením všech zainteresovaných stran a nastaveny tak, aby podpořily obecnou strategii zjednodušení ESI fondů na všech úrovních; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá k tomu, aby mohly být struktury pro provádění územní agendy snadno převáděny do dalších programových období EU, a vyloučilo se tak riziko ztráty znalostí, lidských zdrojů a partnerství; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzdvihuje úlohu integrovaných územních nástrojů jako správného nástroje pro lokalizaci, provádění, sledování a přezkum cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vnímá obrovský potenciál komunitně vedeného místního rozvoje jako účinného nástroje v rámci politiky EU v oblasti přistoupení, sousedství a rozvoje. Jako příklad osvědčeného postupu lze uvést program ENPARD v Gruzii; |
| --- | --- |

21.

Nová územní agenda

| 22. | poznamenává, že stávající výzvy pro územní rozvoj, které jsou uvedeny v územní agendě 2020, zůstávají obecně tytéž, avšak má tyto dvě připomínky: 1) změny jsou spíše dané jejich intenzifikací z důvodu nových výzev, což vyžaduje větší solidaritu mezi členskými státy EU, 2) současné migrační pohyby budou s největší pravděpodobností menší krizí ve srovnání s možnými dopady změny klimatu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | navrhuje, aby byl zaveden mechanismus rychlé aktualizace územní agendy na období po roce 2020, aby bylo možné pohotově reagovat na nové a objevující se výzvy, které mohou mít vliv na podobu územní agendy na období po roce 2020, aniž by bylo nutné zcela přepracovat celý dokument; |
| --- | --- |

23.

| 24. | navrhuje, aby budoucí předsednictví nebo smluvní strana připravující územní agendu na období po roce 2020 zapojily do zjišťování priorit a vymezování obsahu obnovené územní agendy na období po roce 2020 více zainteresovaných stran, zejména místní a regionální orgány a občanskou společnost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | znovu připomíná svou výzvu k tomu, aby byla vytvořena strategie navazující na strategii Evropa 2020; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poukazuje na ustanovení primárního práva v čl. 174 třetím pododstavci SFEU, v souladu s nímž musí být věnována zvláštní pozornost venkovským oblastem, oblastem postiženým průmyslovými přeměnami a regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami. Je třeba, aby byl tento prioritní cíl ve větší míře než doposud zohledňován jak v územní agendě na období po roce 2020, tak v ESI fondech, a to v zájmu vytvoření rovných životních podmínek ve všech regionech; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na to, že v Územní agendě 2020 by nadále měla být podporována úloha hlavních měst regionů při vyrovnávání příležitostí jejich funkčních oblastí z hlediska rozvoje, a tato agenda by měla rovněž přispívat k řešení problémů metropolitních oblastí v celé EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že by územní agenda na období po roce 2020 měla podporovat úlohu malých a středních měst, aby byl rozvoj v celé EU vyrovnaný a polycentrický; |
| --- | --- |

28.

| 29. | v této souvislosti znovu vyzývá k tomu, aby byla vypracována agenda pro venkovské oblasti, v jejímž rámci by se na venkovské oblasti pohlíželo jako na oblasti k životu a hospodářské činnosti, a nikoli jen jako na zemědělské plochy; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poukazuje na to, že by územní agenda měla nejen podporovat cíl udržitelného rozvoje, který se týká měst (cíl udržitelného rozvoje č. 11), ale měla by prosazovat širší perspektivu územního rozvoje, včetně rozvoje venkova; |
| --- | --- |

30.

| 31. | navrhuje, aby byl sestaven seznam 10–12 klíčových sdělení v uživatelsky přívětivém jazyce a v jasně definované podobě, a široká veřejnost se tak mohla seznámit s hlavními úkoly územní agendy na období po roce 2020, a aby o těchto sděleních informovaly všechny členské státy a orgány EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žádá Evropskou komisi, aby poskytla jednoduché modely a pokyny a zavedla osvědčené postupy pro uplatňování integrovaných územních nástrojů prostřednictvím přístupu založeného na financování z více fondů v členských státech; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je toho názoru, že územní agenda může účinným způsobem přispět ke zmírnění urbanizačních tendencí a souvisejících výzev pro velká města ve všech členských státech; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzdvihuje úspěchy evropské územní spolupráce, v jejímž rámci je územní spolupráce v příhraničních regionech nebo na nadnárodní úrovni vynikajícím příkladem přidané hodnoty evropské integrace; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že je třeba jasně definovat úlohu sekretariátu/podpůrného orgánu územní agendy, který by mohl být vytvořen. V příloze k územní agendě na období po roce 2020 by měly být stanoveny cíle, měřitelné ukazatele, kterými by se monitorovalo plnění cílů, úkoly a rozpočet potřebný pro takový orgán či subjekt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zmiňuje Bukurešťské prohlášení, které přijali ministři odpovědní za problematiku měst dne 14. června 2019 a v němž se uznává, že „je třeba rozvíjet funkční vztah mezi novou Lipskou chartou, městskou agendou EU a územní agendou 2020+“; |
| --- | --- |

36.

| 37. | domnívá se, že Územní agenda Evropské unie se vzhledem ke své mezivládní a nelegislativní povaze skvěle hodí pro účely spolupráce se současnými a budoucími třetími zeměmi, neboť by přispěla k vytvoření celoevropského přístupu k územnímu rozvoji, který by se dal podpořit prostřednictvím řady programů, jako jsou například LEADER, Interreg či ESPON, u nichž stávající návrhy na období 2021–2027 umožňují dobrovolné zapojení a spolufinancování ze strany třetích zemí. Rovněž se ukázalo, že tyto programy jsou úspěšnými nástroji pro stabilizaci a usmíření (např. iniciativa LEADER přispěla k Velkopáteční dohodě nebo k zapojení občanské společnosti a budování místní demokracie v Turecku); |
| --- | --- |

37.

Komunitně vedený místní rozvoj

| 38. | vybízí k tomu, aby byla povinně zavedena možnost využívat komunitně vedený místní rozvoj financovaný z více fondů ve všech regionech EU, čímž by se zajistilo, aby byl tento přístup uplatňován na všechny druhy území: venkovské oblasti (včetně odlehlých, horských a ostrovních oblastí), městské oblasti a pobřežní oblasti. Všechny regiony EU musí mít možnost využívat veškeré možné finanční prostředky k tomu, aby uspokojily své potřeby definované ve strategiích místního rozvoje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá k tomu, aby bylo na komunitně vedený místní rozvoj povinně vyčleněno 8 % prostředků v rámci všech ESI fondů a EZFRV, a mohl tak být plně využit potenciál tohoto nástroje a součinnost různých fondů pro integrovaný místní rozvoj; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že je třeba se vrátit k původní metodice iniciativy LEADER a komunitně vedeného místního rozvoje, a zejména posílit zásady přístupu zdola nahoru, partnerství, propagace a úlohu strategií integrovaného místního rozvoje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | doporučuje, aby bylo řízení komunitně vedeného místního rozvoje v jednotlivých členských státech přizpůsobeno danému území a zohledňovalo místní dynamiku, struktury a přístupy; |
| --- | --- |

41.

| 42. | oceňuje úsilí vyvíjené VR (2) a Evropským parlamentem (3) s cílem zajistit, aby bylo i v období 2021–2027 možné využívat v rámci komunitně vedeného místního rozvoje financovaného z více fondů prostředky z EZFRV, a žádá, aby byla tato zásada prosazovaná oběma orgány zachována v konečné dohodě s Radou. Přínosů komunitně vedeného místního rozvoje totiž nelze plně využít, pokud není možné spojit opatření financovaná z ESI fondů a z EZFRV; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá k tomu, aby byl komunitně vedený místní rozvoj regulován na úrovni EU, a to na základě důkladného posouzení dopadů, a aby byl stanoven jednotný soubor pravidel pro všechny ESI fondy s cílem snížit obrovskou byrokratickou zátěž a omezit gold-plating ze strany členských států, a zároveň zabránit zneužívání pravomocí ze strany řídicích orgánů či platebních agentur; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opakuje svou výzvu, aby se nařízení o společných ustanoveních i nadále plně vztahovalo na EZFRV. Pro financování územních nástrojů, zejména komunitně vedeného místního rozvoje a iniciativy LEADER a jejich strategií místního rozvoje, má zásadní význam úplná kompatibilita mezi všemi fondy; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá k lepšímu dialogu a koordinaci mezi všemi subjekty komunitně vedeného místního rozvoje (místními akčními skupinami, řídicími orgány, generálními ředitelstvími Evropské komise, platebními agenturami, sítěmi LEADER, jako je ELARD, a národními sítěmi LEADER a sítěmi venkovských oblastí), aby se předešlo narůstající byrokracii a značným prodlevám při rozjezdu programového období a převodu prostředků navrhovatelům projektů. VR proto navrhuje, aby Komise zřídila útvar pro podporu komunitně vedeného místního rozvoje na úrovni EU, který by podporoval komunikaci, budování kapacit, vytváření sítí a nadnárodní spolupráci všech místních akčních skupin v rámci všech fondů; |
| --- | --- |

45.

| 46. | navrhuje, aby bylo financování komunitně vedeného místního rozvoje z více fondů důrazněji podporováno, například prostřednictvím vyšší míry spolufinancování. VR vyjadřuje politování nad tím, že čl. 120 odst. 5 stávajícího nařízení o společných ustanoveních pro vyšší míry spolufinancování u operací podporovaných prostřednictvím nástrojů integrovaného územního rozvoje byl v novém návrhu nařízení o společných ustanoveních vynechán; |
| --- | --- |

46.

| 47. | žádá, aby byly ve větší míře využívány možnosti zjednodušeného vykazování nákladů podle článků 48–51 nového nařízení o společných ustanoveních, což by mohlo snížit auditní zátěž pro řídicí orgány a konečné příjemce. Kromě toho by mělo být využívání zjednodušeného vykazování nákladů rozšířeno i na EZFRV, a to opět s cílem harmonizovat postupy v případě operací financovaných z více fondů; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poznamenává, že komunitně vedený místní rozvoj by měl být vhodným výchozím bodem pro široce používanou metodu provádění místních projektů: místní akční skupiny by neměly být zcela závislé na financování ze strany EU, ale měly by být také využívány jako nástroj k provádění vnitrostátních, regionálních a místních fondů, jelikož místní rozvoj značně přesahuje rámec evropských strukturálních a investičních fondů; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzývá Radu a Evropský parlament, aby se znovu zabývaly návrhem Komise, v němž jde o to, aby řídicí orgány měly dvanáctiměsíční lhůtu od data schválení posledního příslušného programu pro dokončení prvního kola výběru strategií a zajištění toho, že vybrané místní akční skupiny mohou plnit své úkoly; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzývá k tomu, aby byla objasněna úloha místních akčních skupin při výběru projektů, aby řídicí orgány nezdvojovaly jejich úkoly. Úloha místních akčních skupin při výběru projektů by měla být dominantní, nikoli pouze formální, neboť se jedná o jednu ze základních zásad iniciativy LEADER a komunitně vedeného místního rozvoje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | požaduje, aby existovaly jasné a jednoduché modely hodnocení a monitorování strategií místního rozvoje v rámci komunitně vedeného místního rozvoje. Hodnocení musí tvořit součást procesu učení v komunitě, a je proto velmi důležité nepřetržitě sbírat informace a hodnotit provádění strategií místních akčních skupin. Měla by být zavedena moderní řešení v oblasti IT pro shromažďování a analýzu údajů a také participativní procesy a kvalitativní analýzy; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdůrazňuje, že je velmi pravděpodobné, že ztotožnění se s výsledky pozitivně přispěje ke stabilitě dlouhodobých rozvojových strategií a dlouhodobých dopadů, které vypracují ti, kteří je provádějí a těží z jejich výsledků; |
| --- | --- |

52.

| 53. | konstatuje, že úspěšné příklady stávajících místních partnerství financovaných z EZFRV nebo z ENRF by měly být základem pro další financování komunitně vedeného místního rozvoje z EFRR a ESF. Klíčovou roli hraje vytváření sítí a spolupráce prostřednictvím stávajících sítí nebo vytváření nových sítí na regionální, vnitrostátní a nadnárodní/meziregionální úrovni, stejně jako školení a poradenství; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje, že je třeba lépe informovat o komunitně vedeném místním rozvoji a o příležitostech, které tento nástroj poskytuje. I když je tento nástroj již delší dobu používán v rámci rozvoje venkova, je při jeho využívání zvláště nutné více podporovat rozvoj měst. Je třeba vypracovat podrobné hodnocení a analýzu toho, jak ke komunitně vedenému místnímu rozvoji určitý členský stát přistoupil, a také vydat doporučení pro jeho účinné provádění; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poznamenává, že iniciativu LEADER a komunitně vedený místní rozvoj využívá jako nástroj 3 000 podobných subjektů (místní akční skupiny a místní akční skupiny v oblasti rybolovu) v celé Evropské unii. Tato skutečnost by měla být zohledněna, aby se dále posílila územní spolupráce a obsáhla rozmanitost evropských území prostřednictvím nadnárodní spolupráce mezi občany na základě přístupu zdola nahoru. K tomu, aby byla více posílena územní spolupráce prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje, je nezbytné vytvořit podmínky, které umožní, aby se místní akční skupiny soustředily na svou úlohu, jíž je aktivně působit v dané oblasti a pomáhat rozvíjet nejlepší postupy a následně je realizovat. Je třeba zajistit přiměřenou část rozpočtu na pokrytí provozních nákladů a nákladů na propagaci i na nadnárodní spolupráci. VR zároveň důrazně doporučuje, aby byl stanoven společný soubor zásad a pravidel pro projekty mezinárodní spolupráce v rámci komunitně vedeného místního rozvoje na evropské úrovni s cílem zajistit jeho účinné a bezproblémové provádění; |
| --- | --- |

55.

| 56. | připomíná provázanost mezi komunitně vedeným místním rozvojem a dalšími nástroji integrovaného rozvoje – jako volitelný nástroj přispívá spolu s integrovanými územními investicemi k provádění rozsáhlejší rozvojové strategie, která umožňuje provádět politiky na místní úrovni. V této souvislosti VR požaduje, aby existovala lepší součinnost mezi komunitně vedeným místním rozvojem a integrovanými územními investicemi: komunitně vedený místní rozvoj může být v programovém období 2021–2027 využíván jako doplňkový nástroj v rámci městské nebo územní strategie, a mohl by tedy být součástí přístupu vycházejícího z integrovaných územních investic, v jehož rámci může participativní přístup komunitně vedeného místního rozvoje pomoci s řešením některých specifických místních problémů; |
| --- | --- |

56.

| 57. | domnívá se, že komunitně vedený místní rozvoj je nezbytným nástrojem pro uskutečnění návrhů VR (4), které následně podpořil Evropský parlament (5). Podle těchto návrhů by se v programech spolufinancovaných z EFRR v oblastech, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami a o nichž je řeč v článku 174 SFEU, měla zvláštní pozornost věnovat řešení specifických obtíží těchto oblastí; |
| --- | --- |

57.

| 58. | považuje místní akční skupiny za ideální partnery, kteří mohou plnit funkci zprostředkovatelů inovací v rámci přístupu zaměřeného na inteligentní vesnice a jsou schopni stimulovat potenciál venkovských oblastí, což v mnoha případech již činí. Místní akční skupiny jsou účinným nástrojem vnitřního rozvoje svých oblastí, mají přímé vazby na místní podniky, obce a občanskou společnost, a v důsledku toho vytvářejí v dané oblasti silnou kapacitu a mobilizují místní a regionální zdroje a dovednosti občanů; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podporuje návrh Evropského parlamentu, že by na plány financované z EFRR a zaměřené na oblasti potýkající se se strukturálním úbytkem obyvatelstva mohlo být vyčleněno 5 % prostředků EFRR přidělených na integrovaný územní rozvoj v mimoměstských oblastech s přírodními, zeměpisnými nebo demografickými znevýhodněními či nedostatky nebo s obtížným přístupem k základním službám, přičemž alespoň 17,5 % z této částky by mohlo být přiděleno venkovským oblastem a komunitám na rozvoj takových projektů, jako jsou inteligentní vesnice. VR se domnívá, že komunitně vedený místní rozvoj je na mnoha místech ideálním způsobem, jak tento ambiciózní návrh uskutečnit; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uvědomuje si, že jedním z největších přínosů metodiky komunitně vedeného místního rozvoje je zapojení místních aktérů a budování jejich kapacit. Bylo prokázáno, že integrovaný místní rozvoj je velice efektivní způsob, jak vytvořit vazby mezi různými zainteresovanými stranami a problematikou místního rozvoje a zajistit jejich součinnost. Místní akční skupiny jsou velmi úspěšným nástrojem strategického plánování, propagace, vytváření sítí a koordinace činností. Jako příklad lze uvést vytváření místních akčních plánů pro vzdělávání nebo sociální služby v některých členských státech. |
| --- | --- |

60.

V Bruselu dne 8. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Stanovisko Výboru regionů Komunitně vedený místní rozvoj, Brusel, 29. listopadu 2012, zpravodaj: Graham Garvie, CDR1684-2012, COTER-V-031 (Úř. věst. C 17, 19.1.2013, s. 18).

1

(2)  Stanovisko Výboru regionů Nařízení o společných ustanoveních, zpravodajové: Michael Schneider a Catiusca Marini, Brusel, 5. prosince 2018, CDR 3593/2018 (Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 41).

2

(3)  Evropský parlament, Společná ustanovení o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a finanční pravidla pro tyto fondy, zpravodajové: Krehl a Novakov, Štrasburk, středa 27. března 2019, P8_TA-PROV(2019)0310 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

3

(4)  Stanovisko Evropského výboru regionů Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti, zpravodaj: Michiel Rijsberman, CdR 3594/2018 (Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 115).

4

(5)  Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 27. března 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti (COM(2018)0372 – C8-0227/2018 – 2018/0197(COD)) (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

5

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/27

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030: opatření v návaznosti na cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, ekologickou transformaci a Pařížskou dohodu o změně klimatu

(2020/C 39/06)

| Zpravodajka | : | Sirpa HERTELL (FI/ELS), členka rady města Espoo |
| --- | --- | --- |
| Odkaz | : | diskusní dokument Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030 (COM(2019) 22 final) |

Zpravodajka

:

Sirpa HERTELL (FI/ELS), členka rady města Espoo

Odkaz

:

diskusní dokument Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030 (COM(2019) 22 final)

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030 – „Není žádná planeta B“

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vyzdvihuje závěry Rady (1) týkající se významu udržitelného rozvoje a svůj vlastní silný zájem na tom hrát i nadále vedoucí úlohu při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 coby obecné priority v zájmu občanů EU a jejich blahobytu a jakožto zásadního prvku pro obnovení a posílení důvěryhodnosti EU v evropském a celosvětovém měřítku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vítá obnovenou dynamiku debaty o ambiciózní politice EU v oblasti klimatu a návrh Zelené dohody pro Evropu s ambicióznějšími cíli EU do roku 2030, který ohlásila nově zvolená předsedkyně Evropské komise Ursula von der Leyen, a vyzývá novou Evropskou komisi, aby při přípravě zelené dohody s cílem neutrality z hlediska klimatu do roku 2050 pojala místní a regionální orgány za skutečné partnery, pokud jde o opatření v oblasti udržitelnosti a klimatu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje význam definování nové evropské strategie „Směrem k udržitelné Evropě do roku 2030“ coby základu pro dlouhodobou evropskou budoucnost. Evropa se sice stala průkopníkem v oblasti udržitelnosti, stojí však před složitými globálními výzvami, s nimiž se Evropská unie musí vypořádat. Výbor je přesvědčen, že k dosažení udržitelné Evropské unie, včetně cíle neutrality z hlediska klimatu do roku 2050, je zapotřebí provést zásadní změny, které je třeba uskutečnit společným úsilím na všech správních úrovních a ve všech skupinách naší společnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že hlavní politické základy pro udržitelnou a odolnou budoucnost zahrnují rozhodný přechod na oběhové hospodářství, včetně netoxických materiálových cyklů, nezlomné úsilí o dosažení neutrality z hlediska klimatu a boj proti změně klimatu, ochranu našeho přírodního dědictví, biologické rozmanitosti a ekosystémů, udržitelnost zemědělství a potravinových systémů, soudržnost a soulad mezi zemědělskou politikou a politikami v oblasti životního prostředí a klimatu, jakož i bezpečnou a udržitelnou nízkouhlíkovou energetiku a odvětví stavebnictví a mobility, a že se odhaduje, že tento přechod vytvoří na celém světě do roku 2030 více než 200 milionů nových pracovních míst v hodnotě více než 4 bilionů EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na význam lidí, nových technologií, produktů, služeb, obchodních modelů a podpory podniků a veřejného a soukromého financování, jakož i všech „horizontálních“ faktorů, které podle Evropské komise umožní provedení udržitelné a odolné Evropy do roku 2030; |
| --- | --- |

5.

| 6. | připomíná význam svých doporučení k dlouhodobé strategii EU pro udržitelnou Evropu do roku 2030 (2) a návrhů Evropské komise týkajících se posílení právního státu, zlepšení správy EU, zajištění lepší soudržnosti politik ve prospěch udržitelného rozvoje a propojení přístupu zlepšování právní úpravy s udržitelností; |
| --- | --- |

6.

| 7. | objasňuje, že Agendu 2030 tvoří pět pilířů: mír, planeta, lidé, prosperita a partnerství, nicméně toto stanovisko se zaměří na pilíř „planeta“ s cílem stanovit strategickou vizi pro přípravu cesty k udržitelným evropským městům a regionům do roku 2030; |
| --- | --- |

7.

Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030 – cesta pro města a regiony

| 8. | vítá přechod k nízkouhlíkovému, klimaticky neutrálnímu a biologicky rozmanitému hospodářství účinně využívajícímu zdroje, a zdůrazňuje, že je naléhavě nutné podniknout příslušné kroky a zapojit všechny úrovně správy, hospodářské subjekty, vysoké školy, výzkumná střediska, občanskou společnost a občany; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá všechny rozhodující činitele na všech úrovních správy, aby uznali aktivní a často inovativní úlohu, kterou při plnění stanovených cílů hrají místní a regionální orgány se svými příslušnými pravomocemi, neboť jsou v první linii a odpovídají za provádění 65 % cílů udržitelného rozvoje v Evropě; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podporuje stávající důkazy, že cílů udržitelného rozvoje a jejich provádění nelze dosáhnout pouze přístupem shora dolů, ale že jsou nezbytné především činnosti zdola nahoru – a že za aktivní aktéry změn je tedy třeba uznat všechny regiony, města a občany; |
| --- | --- |

10.

| 11. | připomíná, že provádění cílů udržitelného rozvoje v celé Evropě vyžaduje komplexní a systémový přístup k zajištění soudržnosti politik mezi jednotlivými rozměry cílů udržitelného rozvoje. Zdůrazňuje, že všechny cíle udržitelného rozvoje jsou navzájem provázané a průřezové, a že všechny čtyři rozměry udržitelného rozvoje, tj. hospodářský, ekologický, sociální a kulturní, spolu úzce souvisí a budou vyžadovat pečlivé vyvážení; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že sedm ze 17 cílů udržitelného rozvoje (3) lze dát do souvislosti s ekologickou a klimatickou transformací. Poukazuje v této souvislosti na to, že cíl č. 11, udržitelná města a obce, je přímo zaměřen na místní a regionální orgány a zahrnuje řadu důležitých úkolů, které vyžadují politická opatření a víceúrovňovou správu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že města produkují 70 % celosvětových emisí skleníkových plynů a místní orgány odpovídají za provádění více než 70 % opatření pro minimalizaci změny klimatu a až 90 % opatření pro přizpůsobení se této změně; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poukazuje na to, že regiony a města mají v oblasti klimatu vedoucí postavení. Zdůrazňuje nutnost víceúrovňové spolupráce a větší decentralizace a vyzývá EU, aby oficiálně uznala aktivní úlohu místních a regionálních orgánů při navrhování politik a právních předpisů v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Znovu proto vyzývá členské státy, aby místní a regionální orgány plně zapojily do přípravy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že pro splnění cílů Agendy 2030 je klíčové, aby byla v rámci politik v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí realizována místní a územní opatření ve prospěch udržitelného rozvoje. Proto žádá o další posílení evropských partnerství (4), sítí měst a regionů (5), jako je např. Under2 Coalition, a přeshraniční spolupráce (6) a platforem za účelem přípravy společných strategií, koordinace opatření, provádění účinnějších strategií a sdružování zdrojů, zejména v oblasti přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování, opatření v oblasti životního prostředí a zachování biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

15.

Udržitelná Evropa 2030: oběhové, nízkouhlíkové, klimaticky neutrální a biologicky rozmanité hospodářství

| 16. | vyzývá k tomu, aby byla politika EU v oblasti změny klimatu celostní a založená na systematickém přístupu – poukazuje na to, že politiky EU jsou často rozdělené mezi různá odvětví a mezi městské a venkovské oblasti, jakož i do různých kategorií, jako jsou odvětví spadající do systému obchodování s emisemi (ETS), odvětví mimo systém obchodování s emisemi a oblast využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF). Vyzývá regiony a města, aby byly hnací silou postupného přechodu k novému systémovému modelu a zkoušely do roku 2030 nová, komplexnější řešení; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podporuje výzvu Evropského parlamentu členským státům, aby zavedly vhodné politiky a financování za účelem účinného snižování emisí, a zdůrazňuje, že ve vhodných případech mohou dodatečnou podporu představovat rovněž výdaje EU z příslušných fondů (7); |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá k zavedení kombinace vhodných tržních mechanismů, změn v oblasti zdanění, podpůrných opatření, právních požadavků a dobrovolných závazků veřejného sektoru na úrovni členských států i regionálních a místních orgánů, jež by přilákaly investice v oblasti změny klimatu do odvětví mimo systém obchodování s emisemi, s cílem dosáhnout nákladově efektivního snižování emisí. V této souvislosti vítá návrhy, které ohlásila nově zvolená předsedkyně Evropské komise Ursula von der Leyen, a které se týkají Zelené dohody pro Evropu a Evropské klimatické banky; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je nicméně přesvědčen, že kromě systému obchodování s emisemi (ETS) jsou zapotřebí účinná opatření k postupnému ukončení přímých a nepřímých dotací na fosilní paliva (jako je například stávající osvobození od daně u leteckých pohonných hmot), aby bylo možné vytvořit rovné podmínky pro energii z obnovitelných zdrojů, podpořit změnu chování a uvolnit nezbytné zdroje na podporu spravedlivé transformace. V této souvislosti vítá debatu, kterou o stanovení ceny uhlíku a uhlíkových clech zahájila nově zvolená předsedkyně Evropské komise Ursula von der Leyen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | navrhuje vytvoření silných tržních pobídek, které by přinesly rozvoj nových úložišť uhlíku a udržitelné nahrazování materiálů s vysokou uhlíkovou stopou materiály s nízkou uhlíkovou stopou, a vyvinutí dalšího úsilí o podporu výzkumu a vývoje s cílem dále rozvinout nové technologie snižování emisí CO2 a metody měření; |
| --- | --- |

20.

| 21. | požaduje zpřísnění cílů EU v oblasti klimatu v souladu s cílem 1,5 °C podle Mezivládního panelu pro změnu klimatu, a to na úroveň, která bude proveditelná, dále navrhuje, aby byl vytvořen uhlíkový rozpočet a byly zavedeny další mechanismy pro snížení zbývajících emisí skleníkových plynů a aby byly cíle pro roky 2030 a 2040 revidovány a sladěny s cílem dosáhnout uhlíkové neutrality do roku 2050. Zdůrazňuje, že je důležité zaručit sociální spravedlnost a konkurenceschopnost členských států, jakož i mezinárodní spolupráci; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzývá Evropskou komisi, aby ve spolupráci s VR iniciovala během finského předsednictví EU studii o tom, jak by bylo možné pro období po roce 2030 naplánovat a zavést systémovější řešení; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vybízí regiony a města, aby prosazovaly postupný přechod k novému systémovému modelu a ověřovaly nová řešení ještě před rokem 2030; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konstatuje, že účinnost a nákladová efektivnost opatření v oblasti klimatu musí být hlavními řídícími zásadami při vývoji systémovějšího řešení pro EU, mj. pro opatření, jako je např. rozšiřování a posilování systému obchodování s emisemi, při současném prodlužování jeho délky existence a zlepšování předvídatelnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poukazuje na to, že dosažení cílů udržitelného rozvoje a cílů v oblasti klimatu bude vyžadovat podstatné zvýšení investic do čistých řešení. Pokud bychom například požadovali snížení emisí skleníkových plynů do roku 2050 o více než 90 %, musely by se roční investice do čistých řešení oproti současné úrovni více než ztrojnásobit; |
| --- | --- |

25.

| 26. | navrhuje, aby byl systém obchodování s emisemi v zájmu zmírňování změny klimatu rozšířen a posílen. Konstatuje však, že hlavní zásadou by měl být vyvážený poměr přínosů a nákladů; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje význam a vliv evropských místních a regionálních orgánů a silnou úlohu občanů na celosvětové úrovni díky takovým iniciativám, jako je Globální pakt starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky a Platforma předních měst 25 + 5 v oblasti cílů udržitelného rozvoje OSN při podpoře výměny osvědčených postupů k zajištění provádění cílů udržitelného rozvoje na místní úrovni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že místní aktéři a občané mají pro zvyšování povědomí o změně klimatu a pro boj proti této změně nejlepší předpoklady. Rovněž vyzdvihuje fakt, že místní a regionální orgány jsou odpovědné za přijímání opatření, aby občané mohli žít v souladu s cíli udržitelného rozvoje, ale musejí taktéž podporovat mobilizaci občanů k plnění cílů; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zavazuje se, že bude tlumočit názory místních a regionálních orgánů na nadcházejících mezinárodních fórech, např. na 25. zasedání konference smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC COP25) a na 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti (CBD COP15), přičemž bude propagovat ambiciózní, časově vymezený a na vědě založený globální rámec pro biologickou rozmanitost na období po roce 2020, který bude propojený s cíli udržitelného rozvoje. Vyzývá smluvní strany, aby uplatňovaly víceúrovňovou správu, v jejímž rámci budou místní a regionální orgány formálně zapojeny do plánování, provádění, monitorování, vykazování a ověřování. Opakuje svůj požadavek na vytvoření komplexních strategií pro koordinované zvyšování povědomí a angažovanost na všech úrovních; |
| --- | --- |

29.

Konkrétně: oběhové, nízkouhlíkové, klimaticky neutrální, biologicky rozmanité hospodářství a sociálně spravedlivý přechod

| 30. | vyslovuje se pro to, aby byl na mezinárodní úrovni vypracován ambiciózní, časově vymezený, na vědě založený rámec pro celosvětové oběhového hospodářství a biologickou rozmanitost po roce 2020, který bude v souladu s cíli udržitelného rozvoje a bude tyto cíle obsahovat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vítá pokrok, který EU učinila v poslední době v přechodu na oběhové hospodářství, včetně lepšího nakládání s odpady, podotýká však, že je stále potřeba zefektivnit finanční a regulační rámec na evropské úrovni, aby bylo možné naplnit strategii pro oběhové hospodářství. Žádá proto Evropskou komisi, aby v rámci nového akčního plánu pro oběhové hospodářství, který oznámila, předložila konkrétní návrhy ohledně chybějících prvků takového soudržného rámce a náležitě přitom zohlednila ústřední úlohu místních a regionálních orgánů, přičemž by měla věnovat pozornost zejména odvětvím náročným na zdroje, jako je např. stavebnictví, jakož i změnám v designu výrobků. Měly by být více zdůrazněny sociální přínosy přechodu k oběhovému hospodářství; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vítá příští strategickou agendu EU na období 2019–2024 (8), která zahrnuje udržitelnou spotřebu a výrobu, boj proti změně klimatu a zvrácení zhoršování životního prostředí a přechod k oběhovému hospodářství, které účinněji využívá zdroje, a to podporou zeleného růstu, biohospodářství a udržitelných inovací a řešením otázky energetické bezpečnosti a nákladů na energii pro domácnosti a podniky; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzývá k tomu, aby byl v politice v oblasti životního prostředí uplatňován ucelený místní přístup za pomoci víceúrovňové správy, posílení úlohy měst a regionů, posuzování dopadů a strategického posuzování vlivů na životní prostředí, podávání zpráv o životním prostředí, přístupu k informacím o životním prostředí a prosazování právních předpisů v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzdvihuje zásadní úlohu regionů a měst při přechodu na oběhové hospodářství. „Oběhové regiony“ potřebují integrovaný a ucelený přístup, jak ukazuje stanovisko VR ke směrnici o plastech na jedno použití (9); |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že je naléhavě zapotřebí změnit skladbu zdrojů energie v jednotlivých členských státech, tak aby odpovídala požadavkům dlouhodobé strategie dekarbonizace. K tomu bude rovněž zapotřebí zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů nad současně dohodnutý 32 % podíl v EU do roku 2030, zejména pokud jde o energii v základním zatížení, aby došlo k výraznému snížení emisí skleníkových plynů; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzývá rozhodující činitele ve veřejném sektoru a v průmyslu, aby urychlili využívání nových strategických energetických technologií (plán SET EU) v boji proti změně klimatu posílením úlohy spotřebitelů díky lepší informovanosti a využívání inteligentních energetických sítí; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdůrazňuje, že transformace spjaté s klimatem vyžadují značné zelené a modré investice a inovace. Vyslovuje se pro větší součinnost mezi zdroji financování a pro silnější vazby mezi financováním z veřejných a soukromých zdrojů v oblasti životního prostředí, a vítá v této souvislosti rovněž stanovisko VR, jež se zabývá konkrétními problémy regionů, které jsou silně závislé na fosilních palivech (10); |
| --- | --- |

37.

| 38. | požaduje, aby se jakákoliv hodnocení či kontroly účelnosti stávajících právních předpisů v oblasti životního prostředí týkajících se vody, půdy, hluku a kvality ovzduší zaměřila rovněž na klíčovou potřebu zlepšit soudržnost politik ve smyslu cílů udržitelného rozvoje tím, že se bude prosazovat oběhové hospodářství, podpoří se udržitelná výroba a spotřeba a bude řešen problém nových znečišťujících látek, jako jsou mikroplasty, léčivé přípravky a produkty osobní péče, pesticidy, vedlejší produkty dezinfekce a průmyslové chemické látky; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je hluboce znepokojen ekologickou krizí, jíž svět v současnosti čelí a o níž hovoří nedávné globální posouzení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb. Zdůrazňuje, že úbytek biologické rozmanitosti ohrožuje možnost mnoha zemí dosáhnout cílů udržitelného rozvoje, a proto vybízí města a regiony, aby neprodleně přijaly opatření pro začlenění problematiky biologické rozmanitosti (11) do různých oblastí odvětvových politik, včetně zemědělství a městského a regionálního rozvoje, a jasně stanovily, i na úrovni právní závaznosti, důležitost cílů v oblasti ochrany biologické rozmanitosti. Vyzývá Komisi, aby podporovala inovativní řešení založená na přírodních procesech a zelené infrastruktury vyvinuté a zavedené na nižší než celostátní úrovni s cílem řešit úbytek biologické rozmanitosti a změnu klimatu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opětovně vyzývá ke zřízení Evropského střediska pro sledování neutrality z hlediska klimatu (12) a vyzdvihuje aktivní úlohu místních a regionálních orgánů při vytváření středisek pro sledování změny klimatu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzývá k přijetí přepracovaného znění směrnice o pitné vodě v zájmu zajištění přístupu k vodě pro všechny, což bude vyžadovat ochranu dobrého ekologického stavu vodních útvarů, snížení rizika ohrožení zdraví na méně než 1 %, snížení spotřeby balené vody, úspory peněz a snížení objemu plastového odpadu a emisí CO2 v souvisejícím procesu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá k tomu, aby přepracované znění rámcové směrnice o vodě sledovalo stejné či dokonce vyšší cíle, a zajistilo se tak, že budou vodní útvary chráněny a obnovovány a vodní ekosystémy v EU budou v odpovídajícím stavu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opakuje svoji výzvu, aby se v EU zlepšila efektivnost vodohospodářství tím, že se rozšíří oblast působnosti nařízení EU o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody, aby se vztahovalo nejen na zavlažování v zemědělství, ale také na zavlažování zelených ploch v městských oblastech, jako jsou parky a plochy pro veřejné využití (13); |
| --- | --- |

43.

| 44. | poukazuje na to, že posouzení územního dopadu, jež VR podporuje, mohou být užitečným nástrojem k odhadu potenciálních a možná velmi odlišných dopadů legislativy, která se týká klimatické, energetické a ekologické transformace, v různých regionech EU. VR by v této souvislosti mohl zvýšit svoji spolupráci se Společným výzkumným střediskem ohledně nástrojů pro posouzení dopadu, aby tak dále posílil svoji činnost na tomto poli; |
| --- | --- |

44.

| 45. | domnívá se, že zásada spravedlivého přechodu, tj. že „nikdo nezůstane opomenut“, je jednou z hlavních zásad klimatické a ekologické transformace ze sociálního, územního a politického hlediska. V této souvislosti se za jednu z priorit při přípravě politik a programů souvisejících s energetikou musí považovat boj proti energetické chudobě, přičemž musí být stanoveny konkrétní cíle, jak ji do roku 2030 snížit a do roku 2050 vymýtit (14); |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že klíčový význam má angažovanost mladých lidí. Do přípravy a provádění politik v oblasti klimatu a cílů udržitelného rozvoje by proto měly být zapojeny regionální a místní rady mládeže a mládežnická hnutí; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdůrazňuje, že ekologická transformace vytváří kvalitní podniky a pracovní místa v oběhovém hospodářství, v čisté energetice, v potravinářství a v zemědělství, a vyzývá EU, aby prostřednictvím politiky soudržnosti, Evropského sociálního fondu (ESF+) a InvestEU zvýšila soudržnost cílů v oblasti klimatu, přičemž je potřeba zajistit, že provádění cílů udržitelného rozvoje bude lokalizováno a regionalizováno; |
| --- | --- |

47.

Cíle, ukazatele a údaje

| 48. | připomíná, že k tomu, aby bylo možné dosahovat hospodářských, ekologických, sociálních a kulturních cílů udržitelnosti, je naprosto nezbytné se v rámci zastřešující strategie EU pro udržitelnost a strategií členských států pro udržitelnost při provádění Agendy 2030 společně dohodnout na konkrétních milnících, ukazatelích a měření údajů v reálném čase týkajících se změny klimatu a cílů udržitelného rozvoje na úrovni místních samospráv, měst a regionů; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdůrazňuje nezbytnost souboru hlavních místních a regionálních ukazatelů pro Agendu 2030, jakož i spolehlivých údajů o klimatu na nižší než celostátní úrovni a význam používání nových technologií, jako např. umělé inteligence, pro objasnění opatření místních společenství v oblasti klimatu. V této souvislosti připomíná, že je důležité co nejlépe využít databázi Paktu starostů a primátorů a že by bylo vhodné provázat místní a regionální data a vnitrostátně stanovené příspěvky prostřednictvím místně stanoveného příspěvku; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poukazuje na dřívější zkušenosti měst a regionů s vypracováním konkrétních ukazatelů týkajících se životního prostředí, kvality života a blahobytu občanů. Je důležité, aby byly uzpůsobeny tak, aby vyhovovaly místním potřebám; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdůrazňuje, že by EU měla určovat, podporovat a adekvátně financovat předávání a spoluvytváření znalostí, partnerské činnosti, twinning a poradenství; |
| --- | --- |

51.

Další kroky

| 52. | zavazuje se k přepracování svých vlastních postupů a metod s cílem lépe podporovat místní a regionální orgány při lokalizaci a provádění cílů udržitelného rozvoje v rámci strategie Evropské unie pro udržitelný rozvoj, a reagovat tak na požadavky občanů, kteří vyzývají k přijetí dalších opatření a dosažení konkrétních výsledků v boji proti změně klimatu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzývá k rozsáhlejšímu využívání partnerství veřejného a soukromého sektoru, zelených veřejných zakázek a provádění pilotních projektů týkajících se ekologické transformace a boje proti změně klimatu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | se znepokojením bere na vědomí dohody EU o volném obchodu s jinými zeměmi a požaduje, aby tyto dohody byly v souladu s cíli udržitelného rozvoje, s Pařížskou dohodou a s normami EU v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mohou díky své kupní síle při výběru zboží, služeb a prováděných prací významnou měrou přispět k udržitelné spotřebě a výrobě, k hospodářství účinněji využívajícímu zdroje a tím i k dosažení cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | souhlasí s cílem Agendy 2030, jímž je dosažení environmentálně udržitelných podmínek a procesů prostřednictvím posílení přírodních zdrojů a ochrany nejzranitelnějších ekosystémů, a připomíná význam opatření na nižší než celostátní a na místní úrovni týkajících se životního prostředí a změny klimatu v souladu se soudržností politik ve prospěch udržitelného rozvoje. Vyzdvihuje význam decentralizované spolupráce, mnohostranných partnerství, učení a sdílení zkušeností v procesu snižování a nápravy stopy územních celků z hlediska spotřeby zdrojů a emisí CO2; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vítá angažovanost Evropského parlamentu v souvislosti s cíli udržitelného rozvoje, zejména manifest meziskupiny pro změnu klimatu, biologickou rozmanitost a udržitelný rozvoj, a vyzývá k zajištění plodné spolupráce s příslušnými výbory a touto meziskupinou ve funkčním období 2019–2024; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzývá k tomu, aby byla tato doporučení zohledněna při budoucí činnosti orgánů EU v příštím funkčním období, a to ve spolupráci s VR. |
| --- | --- |

58.

V Bruselu dne 8. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Závěry Rady pro obecné záležitosti „Směřování ke stále udržitelnější Unii do roku 2030“, 9. dubna 2019.

1

(2)  COR-2019-00239, Cíle udržitelného rozvoje: základ dlouhodobé strategie EU pro udržitelnou Evropu do roku 2030, ECON-VI/044, zpravodaj: Arnoldas Abramavičius (LT/ELS) (Úř. věst. C 404, 29.11.2019, s. 16).

2

(3)  Do roku 2030 zajistit všem přístup k bezpečnému a cenově dostupnému bydlení; bezpečná, finančně dostupná, přístupná a udržitelná doprava; výrazné snížení počtu úmrtí v důsledku vystavení rizikům katastrof a znečištění ovzduší a vody a také horizontální úkoly, jako je zlepšení účasti občanů na rozhodování, tvorba strategií pro integrované městské a venkovské plánování a sociální integraci, ochrana kulturního dědictví a snižování dopadu životního prostředí měst měřeného na jednoho obyvatele.

3

(4)  Např. Klimatické znalostní a inovační společenství Evropského inovačního a technologického institutu, evropská inovační partnerství, energetická platforma, partnerství v rámci městské agendy EU a Pakt starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky.

4

(5)  Např. Síť evropských regionů pro výzkum a inovace (ERRIN), Eurocities, Climate Alliance a Pakt starostů a primátorů.

5

(6)  Např. přeshraniční střediska pro sledování změny klimatu v Alpách a Pyrenejích, a zejména evropská seskupení pro územní spolupráci (ESÚS).

6

(7)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2019 o změně klimatu – evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky v souladu s Pařížskou dohodou (2019/2582(RSP)) (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

7

(8)  COM(2019) 218 final – „Evropa v květnu 2019: Příprava na jednotnější, silnější a demokratičtější Unii ve stále nejistějším světě“.

8

(9)  COR-2018-03652 (Úř. věst. C 461, 21.12.2018, s. 210).

9

(10)  COR-2019-00617. Stanovisko Provádění Pařížské dohody prostřednictvím inovativní a udržitelné transformace energetiky na regionální a místní úrovni, ENVE-VI/040, zpravodaj: Witold Stępień (PL/ELS) (viz strana 72 v tomto čísle Úředního věstníku).

10

(11)  Program OSN pro životní prostředí – Mezivládní vědecko-politická platforma pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES), nedávno zveřejněné Globální posouzení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb (Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services).

11

(12)  Jak je uvedeno ve stanovisku COR-2018-05736 Čistá planeta pro všechny – evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky, ENVE-VI/037, zpravodaj: Michele Emiliano (IT/SES) (Úř. věst. C 404, 29.11.2019, s. 58).

12

(13)  COR-2019-03645. Stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody, ENVE-VI/034, zpravodaj: Oldřich Vlasák (CZ/EKR). (Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 353).

13

(14)  Jak je uvedeno ve stanovisku COR-2018-05877 Víceúrovňová správa a meziodvětvová spolupráce v zájmu odstranění energetické chudoby, ENVE-VI/038, zpravodajka: Kata Tüttő (HU/SES) (Úř. věst. C. 404, 29.11.2019, s. 53).

14

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/33

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Provádění balíčku předpisů týkajících se čisté energie: Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu jako nástroj přístupu místní a územní správy ke klimatu a aktivní a pasivní energetice

(2020/C 39/07)

| Zpravodaj | : | József Ribányi (HU/ELS), místopředseda rady župy Tolna |
| --- | --- | --- |
| Odkaz | : | stanovisko z vlastní iniciativy |

Zpravodaj

:

József Ribányi (HU/ELS), místopředseda rady župy Tolna

Odkaz

:

stanovisko z vlastní iniciativy

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vítá iniciativy nově zvolené předsedkyně Komise Ursuly von der Leyen plánované v rámci budoucí Zelené dohody pro Evropu a její odhodlání zapojit místní a regionální orgány do úsilí učinit z Evropy první klimaticky neutrální kontinent; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vítá nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (1) ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, které členským státům EU ukládá povinnost vypracovat vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu (NECP), a vytváří tak základ pro komplexnější a průřezový přístup k politikám v oblasti klimatu a energetiky; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje skutečnost, že NECP se vztahují na desetileté období 2021–2030 a musí na vnitrostátní úrovni přispívat k dosažení nových cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030 a zároveň vytvořit základ pro úspěšné provedení dlouhodobé strategie pro neutralitu z hlediska klimatu do roku 2050 usilující o snížení tempa globálního oteplování způsobeného člověkem a o sladění s cíli Pařížské dohody. VR proto vyzývá členské státy, aby ve svých konečných NECP do konce roku 2019 zohlednily ambiciózní cíle EU pro rok 2030, a to zejména v oblastech energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti. Z předběžného posouzení plánů NECP ze strany Komise vyplývá, že byl učiněn značný pokrok, ale také, že řada navrhovaných plánů nesplňuje kladené požadavky a že všechny členské státy musí přijmout ambicióznější opatření, pokud jde o celkové cíle EU a jejich dosažení, a tedy doplnit, upřesnit a zlepšit své návrhy. Všechny členské státy měly v návaznosti na doporučení Komise připravit konečné znění svých NECP a zaručit, že jejich plány budou v souladu s výše uvedenými cíli a záměry; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vítá, že je v nařízení o správě uznána úloha místních a regionálních orgánů při vypracování NECP již od přípravné fáze tím, že je v souladu se zásadou přístupu „zdola nahoru“ zdůrazněna potřeba provádění účinných veřejných konzultací a je navrženo zahájení víceúrovňového dialogu o klimatu a energetice. Místní a regionální orgány je třeba zapojit do všech fází, počínaje přípravnou fází, přes reakci na předběžné posouzení ze strany Komise, až po provádění a přezkum. VR však konstatuje, že se řadě členských států dosud nepodařilo místní a regionální orgány do tohoto procesu plně zapojit. Upozorňuje na skutečnost, že díky zapojení místních a regionálních orgánů do procesu vypracovávání plánů bude možné dosáhnout cílů efektivnějším a inkluzivnějším způsobem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že mnoho členských států považuje struktury, které zavedly, za dostatečné k dosažení cílů veřejných konzultací a víceúrovňového dialogu o klimatu a energetice. To, že členské státy tvrdí, že vše zvládnou vlastními silami, bylo již v minulosti jednou z příčin rozsáhlých problémů. VR doporučuje členským státům, aby tyto struktury kriticky posoudily, a to zejména s ohledem na obsah, který mohou vytvářet, pokrytí a zastoupení místních orgánů, organizací občanské společnosti, podnikatelů, investorů, dalších příslušných zainteresovaných stran a široké veřejnosti, a aby zpřístupnily obsah, který tyto struktury vytvářejí, aby tak bylo zajištěno, že cíle stanovené v nařízení o správě veřejných konzultací a víceúrovňového dialogu o klimatu a energetice budou zcela splněny, a to v zájmu celkového cíle přispět ke zlepšení zdraví a dobrých životních podmínek všech občanů i příštích generací; |
| --- | --- |

5.

| 6. | má za to, že je třeba využít odborné znalosti místních a regionálních orgánů, jejich pravomoci v oblasti provádění a finanční zdroje k tomu, aby bylo možné dokončit energetickou unii. Proto doporučuje, aby byly místní a regionální orgány plně zapojeny do fáze provádění balíčku předpisů týkajících se čisté energie a aby byly jejich případné problémy v tomto procesu náležitě zohledněny při možných budoucích revizích. VR poukazuje na to, že Pakt starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky a další podobné iniciativy mohou hrát klíčovou úlohu při vedení místních a regionálních orgánů při provádění nového energetického rámce EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá členské státy, aby na svých NECP úzce spolupracovaly s VR a jeho členy. Mohlo by to být důležitým prvkem jejich veřejných konzultací a víceúrovňových dialogů o klimatu a energetice a mohlo by to zajistit cennou zpětnou vazbu od místní a regionální úrovně; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uznává, že členské státy měly na vypracování návrhů svých NECP omezený čas a čelily při tom obtížím. Vybízí k vyšší úrovni ambicí a větší vertikální integraci konečných NECP, jež by měly být hotovy do konce roku 2019, s cílem zajistit spolehlivou, Pařížské smlouvě odpovídající a z hlediska klimatu neutrální cestu pro Evropu v souladu s nejambicióznějším scénářem navrhovaným v rámci dlouhodobé strategie na období do roku 2050. V této souvislosti rovněž vybízí k vytvoření systému místně stanovených příspěvků, který by doplňoval vnitrostátně stanovené příspěvky v rámci Pařížské dohody, což by ještě více vyzdvihlo úlohu místních a regionálních orgánů při přípravě komplexních NECP. Místní orgány mohou přispět k účinnějšímu plnění cílů informačními a osvětovými kampaněmi, a musí pro tento účel disponovat dobře vyškolenými odborníky. Navrhujeme proto mobilizovat finanční prostředky EU na informace a tvorbu pracovních míst v oblasti energetické a klimatické politiky, a to v zájmu konečného cíle ochrany zdraví a dobrých životních podmínek všech občanů i příštích generací; |
| --- | --- |

8.

Aktivní a pasivní místní energetika ve službě NECP

| 9. | konstatuje, že pod pojmem aktivní energie, jak je používán ve stavebnictví a obecněji chápán také jako „energie z obnovitelných zdrojů“, se zde rozumí energie, která je vyráběna, skladována a spotřebovávána místně různými místními subjekty (veřejnými, obecními a soukromými subjekty a domácnostmi). Příkladem jsou obnovitelné a čisté zdroje energie, jako geotermální, sluneční, větrná, termická, hydroelektrická a přílivová energie nebo energie z biomasy, např. bioethanol. Tyto druhy zdrojů energie hrají při dosahování cílů NECP do roku 2030 klíčovou úlohu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatuje, že pod pojmem pasivní energie, jak je používán se stavebnictví a obecněji chápán také jako „energetická účinnost“, se rozumí úspory energie pocházející z celkových energetických zisků dosažených díky účinnému využití veškeré vyrobené energie, což znamená, že klesá spotřeba energie, a tím i výdaje konečných spotřebitelů za energii, jakož i úroveň znečištění. S ohledem na to musí místní a regionální orgány organizovat místní a regionální veřejné služby energeticky účinným způsobem, např. prostřednictvím politiky zadávání udržitelných veřejných zakázek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dodává, že pojem pasivní energetiky je úzce spjat s klimatickými aspekty, hraje roli také při zjišťování obecné uhlíkové stopy budov a je nedílnou součástí oběhového hospodářství. Místní a regionální orgány by měly při vydávání stavebních povolení, kdy musí zároveň přihlížet ke specifickým místním podmínkám a zvláštnostem budovy, podporovat používání stavebních materiálů vyráběných z místních surovin a šetrných k životnímu prostředí (rákosu, pelet, slámy, kůry, konopí, dřeva nebo lepených dřevěných desek, nejlépe s nulovou uhlíkovou stopou) místo betonu a dalších tradičních stavebních materiálů, při jejichž výrobě, instalaci, demolici a recyklaci vznikají značné emise CO2. Měly by rovněž propagovat další opatření zaměřená na zlepšení energetické náročnosti budov. Tyto koncepce by členské státy měly zapracovat do svých dlouhodobých strategií v oblasti renovací, které mají předložit do března 2020; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány jsou v oblasti energetiky, a to jak aktivní, tak pasivní, důležitými aktéry. Měly by být zapojeny do NECP na vnitrostátní úrovni coby významní investoři, subjekty odpovědné za údržbu budov, provozovatelé sítí veřejné dopravy, instituce odpovědné za informovanost veřejnosti, aktéři boje proti energetické chudobě, regulační orgány městského a územního plánová a využívání půdy, subjekty odpovědné za decentralizovanou výrobu energie a veřejní zadavatelé v oblasti ekologických veřejných zakázek. Dobré plánování vytváření a využívání místních zdrojů je nezbytné k tomu, aby mohly řádně plnit své úkoly. V této souvislosti je třeba věnovat pozornost různým druhům energie z obnovitelných zdrojů, energetické náročnosti budov, energetické účinnosti a využívání místních, přírodních a k životnímu prostředí šetrných stavebních materiálů; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že podpora poskytovaná místními orgány má řadu pozitivních dopadů v oblasti zvyšování výroby, skladování a využívání aktivní, především obnovitelné energie. VR poukazuje například na to, že v odvětví dopravy, především městské a meziměstské, je obzvláště důležité zvýšit využívání udržitelných biopaliv coby přechodného řešení a ve střednědobém horizontu elektromobility využívající baterie a vodík, a podniknout kroky k řešení emisí CO2 z dopravy integrovaným způsobem, včetně podpory veřejné dopravy, sdílení automobilů a dalších inovativních řešení, neboť se očekává další nárůst objemu dopravy a spalovací motory budou hrát ve střednědobém horizontu i nadále významnou roli. Jedním z příkladů udržitelného biopaliva coby přechodného řešení by mohl být bioethanol jako aktivní zdroj energie, kterou lze vyrábět, využívat a snadno skladovat místně, který poskytuje využitelné vedlejší produkty (např. krmivo pro zvířata), snižuje závislost na dovozu a může vytvářet značný počet pracovních míst. Je velmi důležité, aby přezkum pravidel státní podpory a směrnice o zdanění energie neznemožnil podporu udržitelné bioenergie; |
| --- | --- |

13.

Úloha místních a regionálních orgánů při přípravě NECP

| 14. | zdůrazňuje, že je nezbytné, aby místní a regionální orgány mohly předkládat návrhy a dodatky k příslušným vnitrostátním NECP, a že jejich úloha musí být jiná než úloha dalších zainteresovaných stran, které nejsou součástí veřejné správy. Místní a regionální orgány by měly mít právo na přímou účast, pokud jde o opatření týkající se energetické účinnosti, transformace energetiky, změny klimatu a odklonu od fosilních paliv, a důležitou úlohu mají rovněž při zavádění opatření zaměřených na řešení energetické chudoby, přičemž se opírají o veškeré organizace zastupující místní a regionální orgány EU (VR, Pakt starostů a primátorů); |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že je nutné zajistit, aby byly členské státy informovány o stěžejní úloze místních a regionálních orgánů, pokud jde o několik klíčových priorit nařízení o energetické unii. Místní a regionální orgány mají právo na přímou účast, pokud jde o opatření týkající se energetické účinnosti, změny klimatu a odklonu od fosilních paliv, jakož i rozvoje energií z obnovitelných zdrojů a nezbytné energetické infrastruktury, včetně technologií skladování a propojování odvětví, a důležitou úlohu mají rovněž při řešení energetické chudoby; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na to, že široká veřejnost není o přípravách NECP informována, a že kvůli časové tísni dosud nebyly procesy konzultací doprovázející přípravu NECP natolik obsáhlé a hluboké, jak by bylo žádoucí. To je politováníhodný vývoj, neboť tyto plány jsou prováděny na místní úrovni, v obcích a městech. Vyzývá proto členské státy, Komisi a místní a regionální orgány, aby zintenzívnily své úsilí v oblasti informování širší veřejnosti o procesu vypracovávání NECP, a poté, co budou konečné verze NECP předloženy, navrhly vhodné struktury k zapojení všech zainteresovaných stran do jejich provádění; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konstatuje, že požadavky NECP týkající se místního a regionálního rozvoje (např. návrhy projektů v oblasti energetické účinnosti, odklonu od fosilních paliv a boje proti změně klimatu nebo energetické chudobě) byly definovány na základě hrubého odhadu. To lze částečně vysvětlit nedostatečným zapojením místní a územní správy do NECP. Připomíná také, že užitečné údaje a informace mohou členské státy s velkým počtem signatářů získat rovněž z databáze Paktu starostů a primátorů; |
| --- | --- |

17.

Řádná správa: provádění NECP v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány

| 18. | žádá, aby členské státy EU vytvářely takové NECP, které budou obsahovat iniciativy provádění, z nichž budou mít prospěch jak koncoví spotřebitelé energie, tak i prozumenti a jiní dodavatelé energie na maloobchodním trhu s energií. Takové iniciativy znamenají řadu výhod pro energetický systém (omezení potřeb v oblasti přenosové infrastruktury a její údržby, větší odolnost a pružnost), včetně spravedlivých cen nebo vzniku inovativních cenových řešení pro dodávání případných přebytků energie z takových projektů do sítě; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že zkušenosti a znalosti místních a regionálních orgánů jakožto prováděcích subjektů jsou nezbytné k identifikaci možných nesrovnalostí a synergií mezi NECP a víceletým finančním rámcem, evropským semestrem a dlouhodobou strategií Unie pro neutralitu z hlediska klimatu do roku 2050; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatuje, že by měly být koordinovány rovněž probíhající iniciativy a osvědčené postupy. VR v této souvislosti upozorňuje na participativní iniciativy v rámci Paktu starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány mohou prostřednictvím osvětových iniciativ a kampaní přeměnit spotřebitele energie na prozumenty, budou-li podporovat využívání zdrojů energie vyráběné, skladované a spotřebovávané místně, mj. v rámci místních energetických komunit, jejichž potenciál musí být ještě rozvinut. Prozumenti se pak mohou stát aktivními členy inteligentních a decentralizovaných energetických sítí zaváděných místními a regionálními orgány; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podporuje víceúrovňový dialog o klimatu a energetice, neboť ten posiluje zapojení místních a regionálních orgánů do politických diskusí v rámci NECP. Tento dialog má zásadní význam rovněž pro zajištění dodržování zásad subsidiarity a proporcionality. V rámci tohoto procesu by bylo vhodné uznat úzkou spojitost mezi opatřeními v oblastech energetiky a klimatu a jejich vysokou integraci. Proto je nutné, aby místní a regionální orgány zavedly funkci „manažerů pro energetiku“. Výbor proto znovu zdůrazňuje, že doporučuje mobilizovat fondy EU na tvorbu pracovních míst v oblasti energetické a klimatické politiky, a to v zájmu konečného cíle ochrany zdraví a dobrých životních podmínek všech občanů i příštích generací; |
| --- | --- |

22.

| 23. | upozorňuje například na národní dialog o změně klimatu probíhající v Irsku, který prostřednictvím zvyšování povědomí, mobilizace a povzbuzování podporuje iniciativy v oblasti boje proti změně klimatu na místní, regionální a vnitrostátní úrovni. Díky tomuto osvědčenému postupu lze dosáhnout shody ohledně řešení problémů a přijímat nezbytná opatření. Zúčastněné strany mohou vytvářet stálé mechanismy a platformy pro pravidelné konzultace o hospodářských, sociálních a environmentálních otázkách a o otázkách veřejného zájmu týkajících se energetické politiky a boje proti změně klimatu. Národní dialog hraje důležitou úlohu také při stanovování priorit v oblasti energetické politiky a změny klimatu. Tento druh postupů je třeba důsledněji podporovat a šířit ve všech členských státech prováděním příslušných informačních a propagačních kampaní; |
| --- | --- |

23.

| 24. | doporučuje, aby členské státy uznaly místní a regionální orgány za právoplatné partnery při tvorbě nového scénáře pro energetiku a klima. Je třeba pochopit a překonat výzvy a překážky vyvstávající na místní úrovni a definovat vhodná opatření a strategie provádění, aby bylo možné dodat věrohodnosti závazkům přijímaným na vnitrostátní a evropské úrovni a dosáhnout přijetí nezbytných změn ze strany občanů. Místní a regionální orgány zůstávají tou úrovní správy, která je spotřebitelům nejblíže a řídí decentralizovanou výrobu energie (např. pokud jde o zavádění inteligentních měřičů a inteligentních sítí), jakož i řadu aspektů nezbytných změn stávající energetické infrastruktury. Kromě toho provádějí informační a osvětové kampaně týkající se energetiky a klimatu, které umožňují snižovat výdaje a uhlíkovou stopu domácností a podniků a vytvářejí vhodné investiční podmínky; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje, že problémy přechodu na čistou energii spolu s otázkami klimatu vyžadují spolupráci mezi různými úrovněmi správy (unijní, vnitrostátní, regionální, místní) i mezi veřejným a soukromým sektorem, výzkumnými a inovačními středisky a akademickou/vysokoškolskou sférou. Tento proces podporuje rovněž problematika aktivní a pasivní energie, neboť možnost celoživotně snížit na minimum využívání energie a tím i obavy týkající se uhlíkové stopy souvisí jak s přechodem na čistou energii, tak s klimatem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konstatuje, že vzhledem k tomu, že energetická chudoba je složitý problém, je třeba, aby ji NECP řešily z pohledu energetiky a klimatu a s využitím databází a publikací Střediska pro sledování energetické chudoby. Je rovněž důležité, aby se posouzení počtu domácností trpících energetickou chudobou podle článku 3 nařízení o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu zakládaly na přesných a ověřitelných údajích; |
| --- | --- |

26.

| 27. | navrhuje, aby místní a regionální orgány napomáhaly vnitrostátním orgánům při provádění dlouhodobých projektů v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) a iniciativ JASPERS a ELENA, které přispívají k plnění cílů evropské politiky v oblasti klimatu a energetiky. V tomto duchu musí Evropské centrum pro investiční poradenství zajistit urychlený proces poskytování podpory městům, která se zavázala k realizaci nízkouhlíkových projektů s nízkou hladinou emisí uhlíku. |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že pro provádění přeshraničních projektů v oblasti udržitelné energetiky má klíčový význam lepší součinnost mezi ESI fondy a Evropským fondem pro strategické investice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že NECP by měly prosazovat energetické inovace s ohledem na přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a neutralitě z hlediska klimatu do roku 2050, a tedy i na vytvoření odolné a na budoucnost orientované energetické unie s pomocí politiky v oblasti klimatu, která může podpořit zaměstnanost, růst a investice. Místní a regionální orgány by měly být zapojeny zejména do iniciativ inteligentních měst spojených se zelenými veřejnými zakázkami v oblasti čisté energie v takových oblastech, jako jsou úspory energie v městské dopravě, meziregionální dopravní strategie, spolupráce na nových technologiích skladování energie a inteligentní veřejné budovy; |
| --- | --- |

29.

| 30. | doporučuje, aby VR coby instituce zastupující místní a regionální orgány plnil prostřednictvím svého pilotního projektu regionálních středisek podpůrnou úlohu při provádění NECP a pořádání víceúrovňového dialogu o klimatu a energetice, a poskytl tak další možnost k navázání kontaktu s místní a regionální úrovní mimo rámec vnitrostátní spolupráce v členských státech; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá proto Evropskou komisi, aby zvážila možnost podílet se na pořádání pravidelných fór, kde by byly projednávány záležitosti týkající se klimatu a energetiky, včetně NECP. To by usnadnilo spolupráci mezi místními a regionálními orgány, GŘ pro oblast klimatu, GŘ pro energetiku, komisí ENVE ve VR a členskými státy. Toto fórum by mohlo mít podobnou podobu jako stávající technická platforma pro spolupráci v oblasti životního prostředí (společný projekt GŘ pro životní prostředí a Evropského výboru regionů), jejímž cílem je podpořit v souladu se všeobecným akčním programem Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“ (7. akční program pro životní prostředí) dialog o místních a regionálních problémech a řešeních při uplatňování právních předpisů EU v oblasti životního prostředí. Toto nové fórum by pro víceúrovňové dialogy v členských státech mohlo být velkým přínosem, neboť by umožnilo mj. výměnu informací, hodnocení dosaženého pokroku a sdílení osvědčených postupů a získaných zkušeností, čímž by přispělo ke zlepšení výsledků v oblasti klimatu a energetiky a k posílení spolupráce a komunikace mezi všemi zúčastněnými aktéry; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poukazuje na to, že úspěšné provádění NECP posílí konkurenceschopnost Unie a přispěje k její hospodářské stabilitě, neboť poskytne jasné rámcové podmínky pro investory; |
| --- | --- |

32.

| 33. | upřesňuje, že NECP vytvářejí propojení mezi městskými a venkovskými oblastmi díky místním zdrojům a produkci, což umožňuje zajistit budoucnost obyvatelům venkovských oblastí a uspokojovat energetické potřeby městských oblastí při současném respektování klimatu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje, že NECP nejsou jednorázovou iniciativou. Jejich dokončení do konce roku 2019 je jen prvním velkým krokem, poté však budou vyžadovat průběžné zdokonalování a vývoj. Proto je důležité mít připravené náležité struktury a fóra, které budou podporovat další zdokonalování NECP v budoucnosti, a zajistit, aby k tomu víceúrovňové dialogy o klimatu a energetice v plné míře přispívaly. |
| --- | --- |

34.

V Bruselu dne 8. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/38

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Příspěvek regionů a měst k novému rámci politiky EU pro malé a střední podniky

(2020/C 39/08)

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Úvod

| 1. | podotýká, že část členských států EU prochází obdobím hospodářského zpomalení. Tento problém je nejviditelnější na regionální úrovni a projevuje se zpomalením růstu produktivity práce a efektivity výroby, slábnoucí dynamikou obchodu, setrvale nízkým objemem veřejných a soukromých investic do dopravy, energetiky a digitální infrastruktury a přetrvávajícími – poměrně hlubokými – hospodářskými a sociálními nerovnostmi, které ve spojení s globálními trendy, jako je další průmyslová revoluce, demografie a měnící se charakter práce, vyžadují inovativní politická řešení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uznává, že konkurenceschopnost evropských ekonomik se opírá o podnikatelský a inovační potenciál malých a středních podniků, a proto vítá výzvy Evropské komise a Rady k dalšímu rozvoji komplexní hospodářské strategie EU se zohledněním specifické úlohy malých a středních podniků; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje vliv programu „Small Business Act“ na rozvoj malých a středních podniků po deseti letech od jeho spuštění, ale zároveň upozorňuje, že je nezbytné přijmout horizontální přístup k podpoře malých a středních podniků a lépe monitorovat výsledky realizace programu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poukazuje na to, že je zapotřebí vytvořit v rámci programů Evropské komise zvláštní pilíře podpory pro malé a střední podniky se zohledněním různorodosti těchto podniků a současně zaujmout flexibilnější přístup zaměřený na účinnost a umožnit podnikům překonávat další etapy rozvoje. Očekává, že Evropská komise přijme opatření, jež budou v souladu s doporučeními, která byla formulována ve studii VR na téma Rámec politiky EU týkající se malých a středních podniků – současná situace a výzvy (1). Nové nástroje by měly být zacíleny především na malé podniky, které realizují rizikové projekty; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje úlohu členských států a regionů a jejich odpovědnost, co se týče vytváření a provádění nástrojů uskutečňování politiky EU pro malé a střední podniky – měly by zejména podporovat budování kompetencí pracovníků malých a středních podniků i podniků samotných, a to rovněž v oblasti digitalizace, která napomůže rozvoji těchto podniků v dlouhodobém horizontu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | upozorňuje, že je naléhavě nutné zaměřit se na podporu rozvoje malých a středních podniků rovněž mimo metropolitní oblasti, zejména v rámci operačních programů členských států EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uznává význam začínajících malých a středních podniků (2), protože právě tyto podniky zavádějí mnoho radikálních inovací. Upozorňuje však, že v současné době je nezbytné podporovat rovněž již existující podniky v procesu rozvoje a zavádění přírůstkových inovací – evropská politika by měla zaujmout širší přístup k otázce podpory podniků – od okamžiku vstupu na místní trh po vstup na trh globální; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnívá se, že politika EU by měla podporovat zapojení malých a středních podniků do mezinárodních hodnotových řetězců ve všech evropských regionech, a podotýká, že rozšíření hospodářské činnosti určitých malých a středních podniků za hranice EU může zajistit šíření osvědčených postupů, což prospěje evropským malým a středním podnikům a přinese jim vyšší produktivitu, zejména prostřednictvím předávání znalostí a know-how; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uznává význam sítě vnitrostátních zmocněnců pro malé a střední podniky (SME Envoys Network), jež by měla hrát důležitou úlohu v procesu identifikace problémů a definování příležitostí, které stojí před evropskými podnikateli; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že je nezbytné podporovat a zavádět méně časově náročné administrativní postupy a omezit zatížení na všech úrovních evropské i vnitrostátní správy, protože to vše má významný dopad na fungování malých a středních podniků, včetně finančních aspektů jejich činnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | upozorňuje, že je zapotřebí podporovat proces vytváření nových zdrojů financování malých a středních podniků a usnadňovat přístup k tradičním metodám financování pro co nejširší okruh malých a středních podniků působících v různých regionech EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podporuje výzvu k přepracování definice malých a středních podniků, která se v současnosti na úrovni EU používá, a to aby byla zohledněna skutečnost, že středně velké podniky (tzv. společnosti se střední tržní kapitalizací s nejvýše 500 zaměstnanci) jsou z hlediska struktury zcela srovnatelné s malými a středními podniky (méně než 250 zaměstnanců a roční obrat nepřesahující 50 milionů EUR nebo bilanční suma nepřesahující 43 milionů EUR), a přesto nepožívají ve srovnání s velkými podniky žádných výhod; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzdvihuje význam konceptu jednotného kontaktního místa v oblasti podpory malých a středních podniků a zdůrazňuje, že v tomto směru je nezbytné konsolidovat sítě podpory malých a středních podniků v evropském měřítku. Navrhuje využít stávající síť Enterprise Europe Network. Prostřednictvím propojení různých forem podpory v rámci jedné sítě a její spolupráce se sítí zmocněnců pro malé a střední podniky by mělo být dosaženo součinnosti očekávané malými a středními podniky a Evropskou komisí; |
| --- | --- |

13.

Rizika a výzvy týkající se dalšího rozvoje malých a středních podniků

| 14. | poznamenává, že malé a střední podniky v Evropské unii čelí výzvám, jež vyplývají mimo jiné z rostoucí globální konkurence, ze vzniku nových obchodních modelů, z digitalizace a zavádění nových technologií v oblasti průmyslu i služeb, z rozvoje oběhového hospodářství a sdílené ekonomiky a také z udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | upozorňuje na to, že je důležité podporovat spolupráci uskupení specializovaných malých a středních podniků (klastrů). Požaduje, aby byly soustavně rozvíjeny stávající nástroje EU v této oblasti, k nimž patří například portál EU určený klastrům, Evropská klastrová observatoř a iniciativa European Cluster Excellence; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potvrzuje rostoucí úlohu sociální odpovědnosti podnikatelů vůči společnosti a životnímu prostředí; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poukazuje na rozdíl v rychlosti a míře hospodářského růstu malých a středních podniků a větších podniků, což vzhledem k charakteristice méně rozvinutých regionů způsobuje ekonomickou polarizaci regionů EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že rostoucí počet a složitost administrativních předpisů omezuje růstový potenciál malých a středních podniků, zejména mikropodniků, jež nedisponují odpovídajícím administrativním a finančním zázemím, které by umožňovalo tyto překážky překonat. Z tohoto důvodu žádá, aby byly v EU zjednodušeny administrativní postupy týkající se podniků, zejména pokud jde o přeshraniční operace; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konstatuje, že vzhledem ke skutečnosti, že se na trhu objevuje stále více inovativních řešení, jejichž dostupnost je pro malé a střední podniky z finančních důvodů omezená, je nezbytné zaujmout nový přístup spočívající v podpoře tvorby a rozvoje tzv. „otevřených inovací“; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje sice, že pro malé a střední podniky budou mít stále větší význam programy Horizont a COSME, je však potěšen tím, že v novém programovém období 2021–2027 bude i nadále nejdůležitějším zdrojem financování místních a regionálních opatření na podporu malých a středních podniků Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), zejména co se týče přístupu k finančním prostředkům, podpory výzkumu a vývoje a inovací, rozvoje dovedností a přístupu na trhy a internacionalizace. Opětovně se však staví proti návrhu, aby bylo tematické zaměření EFRR soustředěno na celostátní úroveň, neboť centralizovaný mechanismus pro přidělování prostředků by byl v rozporu s místním přístupem a zásadou víceúrovňové správy, jež mají pro účinnou a efektivní podporu malých a středních podniků zásadní význam; |
| --- | --- |

20.

| 21. | upozorňuje na nesrovnalosti mezi odvětvovými politikami EU, včetně zadávání veřejných zakázek, úpadkového práva a ochrany životního prostředí, a na rozdíly v podpoře klastrů a přístupu k zásadám konkurenceschopnosti. To vše má značný dopad na malé a střední podniky a jejich další rozvoj; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uznává, že jednotný trh je úspěchem EU, je však ještě nutné jej dále vylepšit, například odstraněním stávajících překážek bránících volnému pohybu zboží a služeb. Představují totiž jednu z příčin problémů, s nimiž se malé a střední podniky potýkají při rozšiřování hospodářské činnosti a využívání výhod plynoucích z internacionalizace; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poukazuje na přeměnu hospodářství spočívající v jeho digitalizaci, v důsledku čehož musí malé a střední podniky zvyšovat finanční náklady na nákup a/nebo rozvoj technologií a know-how; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá Evropskou komisi, aby vypracovala opatření na podporu digitální transformace malých a středních podniků v regionech EU a aby při tom vycházela z úspěchů stávajících iniciativ, jako je např. Digital Cities Challenge; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je přesvědčen o tom, že digitalizace představuje příležitost k přenesení produktů a služeb malých a středních podniků na širší, celoevropský a mimoevropský trh, protože umožňuje rozvoj přeshraničního obchodu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že pro EU je výzvou nadále zvyšovat produktivitu a konkurenceschopnost (včetně nákladové) v průmyslových hodnotových řetězcích a současně zachovat ambiciózní cíle politiky v oblasti ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

26.

Očekávání malých a středních podniků, pokud jde o budoucí politiku zaměřenou na růst a rozvoj

| 27. | zdůrazňuje potenciální výhody pro malé a střední podniky a podnikatele vyplývající z investic na úrovni EU do integrace regionálních podnikatelských ekosystémů a zároveň vyzývá Evropskou komisi k dalšímu rozvoji projektu, který je v současné době realizován ve spolupráci s evropskými podnikatelsky zaměřenými regiony (EER) a propojuje evropská „Silicon Valley“; |
| --- | --- |

27.

| 28. | upozorňuje na to, jak je pro mnohé malé a střední podniky obtížné získat a udržet si kvalifikované pracovníky. Malé a střední podniky čelí při náboru talentovaných pracovníků obrovské konkurenci ze strany velkých podniků, které disponují rozsáhlejšími zdroji a mohou nabídnout vyšší mzdy, a to vše navzdory skutečnosti, že malé a střední podniky jsou páteří evropské ekonomiky a tvoří 99 % všech podniků v EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na to, že představitelé malých a středních podniků, včetně subjektů podporujících a sdružujících malé a střední podniky, by měli mít možnost aktivněji se podílet na utváření a koordinaci provádění unijních politik, jež se této kategorie podnikatelů bezprostředně týkají; |
| --- | --- |

29.

| 30. | očekává, že budou představitelé regionální úrovně zapojeni do řízení unijní politiky týkající se malých a středních podniků a budou těsněji spolupracovat se zmocněnci pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnívá se, že průmyslová politika EU by měla být zaměřena na široce chápané inovace, na klíčové základní technologie a také na významné projekty společného evropského zájmu, digitalizaci a malé a střední podniky; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podporuje záměr Evropské komise zjednodušit administrativní postupy při získávání finančních prostředků a vykazování, jež jsou obzvlášť zatěžující pro mikropodniky a malé podniky, které disponují omezenými lidskými zdroji. Návrhy, jako je zjednodušené vykazování nákladů (paušální sazby, jednorázové částky a jednotkové náklady) usnadní sestavování rozpočtů projektů a jejich vyúčtování, což povede ke zvýšení podílu malých a středních podniků, které této podpory využívají; |
| --- | --- |

32.

| 33. | přiklání se k přístupu, ve kterém převládá místní a regionální uvažování a teprve poté vnitrostátní a mezinárodní uvažování. Testování nápadů v menším měřítku a podpora přírůstkových inovací umožňuje rychleji rozvíjet nová technologická řešení a zavádět je s využitím takových finančních prostředků, které mají malé a střední podniky k dispozici; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konstatuje, že navrhovaný rámec společných předpisů pro evropské strukturální a investiční fondy musí být pružný, aby bylo možné – v regionech, které to vyžadují – zaměřit operační programy na malé a střední podniky a mikropodniky; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vybízí k vypracování programů podporujících budování potenciálu malých a středních podniků, např. v oblasti využívání moderních finančních nástrojů, zvyšování povědomí o významu výměny informací a spolupráce nebo o potřebě a možnostech vytváření dlouhodobých strategií a plánování růstu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | upozorňuje na rostoucí význam integrace klastrů, především platforem pro inteligentní specializaci, v nichž hrají místní orgány ústřední úlohu při vytváření integrovaných hodnotových řetězců na evropské úrovni, čímž malým a středním podnikům pomáhají s rozšiřováním činnosti na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | očekává, že bude zachován silný regionální a místní rozměr kontaktních míst Enterprise Europe Network (EEN), jež by v budoucnu mohla plnit nové úlohy; |
| --- | --- |

37.

| 38. | upozorňuje na to, že je zapotřebí rozšířit služby, které kontaktní místa EEN nabízejí, mj. v oblasti zvětšování rozsahu činnosti malých a středních podniků, informování o vnitrostátních a evropských právních předpisech, o možnostech financování v jednotlivých členských státech a budování partnerství s jinými subjekty ve stejném odvětví nebo se subjekty zapojenými do výrobního procesu atd.; |
| --- | --- |

38.

| 39. | konstatuje, že je zapotřebí posílit regionální zastoupení malých a středních podniků, která by se mohla, např. prostřednictvím platforem typu REFIT, pravidelně zapojovat do diskuse o navrhovaných změnách v právních předpisech a účastnit se procesu sledování, kontroly a hodnocení dopadu těchto změn na sektor malých a středních podniků; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje význam diverzifikace zdrojů financování pro malé a střední podniky a podotýká, že vyřešení problému stávajícího nedostatku finančních prostředků u určitých odvětví nebo druhů činnosti by mělo být jednou z priorit; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vítá dosažené dohody ohledně unie kapitálových trhů, co se týče usnadnění přístupu malých a středních podniků na trh s veřejnými zakázkami a zavedení zjednodušujících opatření a opatření snižujících regulační zátěž a náklady; |
| --- | --- |

41.

| 42. | oceňuje, že některé členské státy zahájily iniciativy, jejichž cílem je zvýšit účast malých a středních podniků v zadávacích řízeních; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poukazuje na otázku přístupu malých a středních podniků k veřejným zakázkám a zároveň oceňuje, že tato kategorie podniků byla zohledněna při přepracování směrnice o zadávání veřejných zakázek. Vyzývá k tomu, aby se pokračovalo v úsilí o zavádění dalších podpůrných opatření; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje, že opožděné platby, nedostatečné povědomí malých a středních podniků o klíčových aspektech veřejných zakázek a vysoké potenciální náklady na právní úkony představují hlavní překážky, kvůli nimž se tyto podniky nemohou v této oblasti výrazněji angažovat a využít příležitosti ke zvětšení rozsahu své činnosti; |
| --- | --- |

44.

Závěrečné připomínky

| 45. | konstatuje, že malé a střední podniky jsou vzhledem k vysoké strukturální flexibilitě a výrobnímu profilu schopny rychle reagovat na dynamické společenské a hospodářské změny. Ukazuje se, že překážkou jsou finanční prostředky nezbytné pro přizpůsobení se těmto změnám, a proto je zapotřebí, aby další návrhy týkající se podpory v této oblasti byly přizpůsobeny potřebám malých a středních podniků; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že vzhledem k jejich vlivu na pracovní trh, ale také na spotřebitele jsou malé a střední podniky důležitou zúčastněnou stranou spoluodpovědnou za zavádění oběhového hospodářství, což by se mělo odrazit na daňových úlevách či na přístupu k evropským prostředkům; |
| --- | --- |

46.

| 47. | domnívá se, že Evropská komise by měla využít zkušeností získaných v rámci iniciativy „Small Business Act“ a v rámci akčního plánu podnikání 2020. Záměrem je docílit vylepšení a zjednodušení, nikoli provést radikální změny nebo se odklonit od dosavadních úspěchů ve snaze nalézt zcela nová řešení; |
| --- | --- |

47.

| 48. | upozorňuje, že počet iniciativ umožňujících prohloubení meziregionální a přeshraniční spolupráce je stále nedostačující; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opětovně vyzývá k vytvoření nové horizontální strategie, jejíž obsah by měl vyzdvihnout zvláštní význam radikálních i přírůstkových inovací a podporovat klíčové základní technologie a významné projekty společného evropského zájmu, včetně projektů týkajících se digitalizace a malých a středních podniků; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vybízí Evropskou komisi k hledání řešení, jež by malým a středním podnikům usnadnila účast v zadávacích řízeních, např. zvýhodněním jejich místního/regionálního původu, jelikož dosavadní změny jsou nedostačující; |
| --- | --- |

50.

| 51. | upozorňuje, že navzdory rozsáhlým a rozmanitým opatřením Evropské komise, jež je třeba hodnotit kladně, nebude podpora malých a středních podniků v celounijním měřítku účinná, jestliže budou mít některé členské státy tendenci vydávat složité vnitrostátní předpisy; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány by měly hrát důležitou úlohu v procesu vytváření příznivého podnikatelského prostředí a mít k dispozici nástroje umožňující přizpůsobit opatření měnícím se potřebám malých a středních podniků. Bylo by vhodné výrazněji tyto orgány zapojit do koncipování budoucí průmyslové politiky EU, včetně podpory malých a středních podniků; |
| --- | --- |

52.

| 53. | souhlasí s postojem Evropského parlamentu, který vyzývá k navýšení celkového unijního rozpočtu programu pro jednotný trh na období 2021–2027 s cílem posílit mezinárodní konkurenceschopnost malých a středních podniků, expandovat na trhy mimo EU a zavádět inovace; |
| --- | --- |

53.

| 54. | je přesvědčen, že oznámené zahrnutí všech finančních nástrojů dostupných pro malé a střední podniky v novém víceletém finančním rámci do jednoho programu InvestEU povede k očekávanému zjednodušení postupů; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyzývá orgány EU a členské státy k tomu, aby intenzivněji úsilovaly o zajištění lepšího fungování jednotného trhu, tak aby bylo možné plně rozvinout jeho potenciál; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzývá Evropskou komisi a Evropský parlament, aby vypracovaly nástroje a mechanismy, které evropským malým a středním podnikům zajistí rovné podmínky hospodářské soutěže v evropském i celosvětovém kontextu, a to rovněž u technologií, které mají pro Evropu strategický význam. |
| --- | --- |

56.

V Bruselu dne 8. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/EU-SMEs/EU-policy-SMEs.pdf.

1

(2)  Evropský výbor regionů, Podpora začínajících a rychle se rozvíjejících podniků v Evropě: místní a regionální perspektiva, ECON-VI/021, zpravodaj: Tadeusz Truskolaski, COR-2017-00032-00-01, červenec 2017.

2

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/43

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Zpráva o provádění v oblasti zadávání veřejných zakázek

(2020/C 39/09)

| Zpravodaj | : | Thomas Habermann (DE/ELS), zemský rada okresu Rhön-Grabfeld |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Thomas Habermann (DE/ELS), zemský rada okresu Rhön-Grabfeld

I.   OBECNÉ PŘIPOMÍNKY

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | zdůrazňuje, že toto stanovisko navazuje na příslib VR, že v souvislosti s pracovní skupinou pro subsidiaritu, proporcionalitu a scénář „Méně, zato efektivněji“ a s programem zlepšování právní úpravy poskytne zpětnou vazbu ohledně provádění právních předpisů EU na místní a regionální úrovni. VR proto společně s Radou evropských obcí a regionů (CEMR) provedl celounijní průzkum týkající se hodnocení uplatňování právního rámce pro zadávání veřejných zakázek ze strany místních a regionálních orgánů a zadal vypracování studie. Upozorňuje na to, že kvůli velmi nerovnoměrnému zapojení členských států nejsou výsledky tohoto průzkumu v celounijním měřítku reprezentativní, nýbrž z nich lze vyvodit pouze určité tendence. Dále pak odkazuje na zprávu o první konzultaci sítě regionálních center (RegHub) VR (1), jež byla zveřejněna v červenci 2019 a která v zásadě potvrzuje výsledky průzkumu CEMR a VR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatuje, že členské státy provedly směrnice o zadávání veřejných zakázek v rozsáhle přepracovaném znění z roku 2014 do vnitrostátního práva částečně v roce 2016, částečně ale podstatně později. Vzhledem k tomu, že od vstupu bezprostředně horizontálně platného vnitrostátního práva upravujícího zadávání veřejných zakázek v platnost uplynuly nanejvýš tři roky, máme k dispozici pouze omezený náhled do praktického uplatňování nových právních předpisů; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na to, že postupy orgánů i hospodářské subjekty se teprve nyní přizpůsobily novému režimu zadávání veřejných zakázek a že v současné době proces přizpůsobování někde ještě probíhá. Dále zdůrazňuje, že tento proces přizpůsobení je v řadě případů spojen se značnými náklady na odbornou přípravu a na poradenství poskytované zčásti i externími právními poradci. Vzhledem k těmto skutečnostem se jednoznačně domnívá, že v nadcházejících letech není vhodné zavádět žádná nová legislativní opatření; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ujasňuje, že účelem tohoto stanoviska tudíž není požadavek nové legislativní reformy, nýbrž řešení stávajících problémů, které mají veřejní zadavatelé na místní a regionální úrovni s uplatňováním regulačního rámce. Kromě toho se zabývá jednotlivými otázkami, jež Komise nadnesla nedávno ve svém nelegislativním sdělení o účinnějším, udržitelnějším a profesionálnějším zadávání veřejných zakázek z října 2017 (2); |
| --- | --- |

4.

| 5. | podporuje cíl a hlavní body směrnic, zejména elektronické zadávání zakázek a podporu účasti malých a středních podniků, nové koncepce zadání zakázky „vnitřnímu subjektu“ a spolupráce mezi obcemi, možnost použít při zadávání veřejných zakázek v rámci vlastních postupů politického rozhodování orgánů strategická kritéria, a podporu transparentnosti a integrity; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že přeshraniční zadávání veřejných zakázek nepřineslo místním a regionálním orgánům žádnou přidanou hodnotu, jak ukazují výsledky průzkumu (3). Navzdory pravidelnému pořádání časově i finančně náročných celounijních zadávacích řízení nejsou předkládány žádné přeshraniční nabídky, nebo jich je předkládáno jen velmi málo. Důvodem je pravděpodobně skutečnost, že se elektronické platformy jednotlivých členských států mezi sebou liší, a představují tedy překážku pro zapojení podniků a subjektů ze sousedních zemí. Tyto platformy jsou navrženy a realizovány v rámci jednotlivých členských států a často není možné je využívat v jiných jazycích nebo zohledňovat administrativní požadavky jiných států než toho, v němž se nachází veřejný zadavatel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | upozorňuje na skutečnost (4), že právně bezchybné uplatňování právního rámce pro zadávání veřejných zakázek se nyní stalo spíše cílem samo o sobě, než aby sloužilo jako nástroj k zadávání prací či objednávání dodávek nebo služeb; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že je třeba vyjasnit okolnosti, za nichž mohou místní a regionální orgány podporovat také místní hospodářský růst a místní struktury s ohledem na zásadu udržitelnosti a pozitivní environmentální bilanci díky využití místních zdrojů (např. iniciativa „Holz von hier“, tj. „místní dřevo“) ve smyslu zásady podporování místních produktů; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že možnost zohledňovat při poskytování veřejných služeb ekologická, sociální nebo inovativní kritéria, což přinesla reforma z roku 2014, musí v souladu se zásadou místní samosprávy zůstat i nadále plně v působnosti dotčených místních či regionálních orgánů. Je toho názoru, že případnou budoucí povinnost uplatňovat při zadávání všech veřejných zakázek strategické zadávací cíle je třeba jednoznačně odmítnout, aby nedocházelo ke zbytečnému přetížení zadávacích řízení. Upozorňuje na to, že zohlednění strategických zadávacích cílů není u mnoha zadávaných veřejných zakázek (například u standardních zadávacích řízení na výrobky) ani účelné; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že dodatečné politické cíle zvyšují možnost výskytu chyb i riziko rozporu mezi těmito cíli. Upozorňuje na to, že cílů v oblasti zadávání veřejných zakázek lze dosáhnout pouze do té míry a za toho předpokladu, že nebude ohrožen hlavní cíl poskytovat občanům dobré výrobky a služby za přiměřenou cenu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dále zdůrazňuje, že při reformě v roce 2014 bylo jasně uznáno právo místních a regionálních orgánů poskytovat a organizovat své vlastní služby prostřednictvím vlastních zařízení, komunálních podniků nebo veřejných podniků a byly uznány i koncepce zadání zakázky „vnitřnímu subjektu“ a spolupráce mezi obcemi. Zadávání veřejných zakázek třetím stranám je tedy jen jednou z mnoha možností, jak poskytovat veřejné služby (5). VR v neposlední řadě vyzdvihuje právo veřejných zadavatelů na navrácení zakázek zadaných třetím stranám zpět do působnosti obcí; |
| --- | --- |

11.

| 12. | domnívá se, že zvýšení prahových hodnot, při jejichž překročení je vyhlašování zadávacích řízení na evropské úrovni povinné, je správným záměrem, jelikož to umožní zachovat náležitý poměr mezi transparentností na jedné straně a administrativní zátěží pro příslušné orgány a malé a střední podniky na straně druhé. Proto Komisi vyzývá, aby v dlouhodobém horizontu usilovala o to, aby byly na úrovni WTO výrazně zvýšeny prahové hodnoty v rámci Dohody o vládních zakázkách; |
| --- | --- |

12.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

Strategické zadávání veřejných zakázek

| 13. | je toho názoru, že díky možnosti, kterou zavedly směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014 a která spočívá v tom, že veřejní zadavatelé mohou při zadávacích řízení zohledňovat strategické zadávací cíle, lze v jednotlivých případech docílit z hlediska zadavatele „dokonalejšího zadávání veřejných zakázek“; |
| --- | --- |

13.

| 14. | připomíná, že výsledná administrativní zátěž pro místní a regionální orgány však musí být úměrná přínosům, které může mít zadávání veřejných zakázek pro občany. Zadávání veřejných zakázek není primárně vhodné k dosahování politických cílů, např. v oblasti environmentální udržitelnosti, sociální začleňování a inovací, ani k urychlování určitého společenského vývoje. Přesto se stále častěji využívá jako prostředek k řízení a dosažení jiných politických cílů. Nesmí se však ztrácet ze zřetele cíl ani účel zadávání veřejných zakázek, tj. v souladu se zásadami hospodárného finančního řízení a hospodárné veřejné správy zjistit nejlepší poměr mezi kvalitou a cenou; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje na to, že podle výsledků průzkumu VR a CEMR mají místní a regionální orgány povědomí o možnosti uplatňovat ekologická, sociální a inovativní zadávací kritéria. Z průzkumu vyplývá, že tato kritéria jsou částečně uplatňována jen v omezené míře, a to jednak proto, že to není nutné, a jednak z toho důvodu, že se kvůli větší možnosti výskytu chyb zvyšuje pravděpodobnost odvolacích řízení. Místní a regionální orgány si zejména stěžují na nedostatečnou odbornou způsobilost, která je zapotřebí k podnícení tohoto druhu veřejných zakázek; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány i přes možnost zadávat zakázky na základě různých kvalitativních kritérií často upřednostňují nejlevnější cenu, protože to podle nich je v zájmu nejlepšího využití veřejných prostředků. Kromě toho je to nejsnadněji použitelné kritérium; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odkazuje na to, že Komise ve svém sdělení (6) kritizuje skutečnost, že 55 % veřejných zakázek se udílí pouze na základě nejnižší ceny. Upřesňuje, že při dotyčných zadávacích řízeních mohly být zohledněny strategické cíle, neboť např. kritéria týkající se životního prostředí a energetické účinnosti lze běžně uplatňovat stejně efektivně již při specifikaci pro nabídky a zakázka je potom zcela logicky udělena na základě nejnižší ceny; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na to, že podle výsledků průzkumu se potřeba strategických zadávacích kritérií značně liší. U veřejných zakázek na podporu inovací převažuje názor, že potřebná nejsou, u veřejných zakázek v sociální oblasti je jejich nezbytnost hodnocena vyrovnaně a u zakázek v oblasti životního prostředí nutná většina respondentů souhlasila s jejich nutností. Výbor konstatuje, že při uplatňování všech kritérií vyvstávají problémy v důsledku složitosti právního rámce, při definování podmínek pro provedení zakázky a zejména při hodnocení rovnocennosti vnitrostátních certifikátů a označení, jež mají doložit splnění kritérií (7); |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že využívání inovativního zadávání veřejných zakázek, včetně inovačních partnerství nebo zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi, bylo dosud v některých členských státech omezeno na několik málo místních orgánů. Hlavním důvodem je to, že podpora výzkumu a vývoje je jen zřídka prioritou, že se vypisují zakázky na běžné výrobky nebo že existují rozpočtová omezení. Jedním z nástrojů podpory inovativního zadávání veřejných zakázek by mohla být iniciativa Komise „Big Buyers“. VR zdůrazňuje, že společné zadávání zakázek a nákupní skupiny však obvykle usnadňují situaci právě i menším místním orgánům a umožňují jim dosáhnout vyšší efektivity; |
| --- | --- |

19.

Přístup malých a středních podniků na trhy s veřejnými zakázkami

| 20. | připomíná, že podpora malých a středních podniků byla při reformě zadávání veřejných zakázek v roce 2014 jednou z pěti priorit. Poukazuje na to, že malé a střední podniky a začínající podniky mají stále ještě problémy s plněním ekonomických či technických kritérií způsobilosti. Hlavními překážkami jsou nadále opožděné platby, nedostatečné povědomí malých a středních podniků o klíčových aspektech zadávání veřejných zakázek a vysoké potenciální náklady na odvolací řízení; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že doposud přijatá opatření ke zvýšení účasti malých a středních podniků nepřinesla podle průzkumu VR a CEMR očekávané zlepšení; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že strategické zadávací cíle jsou značnou překážkou účasti na zadávacích řízeních obvykle spíše pro malé a střední podniky než pro velké specializované společnosti, protože malé a střední podniky často nemají nezbytné prostředky ke splnění strategických zadávacích kritérií. Upozorňuje na to, že posílení strategického zadávání veřejných zakázek by mohlo být v rozporu se žádoucím a chvályhodným cílem podpořit přístup malých a středních podniků k veřejným zakázkám a usnadnit jim ho; |
| --- | --- |

22.

| 23. | v této souvislosti vyzdvihuje nutnost přepracovat stávající definici malých a středních podniků platnou na evropské úrovni (8). Objasňuje, že podle nynější definice jsou středně velké podniky (tzv. společnosti se střední tržní kapitalizací s nejvýše 500 zaměstnanci) z hlediska své struktury zcela srovnatelné s malými a středními podniky (< 250 zaměstnanců ročně a obrat ≤ 50 milionů EUR nebo bilanční suma ≤ 43 milionů EUR) a přesto nepožívají vůči velkým podnikům žádných výhod. S ohledem na rostoucí ochranářské tendence na klíčových trzích zdůrazňuje, že je důležité, aby EU zaujala konstruktivní a jednoznačně otevřený postoj ve vztahu ke globálním podmínkám hospodářské soutěže ve prospěch domácího evropského hospodářství, a měla při tom na zřeteli středně velké podniky, které jsou zejména ve venkovských oblastech silným hospodářským faktorem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poukazuje na to, že nový režim pro sociální a jiné zvláštní služby působí místním a regionálním orgánům potíže, a konstatuje, že tyto problémy souvisejí mj. se specifickou povahou těchto služeb a specifickými podmínkami, za nichž jsou poskytovány. Kritizuje skutečnost, že nyní platí od určité prahové hodnoty (750 000 EUR) povinnost vypsat zadávací řízení, přestože u tohoto typu služeb přetrvávají důvody týkající se chybějícího významu pro vnitřní trh. Ujasňuje, že tyto předpisy nejsou vždy v souladu s vnitrostátními systémy členských států. Soudní dvůr rozhodl, že v případech, kdy veřejné orgány nečiní žádná selektivní rozhodnutí o výběru, když poskytovatelé služeb jednají v rámci čistě povolovacích postupů nebo tzv. modelů „Open-House“, se směrnice o zadávání veřejných zakázek nepoužije (9). Ustanovení směrnice o zadávání veřejných zakázek však ne vždy dobře odpovídají vnitrostátním systémům členských států a mohou v praxi působit místním a regionálním orgánům nepřiměřenou administrativní zátěž (10). Kromě toho je oblast působnosti režimu nejednoznačná kvůli odkazům kódy CPV uvedené v příloze XIV, jejichž obsah není přesně vymezen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnívá se, že výzva k podávání nabídek rozdělená na části je výhodná zejména pro malé a střední podniky, a proto představuje dobrý přístup. Upozorňuje však na to, že neefektivní podniky nebo příliš malé části zakázek mohou vést ke zvýšení administrativní a koordinační zátěže na straně zadavatelů; |
| --- | --- |

25.

Přeshraniční nákup zboží a služeb

| 26. | konstatuje, že celkový podíl přeshraničních veřejných zakázek poklesl z 5,95 % v roce 2013 na 3,4 % v roce 2017 (11); |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že pojem veřejné zakázky je třeba vykládat funkčně, avšak ani při takovémto pojetí by se při výpočtu hodnoty zakázky neměly připočítávat různé druhy plánovacích služeb, nýbrž by se na ně mohlo spíše pohlížet jako na samostatné zakázky. Upozorňuje, že je to důležité zejména v zájmu zajištění ochrany a rozsáhlejší účasti malých a středních podniků v zadávacích řízeních; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá Komisi, aby přijala komplexnější pokyny pro postupy elektronického zadávání veřejných zakázek s cílem zvýšit právní jistotu a zlepšit zapojení malých a středních podniků do elektronického zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

28.

| 29. | upozorňuje na to, že v ustanoveních čl. 10 písm. h) směrnice o zadávání veřejných zakázek směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (12) týkajících se zvláštních výjimek se odráží velký význam neziskových charitativních organizací, které mohou zejména v případě civilní obrany zvýšit své kapacity zapojením dobrovolníků. Domnívá se, že členské státy mohou ve vnitrostátním právu výslovně stanovit, jaké organizace jsou považovány za neziskové, pokud se ve vnitrostátním právu zaručí, že tyto organizace budou splňovat kritéria neziskovosti formulovaná Soudním dvorem Evropské unie (13); |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje, že v průzkumu VR a CEMR 70 % respondentů uvedlo, že přeshraniční nakupování nemá kvůli nedostatku nabídek z jiných členských států žádnou přidanou hodnotu, a pouze 24 % jich uvedlo, že to podporuje hospodářskou soutěž a vede k lepším alternativám. Upozorňuje na zjištění uvedená ve zprávě sítě regionálních center, podle nichž některá odvětví, zejména v sociální oblasti, ze své podstaty nemají přeshraniční rozměr, a tudíž ani potřebný význam pro jednotný trh; |
| --- | --- |

30.

| 31. | v zásadě souhlasí s cílem Komise zvýšit počet přeshraničních zadávacích řízení. Poukazuje na to, že nízký počet přeshraničních veřejných zakázek souvisí mj. s nezbytnou vícejazyčností zadávací dokumentace, která je náročná na čas a zdroje a nevyhnutelně vede k vyšším nákladům, a s různým výkladem směrnic o zadávání veřejných zakázek v jednotlivých členských státech; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vysvětluje, že další hlavní příčinou jsou zřejmě různé normy a právní předpisy členských států například v oblasti pracovního práva a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci nebo v odvětví stavebnictví. To potenciální zahraniční uchazeče a zejména malé a střední podniky, jimž často chybějí nezbytné fyzické a právní zdroje ke splnění požadavků jiných členských států, odrazuje od podávání nabídek; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzdvihuje skutečnost, že podniky běžně zakládají dceřiné společnosti v jiných členských státech, aby byly blízko místním trhům. Nabídky do zadávacích řízení na místní a regionální úrovni zasílají většinou tyto dceřiné společnosti, ne mateřská společnost. Tyto transakce nejsou zahrnuty do statistik přeshraničního zadávání zakázek; |
| --- | --- |

33.

| 34. | závěrem vyzdvihuje zejména problémy, s nimiž se potýkají uchazeči při plnění různých požadavků členských států na přeshraniční certifikáty a elektronické podpisy. Proto je potřeba vypracovat společné pokyny pro přípravu společných regulačních a informačních systémů a zřizování elektronických platforem, které umožní zapojení orgánů a podniků se sídlem v některé ze sousedních zemí; |
| --- | --- |

34.

Opatření ke zlepšení provádění

| 35. | upozorňuje na skutečnost, že takzvaná profesionalizace, kterou Komise ohlásila, čili vzdělávání zaměstnanců veřejné správy, spadá do výlučné organizační svrchovanosti členských států, a zejména místních a regionálních orgánů. Kromě toho se obává, že by další pokyny a příručky Komise týkající se profesionalizace veřejných zadavatelů (například nynější plánovaný rozsáhlý European Professionalisation Framework, tj. evropský rámec profesionality) znamenaly pro zadavatele, kteří již beztak musí ovládat rozsáhlý regulační rámec, spíše ještě větší administrativní zátěž; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vítá konečný akční plán, který dne 26. října 2018 předložilo Partnerství pro inovativní a odpovědné zadávání veřejných zakázek vytvořené v rámci městské agendy (14), a podporuje zejména doporučení adresovaná EU, podle nichž by EU měla zvážit vyčlenění prostředků na společné přeshraniční zadávání veřejných zakázek, zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, strategické zadávání veřejných zakázek, zejména pak zadávání veřejných zakázek se zohledněním sociálních aspektů (například s využitím sociálních doložek a zadávacích kritérií v nabídkových řízeních a ve smlouvách o veřejných zakázkách) a zadávání veřejných zakázek v rámci oběhového hospodářství. Podporuje také doporučení adresovaná členským státům, aby investovaly do budování kapacit v souvislosti s inovativním a odpovědným zadáváním veřejných zakázek, a doporučení určená členským státům a městům, aby ve větší míře poskytovaly odbornou přípravu v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci oběhového hospodářství a inovativního a odpovědného zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

36.

| 37. | domnívá se, že EU musí zajistit soudržnost mezi různými oblastmi evropských politik, jimiž se řídí zadávání veřejných zakázek, hospodářská soutěž a poskytování státní podpory, aby se dosáhlo celkového posílení EU jakožto průmyslové oblasti a evropské podniky byly konkurenceschopné v globalizovaném světě; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá Komisi, aby v zájmu vytvoření právní jistoty a ulehčení místním zadavatelům zahájila proces za účelem zavedení spolehlivých a jednoznačných označení a osvědčení uznávaných v celé EU, a to zejména co se týče environmentální udržitelnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | upozorňuje na skutečnost, že vývoj vlastních systémů elektronického zadávání veřejných zakázek a příslušných národních portálů do určité míry zkomplikoval kompatibilitu nejen v jednotlivých členských státech, ale i mezi nimi navzájem. Vývoj plně kompatibilních systémů by mohl postupy zadávání veřejných zakázek podstatným způsobem zjednodušit a urychlit; |
| --- | --- |

39.

| 40. | na závěr zdůrazňuje, že směrnice nesplnily svůj hlavní účel, kterým bylo rozsáhlé zjednodušení pro místní a regionální orgány. Vzhledem ke kontinuitě a k výše uvedeným důvodům se však domnívá, že je nutné se v nadcházejících letech vyvarovat další legislativní reformy. |
| --- | --- |

40.

V Bruselu dne 8. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Výbor regionů, řídicí skupina pro subsidiaritu, Síť regionálních center pro přezkum provádění politiky EU, první konzultace k zadávání veřejných zakázek, červenec 2019.

1

(2)  Sdělení Komise Zajistit lepší fungování zadávání veřejných zakázek v Evropě a pro Evropu, 3. října 2017 (COM(2017) 572 final).

2

(3)  Viz společný průzkum VR a Rady evropských obcí a regionů (CEMR) týkající se hodnocení provádění směrnic o zadávání veřejných zakázek z roku 2014: výzvy a příležitosti na regionální a místní úrovni.

3

(4)  Viz společný průzkum VR a CEMR.

4

(5)  Viz stanovisko Evropského výboru regionů Balíček předpisů týkajících se zadávání veřejných zakázek, zpravodaj: Adrian Ovidiu TEBAN (RO/ELS), 5. července 2018.

5

(6)  Sdělení Komise Zajistit lepší fungování zadávání veřejných zakázek v Evropě a pro Evropu, 3. října 2017 (COM(2017) 572 final).

6

(7)  Průzkum VR a CEMR.

7

(8)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003.

8

(9)  Věc C-410/14 Falk Pharma a C-9/17 Tirkkonen.

9

(10)  Stanovisko platformy REFIT k účinnosti a účelnosti zadávání veřejných zakázek (péče o mládež a sociální podpora) na žádost nizozemského ministerstva zdravotnictví, sociální péče a sportu, 14. března 2019.

10

(11)  Evropský parlament, Tematická sekce Hospodářská politika a politika v oblasti vědy a kvality života, Contribution to Growth – European Public Procurement, Delivering Economic Benefits for Citizens and Businesses, leden 2019.

11

(12)  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65.

12

(13)  Soudní dvůr Evropské unie, rozsudek ve věci C-465/17 ze dne 21. března 2019.

13

(14)  https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/final_action_plan_public_procurement_2018.pdf

14

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/48

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Zlepšování právní úpravy – hodnocení a potvrzení závazku

(2020/C 39/10)

| Zpravodaj | : | Olgierd Geblewicz (PL/ELS), maršálek Západopomořanského vojvodství |
| --- | --- | --- |
| Odkaz | : | COM(2019) 178 final
  SWD(2019) 156 final |

Zpravodaj

:

Olgierd Geblewicz (PL/ELS), maršálek Západopomořanského vojvodství

Odkaz

:

COM(2019) 178 final

SWD(2019) 156 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Připomínky

| 1. | vítá hodnocení činností v oblasti zlepšování právní úpravy prováděné Evropskou komisí a zdůrazňuje, že zlepšování právní úpravy by skutečně nemělo být skrytým deregulačním programem, že zlepšování právní úpravy a podložená, transparentní a inkluzivní tvorba politik představují klíčové požadavky v prostředí, kde dochází k útokům na demokracii a kompromisní rozhodování, ale také že nástroje pro zlepšování právní úpravy by nikdy neměly nahradit demokratické politické rozhodování. Zdůrazňuje, že nástroje pro zlepšování právní úpravy samy o sobě představují „náklady“ (co se týče času, lidských zdrojů atd.), a tudíž je třeba je navrhnout tak, aby byly účinné, a že zlepšování právní úpravy musí být společným úsilím všech správních úrovní. Vítá proto zejména pozitivní uznání, že je třeba bezprostředněji zapojit místní a regionální orgány a Výbor regionů do politického procesu EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatuje, že si občané Evropské unie zaslouží kvalitní právní úpravu, jež vytváří evropskou přidanou hodnotu, je jasná, jejíž cíle jsou adresátům řádně sdělovány a u níž je monitorován dopad. Protože místní a regionální orgány zavádějí a uplatňují přibližně 70 % právních předpisů EU a zároveň mají nejblíže k občanům, musí být přímo zapojeny do vytváření dobré právní úpravy a do posuzování její účinnosti. Jelikož je z hlediska zavádění právní úpravy a vnímání EU klíčové, aby občané chápali cíle této úpravy a výhody, které jim přináší, musí být místní a regionální orgány, jež jsou pro občany důvěryhodné, plně zapojeny do tohoto procesu komunikace, tj. do srozumitelného informování o právní úpravě a vysvětlování jejího smyslu na místní úrovni. Úloha Výboru regionů jakožto formálního mostu mezi orgány EU a místními a regionálními orgány je v tomto ohledu zásadní; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podotýká, že kvalita právní úpravy je jedním z hlavních klíčů k úspěchu evropského integračního procesu a že Evropa bude silná, její orgány legitimní, politika účinná a občané budou angažovaní a zapojení do rozhodovacího procesu, pokud správa věcí veřejných zaručí spolupráci mezi různými úrovněmi správy za účelem provádění unijních politik, účinného uplatňování právní úpravy a také nalezení společensky uznaných řešení celosvětových problémů. Podporuje v tomto smyslu rovněž tvrzení Evropské komise, že kvantitativní přístupy (zaměřené na snížení takzvané administrativní zátěže o určitý procentní podíl) nemohou dostatečně vyřešit složitost a rozmanitost právní úpravy EU ani její dopad na různých úrovních. V této souvislosti také schvaluje doporučení pracovní skupiny pro subsidiaritu, že by otázka „množství právních předpisů“ v poměru k jejich přidané hodnotě měla být stěžejním prvkem programu REFIT. V tomto ohledu vítá také závazek předsedkyně budoucí Komise uspořádat v roce 2020 konferenci o budoucnosti Evropy a připomíná své přání být plně zapojen do veškerých jednání o zlepšení správy věcí veřejných v EU, stejně jako svůj návrh zavést systém stálého strukturovaného dialogu s občany s cílem posílit demokratické fungování EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | souhlasí s tím, že program zlepšování právní úpravy je nástrojem, jehož účelem je pomoci zlepšit politiku EU a poskytnout základ pro včasné přijímání uvážlivých politických rozhodnutí, přičemž je třeba zajistit, aby právní předpisy přijímané orgány EU „přinášely více dobra než zla“, tj. postarat se o to, aby legislativní opatření byla podložená, dobře navržená a přinášela měřitelné a trvalé výhody pro občany, podniky a společnost jako celek. Týká se to jak nových právních předpisů, tak obsáhlého souboru stávajících právních předpisů EU. Je si vědom toho, že tento nástroj je de facto začátkem procesu, jehož cílem je vypracovat co nejlepší mechanismy tvorby právních předpisů; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je si vědom toho, že vzhledem k pravomocem, které jim svěřují Smlouvy, a personálním zdrojům, které mají k dispozici, hrají v politice zlepšování právní úpravy klíčovou úlohu struktury Evropské komise. Připomíná však, zlepšení právní úpravy nelze dosáhnout pouze opatřeními na úrovni EU. Důrazně poukazuje na podstatný, ale dosud nedostatečně využitý potenciál spolupráce s místními a regionálními orgány, k níž je VR přirozeným prostředníkem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | připomíná závazek Unie vydávat právní předpisy v oblastech sdílené pravomoci pouze tehdy, pokud cílů dotčené politiky nemohou uspokojivě dosáhnout členské státy, jejich regiony či jejich místní orgány, v souladu s článkem 5 Smlouvy o Evropské unii, tj. se zásadami subsidiarity a proporcionality. Podporuje závěry pracovní skupiny pro subsidiaritu a proporcionalitu i návrh na otevření politiky lepším zapojením všech úrovní správy díky novému přístupu k zásadě subsidiarity, považujíce ji za „aktivní subsidiaritu“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány nejsou v současné době přímo zapojeny do jednání mezi EP a Radou v rámci legislativních postupů a ani nejsou přímo zapojeny do formálního mechanismu kontroly subsidiarity. Připomíná však, že v případech, kdy není dodržena zásada subsidiarity, má VR právo podat žalobu u Soudního dvora Evropské unie a že této možnosti využívá, aby dodal váhu svým politickým sdělením k tomuto tématu, a tudíž zastává významnou úlohu při zajišťování toho, aby byly názory místních a regionálních orgánů slyšet. Žádá Komisi, aby prozkoumala způsoby, jak do těchto procesů více zapojit regionální parlamenty, například tím, že budou oficiálně začleněny do mechanismu včasného varování, nebo prostřednictvím rozšíření systému žlutých a červených karet do regionálních parlamentů, aby se zaručilo, že budou moci pozitivně přispívat k rozvoji aktivní subsidiarity; |
| --- | --- |

7.

| 8. | připomíná, že klíčový význam pro zlepšování právní úpravy má její monitorování a hodnocení. Upozorňuje, že nové právní předpisy jsou často zaváděny dříve, než je dokončeno úplné a řádné hodnocení dopadu stávajících právních předpisů. Většinu právních předpisů EU uplatňují místní a regionální orgány, které proto mají i nejširší povědomí o jejich praktickém dopadu na občany; |
| --- | --- |

8.

| 9. | s uspokojením bere na vědomí výzvu Komise, aby byla opatření v rámci programu REFIT posílena větším zapojením Výboru regionů; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že VR má možnost konzultovat s místními komunitami a komunikovat s nimi pomocí využití kontaktů se stávajícími sítěmi, které sdružují zástupce místních a regionálních orgánů v členských státech; |
| --- | --- |

10.

Nástroje pro zlepšování právní úpravy a úloha místních a regionálních orgánů při jejich lepším využívání

| 11. | připomíná, že konzultace se zúčastněnými stranami mohou významně přispět k obsahu právních předpisů a mají legitimizující povahu – posilují přijetí právních předpisů, a tudíž mohou značně zvýšit účinnost provádění. Vítá proto zahájení iniciativy v oblasti komunikace a konzultací s občany prostřednictvím vytvoření portálu „Podělte se o svůj názor“. Konstatuje však, že reakce od jednotlivců zatím tvoří pouze menšinu podaných návrhů, což je patrně způsobeno tím, že portál ani konzultační postupy zatím nejsou všeobecně známy. Požaduje proto, aby byla posílena opatření, která mají o těchto konzultacích informovat a propagovat je, a to i prostřednictvím spolupráce s místními a regionálními orgány. Kromě toho navrhuje, aby byly naplánovány konkrétní, cílené konzultace pro místní a regionální orgány, zejména v tematických oblastech, které jsou pro ně velmi důležité. V této souvislosti by zapojení VR prostřednictvím využití kontaktů v rámci sítě sdružující zástupce regionálních a místních orgánů mohlo umožnit oslovení širší skupiny jednotlivců a institucionálních subjektů, což by zlepšilo výsledek konzultací; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podotýká, že důležitým nástrojem ke zvýšení legitimity a transparentnosti právních předpisů je posouzení jejich dopadů, a proto podporuje záměr Komise věnovat při provádění tohoto posouzení zvláštní pozornost subsidiaritě a proporcionalitě. Upozorňuje, že místní a regionální orgány mohou v tomto ohledu poskytnout obzvláště cenné informace; |
| --- | --- |

12.

| 13. | upozorňuje, že je třeba dále pracovat na vývoji ukazatelů pro posuzování dopadů s přihlédnutím k nástrojům zahrnujícím nižší než celostátní úroveň, zejména ukazatelů používaných k vypracování politik, jako jsou cíle udržitelného rozvoje nebo srovnávací přehled sociálních ukazatelů. To umožní evropským, vnitrostátním, regionálním a místním orgánům seznámit se s posouzením dopadů v různých regionech a budou mít také možnost určit prvky, které vyžadují zlepšení v oblasti legislativy a tvorby politik na místní úrovni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | upozorňuje na rozmanitost evropských regionů, která se může promítnout do asymetrického územního dopadu dané právní úpravy. Prvotní posouzení dopadů by měla určit, zda je třeba zohlednit územní důsledky provádění politik v rané fázi legislativního procesu, a proto by se mělo stát běžnou praxí všech ředitelství a útvarů Komise, že budou tento aspekt při přípravě právních předpisů analyzovat. Umožnilo by jim to lépe posoudit nejvhodnější prostředky pro dosažení jejich politických cílů a provádět důkladnější posouzení územního dopadu v případě právních předpisů, u nichž je to relevantní. Rovněž by to pomohlo k tomu, aby si všechna ředitelství Komise uvědomila potenciál územních a zeměpisných dopadů svých politických rozhodnutí; |
| --- | --- |

14.

| 15. | připomíná, že v roce 2018 zahájil pilotní projekt sítě regionálních center pro shromažďování místních a regionálních údajů o provádění politiky EU prostřednictvím zvláštních dotazníků (RegHub). Vítá, že sdělení Komise o zlepšování právní úpravy potvrzuje podporu tomuto projektu. Vyzývá k dalšímu úsilí o jeho zdokonalování a po pozitivním hodnocení pilotní fáze o trvalé začlenění do systému tvorby politik a právních předpisů EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | VR důrazně podporuje cíle platformy REFIT; je členem skupiny zúčastněných stran platformy od jejího vzniku v roce 2015. Vyzývá k tomu, aby byl mandát platformy rozšířen v souladu s návrhy pracovní skupiny pro subsidiaritu, která identifikovala řadu problémů, jež brání VR v tom, aby ještě účinněji přispíval k fungování platformy. Zdůrazňuje, že VR má coby poradní instituce nejlepší předpoklady k tomu, aby mohl věcně přispět, avšak stávající velmi specifická a technická povaha návrhů podávaných této platformě, stejně jako krátká lhůta pro předkládání příspěvků, neumožňuje Výboru regionů využít svůj potenciál a patřičně významně přispět. Zdůrazňuje kromě toho význam příspěvku, jejž může cílům platformy REFIT poskytnout prostřednictvím VR síť RegHub; |
| --- | --- |

16.

Doporučení VR

| 17. | uznává dosavadní úsilí Komise, pokud jde o přezkum stávajících právních předpisů, a doporučuje, aby byly vypracovány odvětvové plány přezkumu právní úpravy s cílem zajistit soudržné a systematické provádění cílů stanovených Evropskou komisí. Zároveň zdůrazňuje, že pokud jde o hodnocení stávajících předpisů a vytváření nových, je nezbytné posílit víceúrovňovou spolupráci založenou na vzájemné důvěře. Konstatuje, že tato spolupráce by měla spočívat v aktivním zapojení regionů a místních orgánů již do vypracování ročního pracovního programu Evropské komise a do ročního plánování hodnocení a monitorování právních předpisů, zejména pokud jde o aspekty územního dopadu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | souhlasí s nutností zpřísnit uplatňování zásady subsidiarity a proporcionality při rozhodování EU v rámci ucelenějšího programu zlepšování právní úpravy. Vyzývá k tomu, aby zásady subsidiarity a proporcionality měly nejvyšší prioritu a k zásadě subsidiarity se přistupovalo aktivně jako ke způsobu, jak zajistit, aby podněty, jež přicházejí zdola, byly plně zohledněny v rámci pravomocí příslušejících úrovni EU. Tyto zásady musejí být skutečně považovány za základní prvky rozhodovacího procesu EU, a to zejména v úzké spolupráci s Výborem regionů jako institucionálním zástupcem místních a regionálních orgánů odpovědných za přímé uplatňování značné části evropského práva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poukazuje na to, že v oblasti pracovní metodiky se platforma REFIT snaží začlenit do stejného rámce jak technickou, tak politickou úroveň. Zároveň konstatuje, že Výbor regionů, který zastupuje místní a regionální politické orgány, je považován za zájmovou skupinu, což neodpovídá jeho složení. Vyzývá proto k přepracování metodiky tak, aby zástupci VR byli bezprostředněji zapojeni do politického procesu, kterým se definují politické cíle platformy a vybírají předpisy ke zkoumání. To by členům VR, kteří se podílejí na činnosti platformy, umožnilo plně využít svých zkušeností a odborných znalostí v oblasti provádění evropského práva a jeho dopadu na občany a zároveň vybudovat spojení se sítěmi VR; |
| --- | --- |

19.

| 20. | připomíná, že místní a regionální orgány musí mít možnost uzpůsobit právní předpisy EU místním a regionálním podmínkám, aby se nevytvářela zbytečná byrokracie, omezení či ekonomická zátěž. Pracovní skupina pro subsidiaritu a proporcionalitu poukazuje na to, že se zvýšilo množství právních předpisů, čímž se zmenšil prostor pro výklad, který by při provádění směrnic měl existovat. Tento vývoj komplikuje úsilí Komise o dosažení lepších a účinnějších právních předpisů. Při budoucích snahách o zlepšování právní úpravy by se proto tato problematika měla řešit; |
| --- | --- |

20.

| 21. | doporučuje také, aby se struktura platformy REFIT změnila tím, že do činnosti skupiny národních odborníků a skupiny zástupců zájmových skupin budou zapojeni místní a regionální odborníci. Byl by to další způsob plnění doporučení pracovní skupiny týkajících se posílení úlohy místních a regionálních orgánů při tvorbě právních předpisů uvedených ve sdělení Komise; |
| --- | --- |

21.

| 22. | připomíná, že se Evropská komise zavázala zintenzivnit spolupráci s Výborem regionů a rovněž s Evropským hospodářským a sociálním výborem a zájmovými sdruženími. Po úspěšném dokončení pilotní fáze se regionální sítě (RegHub) mohou stát klíčovým prostředkem, díky němuž bude možné této intenzivnější spolupráce dosáhnout. Konstatuje, že by to vyžadovalo, aby Komise, VR a všechny ostatní subjekty společně se sítěmi stanovily časový plán, obsah oblastí politiky a význam pro regiony a města. VR v této souvislosti vyzývá k většímu zapojení Evropské komise již během pilotní fáze projektu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vybízí Evropskou komisi, aby zvážila možnost rozšíření regionálních sítí (RegHub), jakmile bude pilotní fáze dokončena. Přidaná hodnota, kterou by projekt mohl při zapojení přibližně 280 regionů přinést díky rozvoji sítě, se výrazně zvyšuje. Celoevropské regionální sítě (RegHub) by se mohly stát důležitým nástrojem k překonání některých problémů, s nimiž se v současné době potýká projekt zlepšování právní úpravy, a mnoho regionů projevilo velký zájem o účast v pilotní fázi projektu. Rozvoj a udržování těchto sítí by nicméně znamenaly investice v oblasti finančních a lidských zdrojů a podporu regionům, jež mají v úmyslu zajistit, aby po dokončení pilotní fáze trvale přispívaly k činnosti sítě; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vítá, že Evropský parlament, Rada a Komise podepsaly v roce 2016 novou interinstitucionální dohodu o zdokonalení tvorby právních předpisů a že tato dohoda zvýšila kontrolu nad postupem pro přijímání aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů. Poukazuje však na to, že orgány, které dohodu podepsaly, ji neprovádějí plně a že Výbor regionů bohužel nebyl při její přípravě zohledněn. Zdůrazňuje, že na základě výše uvedených aspektů by opravdu bylo v obecném institucionálním zájmu EU zapojit Evropský výbor regionů do každé budoucí revize interinstitucionální dohody; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá k rozšíření složení Výboru pro kontrolu regulace o stálého člena určeného Výborem regionů. Důvodem tohoto rozšíření je naléhavá potřeba zvýšit vnímavost Výboru pro kontrolu regulace k pohledu regionální a místní úrovně na právní předpisy EU. Je přesvědčen, že pouze silnější formální úloha místních a regionálních orgánů a VR při tvorbě politik a právních předpisů EU může pomoci zajistit větší účinnost předpisů a soulad se zásadami subsidiarity a proporcionality, a tím i jejich větší legitimitu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzývá Evropský parlament a Radu, aby prováděly posouzení dopadů všech podstatných změn navržených těmito orgány v průběhu tvorby právních předpisů. Dále požaduje, aby v případech, kdy se dosažená dohoda výrazně liší od původního posouzení dopadu vypracovaného Komisí, byly před přijetím konečného rozhodnutí ve spolupráci se zapojenými orgány znovu posouzeny hospodářské, sociální a environmentální důsledky a regulační zátěž. VR trvá na tom, aby byl v takovém případě pravidelně informován o pokroku v jednáních mezi EP a Radou a o dopadu na původní znění daného právního předpisu a aby byl v případě významných změn pokud možno znovu konzultován; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá Komisi, aby při posuzování dopadů v budoucnosti analyzovala jak finanční zátěž, kterou by nový právní předpis mohl způsobit veřejnému sektoru, tak i územní dopady. Na tomto kvalifikovanějším základě tak bude možné zvážit, zda je právní předpis EU tím nejúčinnějším nástrojem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podporuje Evropskou komisi v jejím požadavku vůči členským státům, aby zdůvodnily každý svůj záměr přidat v rámci procesu provádění evropských právních předpisů ve vnitrostátním právu zvláštní požadavky (tzv. „gold-plating“). V takových případech, a zejména pokud tyto požadavky způsobují další zatížení místní a regionální úrovně při provádění práva EU, by členské státy měly co nejdříve informovat Evropskou komisi a Výbor regionů, aby mohl být nastolen odpovídající dialog na dané téma; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá k začlenění VR do příští interinstitucionální dohody o zlepšování právní úpravy, kterou v budoucnu uzavřou Evropský parlament, Rada a Evropská komise, a to v podobě zvláštního protokolu k dohodě s Výborem regionů, jenž se bude zejména týkat zavedení některých mechanismů hodnocení a konzultací; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá Evropskou komisi, aby ve spolupráci s VR poskytovala regionům a místním orgánům informace a vzdělávala je v postupech a nástrojích týkajících se zlepšování právní úpravy a aby přitom zohlednila stávající iniciativy členských států v oblasti poskytování informací a vzdělávání, jež připravují samy regiony nebo sdružení, která je zastupují, s cílem podpořit prostřednictvím VR propojování, součinnost a výměnu informací a osvědčených postupů mezi subjekty odpovědnými za tyto iniciativy a mezi nimi a Evropskou komisí; |
| --- | --- |

30.

| 31. | doporučuje, aby Komise v rámci koncepce zlepšování právní úpravy vypracovala komunikační strategie, jejichž cílem bude včas, srozumitelně a účelně informovat občany o nutnosti a účelu složitých či kontroverzních budoucích legislativních záměrů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | požaduje, aby byly zohledněny regiony s legislativními pravomocemi danými ústavou a aby byly poskytnuty mechanismy plného a přímého zapojení do postupů vypracování legislativních aktů souvisejících s oblastmi jejich pravomocí; |
| --- | --- |

32.

| 33. | souhlasí s Evropskou komisí, že zlepšování právní úpravy vyžaduje „společné úsilí“, a současně zdůrazňuje víceúrovňový rozměr zlepšování právní úpravy a potřebu sdílet tuto odpovědnost mezi všemi úrovněmi správy. Za tímto účelem doporučuje Evropské komisi, aby upravila pokyny pro zlepšování právní úpravy tak, aby byl do postupů a nástrojů stanovených v programu začleněn územní rozměr s ohledem na celý cyklus politiky, a to i na základě odpovídající konzultace sítí regionů a místních orgánů, které koordinuje VR; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje, že kvalitní tvorba právních předpisů zahrnuje rovněž dobré informování občanů o jejich důvodech, smyslu a výhodách, čehož s ohledem na komunikační, jazykové a kulturní překážky a vzdálenost nemůže být účinně dosaženo na úrovni EU ani na úrovni vnitrostátní. Doporučuje proto, aby Evropská komise při informování o tvorbě právních předpisů od samého počátku úzce spolupracovala s Výborem regionů jakožto zástupcem místních komunit, spoluutvářeným sdruženími místních a regionálních orgánů z celé EU. Komunikace bude díky tomu probíhat způsobem, který je srozumitelný pro přímé příjemce evropských právních předpisů, což přispěje k pozitivnímu vnímání evropských institucí a jimi tvořených právních předpisů. |
| --- | --- |

34.

V Bruselu dne 8. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/53

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Aktivní a zdravé stárnutí

(2020/C 39/11)

| Zpravodajka | : | Birgitta SACRÉDEUS (SE/ELS), členka zemské rady kraje Dalarna |
| --- | --- | --- |

Zpravodajka

:

Birgitta SACRÉDEUS (SE/ELS), členka zemské rady kraje Dalarna

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Politické priority

| 1. | vyzývá k vypracování solidního programu v oblasti veřejného zdraví a k tomu, aby byly ve výzkumných programech EU na období po roce 2020, mj. programu Horizont Evropa, prioritně vyčleněny rozpočtové prostředky na opatření k podpoře zdraví, prevenci nemocí a snížení nerovností v oblasti zdraví; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podporuje evropské inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí a očekává, že Komise bude tuto iniciativu i nadále podporovat. Inovace v podpůrných prostředcích jsou pro starší osoby důležitou pobídkou k tomu, aby žily aktivním a zdravým životem. VR proto podporuje výzkum a vývoj v této oblasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá všechny místní a regionální orgány, aby uvítaly příležitosti, které nabízí elektronické zdravotnictví a digitalizace jako nástroje, a aby zvýšily své úsilí o modernizaci zdravotnictví a péče pro všechny věkové skupiny tím, že budou využívat digitální inovace ke snížení nerovností v oblasti zdraví a ke zlepšení přístupu k péči, zejména v řídce osídlených oblastech; |
| --- | --- |

3.

| 4. | navrhuje, aby místní a regionální orgány zahrnuly do územního plánování rozvoj prostředí vstřícného vůči starším osobám, nezávislého bydlení, komunitní péče a přístupnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je přesvědčen, že stárnutí nabízí netušené příležitosti, a podporuje opatření stanovená v evropské strategii pro stříbrnou ekonomiku, neboť prodlužující se délka života vytváří trh pro nové, cenově přijatelné produkty a služby, které podporují aktivní a zdravé stárnutí; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že úspěch rozvoje a uplatňování nových inovativních udržitelných řešení závisí na tom, zda bude evropský průmysl jakožto partner úzce spolupracovat s regionálními a místními představiteli; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnívá se, že výzvy spojené s demografickou změnou budou vyžadovat výzkum a aktivní evropskou podnikatelskou sféru, aby bylo možné obnovovat, navrhovat a vytvářet nová inovativní řešení pro stárnoucí populaci, ať už se jedná o zboží denní spotřeby, infrastrukturu, techniku či software. Představuje to podle něj pro EU příležitost, jak se etablovat jako lídr na trhu stříbrné ekonomiky, vytvářet pracovní příležitosti na místní úrovni a prosperitu a vyvážet nové inovace za své hranice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzdvihuje svou institucionální spolupráci s Regionálním úřadem Světové zdravotnické organizace (WHO) pro Evropu a vyzývá místní a regionální politiky, aby prozkoumali možnosti, které nabízí memorandum o porozumění mezi VR a WHO a sítě Healthy Cities a Regions for Health, které působí při WHO; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že jedním z hlavních cílů politiky EU v oblasti zdraví je prodloužení střední délky života prožité ve zdraví, neboť by to nejen zlepšilo situaci jednotlivců, ale vedlo také ke snížení veřejných výdajů na zdraví a pravděpodobně zvýšilo šance lidí na to, že budou moci pokračovat v práci do vyššího věku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | souhlasí s názorem WHO (1), že aktivní a zdravé stárnutí závisí na: 1) systémech zdravotní péče a sociálních systémech, 2) behaviorálních faktorech, 3) osobních faktorech, 4) fyzickém prostředí, 5) sociálním prostředí a 6) hospodářských faktorech. Upozorňuje na to, že politické zásahy do všech těchto aspektů mohou účinně přispět k rozvoji evropského trhu se stříbrnou ekonomikou; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kromě toho upozorňuje na důležitou úlohu, kterou hrají při zajišťování zdravého a aktivního stárnutí sociální partneři, a odkazuje v této souvislosti na rámcovou dohodu o aktivním stárnutí a mezigeneračním přístupu, kterou podepsali evropští sociální partneři v roce 2017. V této rámcové dohodě je stanoveno, že mají být prováděny činnosti, jejichž účelem je usnadnit starším pracovníkům aktivní práci a setrvání na trhu práce až do dosažení důchodového věku, což přispívá ke zdravému a aktivnímu stárnutí; |
| --- | --- |

11.

Statistické souvislosti

| 12. | konstatuje, že k 1. lednu 2017 měla EU-28 odhadem 511,5 milionu obyvatel. Mladí lidé (0–14 let) představovali 15,6 % obyvatelstva EU-28, osoby v produktivním věku (15–64 let) 64,9 % obyvatelstva. Starší lidé (65 let a více) představovali 19,4 % obyvatelstva, což je o 2,4 procentního bodu více než před deseti lety; |
| --- | --- |

12.

Evropské inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí a sdělení o digitální transformaci ve zdravotnictví

| 13. | bere na vědomí, že Komise provedla v květnu 2017 přezkum strategie pro jednotný digitální trh v polovině období a v dubnu 2018 předložila sdělení (2) o usnadnění digitální transformace v oblasti zdravotnictví a péče na jednotném digitálním trhu (3). Ve sdělení jsou vyzdviženy tři prioritní oblasti digitální transformace v oblasti zdravotnictví a péče:






  — | bezpečný přístup ke zdravotním údajům a možnost jejich přeshraničního sdílení; |
| --- | --- | --- |

13.

—

bezpečný přístup ke zdravotním údajům a možnost jejich přeshraničního sdílení;

| — | lepší údaje v zájmu vědeckého pokroku, prevence nemocí a individualizované zdravotní péče, |
| --- | --- |

—

lepší údaje v zájmu vědeckého pokroku, prevence nemocí a individualizované zdravotní péče,

| — | digitální nástroje pro posílení postavení občanů a řešení pro péči zaměřenou na pacienta. |
| --- | --- |

—

digitální nástroje pro posílení postavení občanů a řešení pro péči zaměřenou na pacienta.

| 14. | poukazuje na skutečnost, že partnerství přispělo k plošnému zavádění přeshraničních digitálních řešení v oblasti zdravotnictví a péče; |
| --- | --- |

14.

Místní a regionální význam/význam pro VR

| 15. | konstatuje, že ve 20 z 28 členských států jsou – alespoň do určité míry – za systémy zdravotní péče (a často i za sociální systémy) odpovědné regionální orgány. Právě z jejich rozpočtů se hradí náklady na chronická onemocnění a rostoucí náklady na dlouhodobou péči; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podotýká, že místní a regionální orgány zároveň vymezují, poskytují a spravují celou škálu služeb, které mohou přinést pozitivní změnu a ovlivnit to, jak lidé ve svých komunitách stárnou. Prostřednictvím inteligentní prevence v oblasti zdravotnictví a péče, podpory zdravého životního stylu, vzdělávacích opatření a cílených informačních kampaní mohou místní a regionální orgány oslovovat všechny občany a pomáhat jim zachovat a prodloužit očekávanou střední délku života prožitou ve zdraví. Kromě toho mohou tyto orgány rozvíjet inovativní spolupráci nad rámec mezí odpovědnosti s cílem více podporovat řešení založená na integrované péči a na tom, že středem pozornosti jsou potřeby jednotlivce; |
| --- | --- |

16.

| 17. | upozorňuje na to, že místní a regionální orgány hrají rozhodující úlohu při vytváření a šíření inovací, které starším občanům usnadňují život. Investováním do stříbrné ekonomiky, podporováním inovativních řešení v oblasti asistovaného žití a prosazováním šíření péče o sebe sama a digitální zdravotní péče tudíž místní a regionální orgány v Unii mohou přeměnit tzv. demografické tsunami v reálnou možnost zlepšit své veřejné služby a zároveň také stimulovat nové pracovní příležitosti; |
| --- | --- |

17.

K fiskální stabilitě a výdajům souvisejícím se stárnutím obyvatelstva

| 18. | opakuje závěr Rady ECOFIN (4), že by členské státy měly provést doporučení v souvislosti s udržitelností veřejných financí vydaná v rámci evropského semestru a uplatňovat trojrozměrnou strategii pro řešení hospodářských a rozpočtových důsledků stárnutí obyvatelstva tím, že budou snižovat veřejný dluh, zvyšovat zaměstnanost a produktivitu a provedou reformu důchodových systémů a systémů zdravotní a dlouhodobé péče; |
| --- | --- |

18.

K dlouhodobé péči a zdravotně sociálním pracovníkům

| 19. | upozorňuje na znepokojivou zprávu (5) o dlouhodobé péči, jejíž vypracování zadalo v roce 2018 GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, a její závěry: 1) domácí a komunitní péče je stále nedostatečně rozvinutá a obtížně přístupná, 2) zvyšuje se neformální péče v důsledku nedostatku cenově přijatelných alternativ, což má negativní dopad na ženy a jejich úspěšné zapojení do trhu práce, 3) v oblasti dlouhodobé péče je značný nedostatek kvalifikovaných pracovníků a 4) sociální péče a zdravotní péče jsou roztříštěné, což má vliv na jejich dlouhodobou udržitelnost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je si vědom toho, že nedostatky v sociální péči a ve spolupráci s primární péčí mohou vést k nevhodnému využívání zdravotní péče – tj. zbytečnému využívání záchranné služby, zbytečným návštěvám pohotovosti v nemocnicích a nepřiměřeně dlouhé hospitalizaci starších lidí. Příčinou toho může být chybějící koordinace a soudržnost mezi nemocniční péčí a pečovatelskými službami; |
| --- | --- |

20.

| 21. | požaduje novou diskusi o integraci sociální a zdravotní péče s cílem zajistit, aby byli pacienti propouštěni v náležité lhůtě a aby tok informací nebyl omezován hranicemi odpovědnosti a umožňoval koordinovaná a integrovaná řešení v oblasti péče. V této souvislosti je zapotřebí větší provázanost mezi nemocniční péčí a pečovatelskými službami s cílem zajistit soudržnost mezi léčbou a péčí. Díky tomu bude zaručeno, že tok informací nebude omezován hranicemi odpovědnosti, což umožní integrovaná řešení v oblasti péče ve prospěch pacientů; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poukazuje na to, že s tím, jak v Evropě roste počet starších osob, které potřebují péči, vzniká také nedostatek náležitě kvalifikovaných pracovníků v oblasti sociální a zdravotní péče. Proto je nutné zaměstnávat v pečovatelských službách více pracovníků, aby nedocházelo mj. k tomu, že pečovatelské povinnosti musí přebírat rodinní příslušníci. Dále poukazuje na nepoměrně vysokou zátěž v podobě neformální péče, již často vykonávají ženy. Žádá o vyšší podporu neformálně pečujících osob; |
| --- | --- |

22.

Nové příležitosti v oblasti zdravotnictví a péče plynoucí z digitalizace

| 23. | poukazuje na výsledky konzultací EU (6), z nichž vyplývá, že většina evropských občanů v současné době nemá přístup k digitální zdravotní péči, a opakuje doporučení svého stanoviska Digitalizace odvětví zdravotní péče, že by Komise měla podpořit nezbytnou konvergenci evropských, vnitrostátních a regionálních digitálních plánů, strategií a financování s cílem dokončit celoplošné zavádění integrovaných digitálních pečovatelských služeb zaměřených na pacienty; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že služby elektronického zdravotnictví, digitalizace a elektronická výměna údajů mezi pacienty a jejich pečovateli usnadňují poskytování péče zaměřené na pacienty a přechod od ústavní péče k péči komunitní a zároveň dávají jednotlivcům větší možnosti k činění informovaných a nezávislých rozhodnutí ohledně péče; |
| --- | --- |

24.

| 25. | navrhuje pozorně monitorovat rychlý vývoj v oblasti digitalizace, včetně umělé inteligence, s cílem umožnit budoucí inovativní řešení pro lépe informované osoby a pacienty, zvýšit kapacity odborných pracovníků k provádění preventivních opatření a zajistit profesní rozvoj a finanční zajištění pečovatelů; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je si vědom velikosti evropského trhu s domácími roboty a dalšími pomůckami pro starší lidi a opakuje doporučení obsažená ve zprávě z roku 2018 o stříbrné ekonomice (7), totiž že by měl být budován trh v oblasti robotiky, aby klesla zátěž kladená na pečovatele a aby starší lidé a ohroženější občané obdrželi pomoc; |
| --- | --- |

26.

Přístupnost

| 27. | vítá skutečnost, že spolunormotvůrci přijali Evropský akt přístupnosti (8); |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatuje, že přijetím tohoto aktu došlo ke zlepšení, co se týče přístupu k informačním a komunikačním technologiím, platebním terminálům, elektronickým knihám, elektronickým čtečkám, internetovým stránkám a mobilním aplikacím pro elektronické obchodování i prodejním automatům na lístky a jízdenky; |
| --- | --- |

28.

Péče o starší osoby

| 29. | je znepokojen nedostatkem geriatrických lékařů a zdravotních sester v Evropě a vyzývá členské státy a jejich regiony, aby společně s lékaři a organizacemi zdravotních sester navrhly způsob, jak toto povolání zatraktivnit, a zároveň uvažovaly o tom, jaké vzdělávací a rekvalifikační moduly a systémy odměňování by tyto skupiny pracovníků přilákaly, aby si více lékařů volilo geriatrii jako svoji specializaci a méně z nich tuto profesi opouštělo, a také o tom, že by bylo možné zaměstnávat pracovníky v důchodovém věku; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je přesvědčen o významu vzájemného učení a vyslovuje se pro podporu mobility pro zdravotnické pracovníky, včetně geriatrických lékařů, v duchu programu Erasmus+; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sdílí obavy, které vyjádřila Geriatrická lékařská společnost Evropské unie, pokud jde o požadavky na odborné znalosti lékařů pracujících v pečovatelských domech, a domnívá se, že některá specializovaná školení mohou být užitečná jak pro zdravotnické pracovníky, tak pro zaručení co nejlepší péče pro obyvatele pečovatelských domů, přestože každý členský stát samozřejmě může činit svá vlastní politická rozhodnutí; |
| --- | --- |

31.

Propojení informací

| 32. | uznává, že politika aktivního stárnutí představuje sociální výzvu, která vyžaduje širokou škálu znalostí a metod, od lékařské vědy a psychologie, sociologie a sociální gerontologie až po techniku, urbanistiku a ekonomii; |
| --- | --- |

32.

| 33. | konstatuje, že řada měst a regionů vypracovává politiku aktivního stárnutí, což je dobrou příležitostí k výměně nápadů. Vyzývá obce a regiony, které dosud nejsou zapojeny do nadnárodní spolupráce ani místních partnerství, aby zvážily přínos vzájemného učení a prozkoumaly možnosti řady iniciativ EU, včetně evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, programu Interreg, Urbact (9) a mnoha dalších; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sdílí obavy veřejnosti, pokud jde o nedostupnost některých léčivých přípravků na trhu, a žádá Komisi, aby prošetřila důvody narůstajících potíží s přístupem k očkovacím látkám a léčivým přípravkům v celé Unii. Poukazuje na to, že starší pacienti obvykle užívají více léčivých přípravků a že jejich zdraví může být vážně ohroženo, pokud předepsané léčivé přípravky nedostanou včas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | připomíná, že přístup k bezpečným, účinným, kvalitním a cenově dostupným základním léčivým přípravkům je pro Evropany prioritou a je stěžejním závazkem EU v rámci cílů udržitelného rozvoje, které stanovila OSN, a evropského pilíře sociálních práv. Je i nadále přesvědčen, že evropský farmaceutický průmysl může tyto produkty dodávat a dále posílit svou úlohu, pokud jde o inovace a světové vedoucí postavení v průmyslu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | doporučuje prostudovat mezinárodní příručku WHO pro města vstřícná k seniorům (10), a zejména její nástroj pro místní politické činitele a plánovače nazvaný „Creating age-friendly environments in Europe“ (11). Je pevně přesvědčen, že bezpečná fyzická prostředí, jež jsou přístupná i pro osoby se zdravotním postižením, mohou být ku prospěchu celému obyvatelstvu, a vyzývá místní a regionální orgány, aby podporovaly bezbariérovou bytovou výstavbu, modernizovaly stávající infrastrukturu a odstranily překážky mobility a přístupu k veřejné dopravě a veřejným zařízením; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opakuje doporučení, která předložil ve svém stanovisku Zdraví ve městech: veřejný zájem, a vyzývá proto místní orgány, aby rozvíjely politiku zaměřenou „na zaručení kvalitního zdravého a aktivního stárnutí jak z hlediska dobrých tělesných, tak i duševních, sociálních a vztahových podmínek“, s čímž souvisí i „podpora účasti na volnočasových aktivitách ve městech a mezigeneračních programů, mj. i s cílem zamezit samotě a izolaci“; |
| --- | --- |

37.

| 38. | odkazuje na své stanovisko k systémům zdravotní péče, konkrétně na doporučení, „že by členské státy EU měly za účelem naplnění potřeb stárnoucí populace, vytvoření lepších řetězců péče a hospodárnějšího využívání nemocniční péče posílit systémy primární péče“; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je přesvědčen, že základy aktivního a zdravého stárnutí jsou položeny již v raném věku, a proto v souladu se svým stanoviskem Pobídky na místní a regionální úrovni s cílem prosazovat zdravé a udržitelné stravování doporučuje „prosazovat zdravé stravovací návyky a současně motivovat mladou generaci k tomu, aby se rozhodla pro udržitelnější potraviny“; |
| --- | --- |

39.

| 40. | požaduje, aby výsledky evropských projektů zaměřených na zdravé a aktivní stárnutí a na podporu integrované péče, které jsou financovány v rámci různých programů EU, byly lépe využívány a šířeny; |
| --- | --- |

40.

| 41. | shledává, že fyzická aktivita je stále považována za něco pro děti a mladé lidi, nikoli však pro dospělé (z nichž 28 % neprovozuje žádnou tělesnou aktivitu (12)). Připomíná, že fyzická aktivita je klíčovou součástí zdravého stárnutí, a vyzývá místní a regionální orgány, aby spolupracovaly s místními subjekty (sportovními zařízeními, nestátními organizacemi, sdruženími seniorů atd.) na zvyšování přístupnosti sportovišť, posiloven a možností fyzických aktivit a na rozšiřování sítě stezek pro chodce a cyklisty; |
| --- | --- |

41.

| 42. | považuje za povzbuzující, že výzkum (13) potvrdil, že předcházet onemocněním, která zvyšují četnost zdravotních postižení, je nezbytné v každém věku. Vyzývá proto subjekty s rozhodovací pravomocí, aby v rozpočtech na zdravotnictví navýšily prostředky určené prevenci, které v současné době činí průměrně 3 %; |
| --- | --- |

42.

Budoucnost evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí

| 43. | domnívá se, že partnerství musí být po roce 2020 pevně zakotveno v politických prioritách Unie a musí být pevně provázáno s jednotným digitálním trhem, evropským pilířem sociálních práv a cíli udržitelného rozvoje v oblasti zdraví. Navrhuje navázat kontakty a spolupráci s komisařem nové Komise, který bude po volbách v roce 2019 odpovědný za politickou oblast „aktivní a zdravé stárnutí“, v zájmu vytvoření nového inovativního partnerství; |
| --- | --- |

43.

| 44. | je přesvědčen, že budoucí partnerství rovněž vyžaduje silnější vazbu na směrnici o přeshraniční zdravotní péči a její nejnovější politiku a postupy, jako jsou např. elektronické lékařské předpisy či interoperabilita elektronických zdravotních záznamů; |
| --- | --- |

44.

| 45. | očekává, že budoucí partnerství prozkoumá možnosti přeshraničního zadávání veřejných zakázek, určí překážky a umožní rychlejší zavádění a šíření inovativních řešení v oblasti elektronického zdravotnictví; |
| --- | --- |

45.

| 46. | konstatuje, že jednou z nejdůležitějších výzev v oblasti aktivního a zdravého stárnutí je v Evropě zavádění a rozšiřování přeshraničních inovativních řešení, a podporuje proto iniciativu „Inovace na trh“ v rámci evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, jejímž cílem je zlepšit rovnováhu mezi nabídkou (podniky, start-upy a výzkumní pracovníci) a poptávkou (pečovatelé, tvůrci rozhodnutí a výzkumné podniky). Je přesvědčen, že dialog mezi těmito dvěma stranami může zvýšit využívání inovátorů v digitální oblasti a posílit ekonomiku a akademickou obec, z čehož budou mít prospěch koncoví uživatelé. |
| --- | --- |

46.

V Bruselu dne 8. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/67215/WHO_NMH_NPH_02.8.pdf;jsessionid=F15F61D4E71955EDF2E37D4E8 CFE8698?sequence=1.

1

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/communication-enabling-digital-transformation-health-and-care-digital-single-market-empowering.

2

(3)  VR na toto sdělení reagoval přijetím stanoviska k digitalizaci odvětví zdravotní péče.

3

(4)  https://www.consilium.europa.eu/cs/press/press-releases/2018/05/25/public-finances-conclusions-on-age-related-spending/.

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8128&furtherPubs=yes.

5

(6)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/2018_consultation_dsm_en.pdf.

6

(7)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/silver-economy-study-how-stimulate-economy-hundreds-millions-euros-year.

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/legislative-train/theme-deeper-and-fairer-internal-market-with-a-strengthened-industrial-base-labour/file-jd-european-accessibility-act.

8

(9)  https://urbact.eu/.

9

(10)  https://www.who.int/ageing/publications/Global_age_friendly_cities_Guide_English.pdf.

10

(11)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0018/333702/AFEE-tool.pdf?ua=1.

11

(12)  https://www.euronews.com/2019/03/28/over-a-quarter-of-europeans-do-not-exercise-at-all-eurostat.

12

(13)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1878764916300699.

13

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/58

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Sociálně-ekonomická strukturální transformace uhelných regionů v Evropě

(2020/C 39/12)

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Podpora cílů politiky v oblasti změny klimatu

| 1. | vítá cíle členských států EU týkající se politiky v oblasti změny klimatu. Na světové konferenci OSN o změně klimatu, která se konala v prosinci 2015 v Paříži, se 197 států shodlo na globální dohodě o ochraně klimatu, kterou ratifikovaly i členské státy EU. V rámci této dohody se státy zavázaly udržet globální oteplování výrazně pod hranicí 2 °C v porovnání s obdobím před průmyslovou revolucí a usilovat o to, aby nárůst průměrné teploty nepřekročil hranici 1,5 °C; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že Evropská komise ve svém sdělení vydaném před summitem OSN o klimatu v Katovicích k tomuto tématu uvádí, že chce-li být EU v čele celosvětového úsilí o dosažení neutrality z hlediska klimatu, musí tento cíl splnit do roku 2050. K dosažení uvedeného cíle je však třeba, aby se v EU nakonec do značné míry přestala využívat fosilní paliva. Nutností je zejména významné omezení výroby elektřiny z uhlí; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že momentálně se ještě ve 41 regionech na úrovni NUTS 2 v rámci 12 členských států (včetně Spojeného království) těží uhlí. Tyto regiony spojuje velký hospodářský význam uhelného průmyslu a s ním spojených oblastí pro vytváření přidané hodnoty i pro zaměstnanost. Kromě toho jsou však mezi těmito regiony velké rozdíly mj. z hlediska zeměpisné polohy, úrovně hospodářského rozvoje a demografických trendů; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poukazuje na to, že tyto regiony se v zájmu dosažení cílů politiky v oblasti změny klimatu musí vzdát dosavadních hodnotových řetězců postavených na těžbě uhlí, případně jim musí dát nový základ. Navíc musí v krátkodobém, střednědobém či dlouhodobém horizontu uzavřít hlubinné a povrchové uhelné doly; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že k sociálně-ekonomické strukturální transformaci uhelných regionů v Evropě dochází na pozadí zvýšeného celosvětového úsilí o postupné ukončování spotřeby uhlí. Upozorňuje zejména na „nový standard“ v Číně, která spotřebovává polovinu celosvětové produkce uhlí a v podobné míře se podílí i na světových dovozech. Domácí poptávka Číny po uhlí dosahuje v současné době svého vrcholu, a to i navzdory obrovské domácí nadprodukci. Poukazuje rovněž na rozhodnutí soudu ve státu Nový Jižní Wales v Austrálii (která je největším světovým vývozcem uhlí), jenž poprvé zabránil jisté společnosti založit nové doly, neboť její investice byla považována za neslučitelnou s Pařížskou dohodou. Podporuje proto mezinárodní spolupráci ohledně prosazování postupného ukončování těžby a využívání uhlí, jakou je např. iniciativa uskupení „Powering Past Coal Alliance“, které sdružuje mimo jiné 30 ústředních vlád a 22 orgánů na nižší než celostátní úrovni; |
| --- | --- |

5.

Zmírňování sociálně-ekonomických dopadů procesu transformace

| 6. | zdůrazňuje, že plánované další snižování těžby uhlí a jeho využití k výrobě elektřiny půjde ruku v ruce s výraznou transformací hospodářské struktury v těchto regionech, která povede k obrovskému poklesu zaměstnanosti, přidané hodnoty a kupní síly. Většinu uhelných regionů tvoří tradiční průmyslové oblasti, v nichž byla industrializace spojena s využitím místních nerostných surovin. Regiony jsou tudíž spjaty především s železářským, ocelářským a kovozpracujícím průmyslem, chemickým průmyslem a dalšími energeticky náročnými průmyslovými odvětvími. Cílem musí být to, aby strukturální transformace dotčených uhelných regionů, jejímž výsledkem má být diverzifikovanější a nízkouhlíková ekonomika, byla ekonomicky úspěšná, ekologicky udržitelná a především sociálně přijatelná; |
| --- | --- |

6.

| 7. | připomíná, že těžba uhlí v současné době po celé Evropě stále zaměstnává 185 000 osob a výroba elektřiny z uhlí dalších 52 000 osob. Kromě toho je uhelný průmysl nepřímo spojen s různými hospodářskými odvětvími, jako je např. výroba vstupů, strojní zařízení, služby a výroba spotřebního zboží. Podle odhadů uvedených ve studii Evropské komise závisí na těchto souvisejících odvětvích dalších 215 000 zaměstnanců. Podle této studie by v důsledku stávajících plánů na ukončení těžby uhlí a výroby elektřiny z uhlí mohlo do roku 2030 zaniknout zhruba 160 000 pracovních míst. |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na to, že se členské státy EU dohodly, že se postaví do čela celosvětového přechodu k uhlíkově neutrálnímu a oběhovému hospodářství. S tím spojená hluboká transformace celého energetického systému přináší kromě zátěže i příležitosti. Zahájená transformace energetiky již v Evropě vytvořila velké množství nových pracovních míst. S ohledem na budoucí potřeby bude tento proces zřejmě pokračovat. Je třeba při tom dbát na to, aby tento vývoj přinesl užitek i uhelným regionům. Důsledky pro regiony by měla zohledňovat také evropská strategie plnění cílů v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | připomíná, že jak ukazují dosavadní zkušenosti z uhelných regionů, vyžadují tyto transformační procesy dlouhý čas. Proto by se již nyní mělo začít s hledáním nových perspektiv pro uhelné regiony a se zaváděním příslušných opatření. K tomu je zapotřebí velkého úsilí na všech úrovních; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že k úspěšné transformaci struktury hospodářství patří také nabídka nových perspektiv pro dotčené zaměstnance v odvětvích vázaných na uhlí. S tím souvisí i jejich rekvalifikace pro nové pracovní činnosti. Navíc by měl být usnadněn přístup k novým pracovním místům v daném regionu či v sousedních regionech; |
| --- | --- |

10.

Podpora sociálně-ekonomické transformace v uhelných regionech

| 11. | je přesvědčen, že plánovaná transformace energetiky a s ní spojená strukturální transformace v uhelných regionech představují úkol, který je třeba řešit na evropské úrovni. Proto je nutné zvolit celostní přístup zahrnující zejména opatření v oblasti rozvoje infastruktury, inovace, vědu a výzkum, podporu a rozvoj podnikání, rozvoj odborných pracovních sil, marketing, kulturu a cestovní ruch; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na to, že v zájmu udržitelné strukturální transformace v daných regionech by bylo vhodné využít jejich stávajících předností. Existující průmyslové a energetické struktury by měly tvořit základ pro budoucí rozvoj a zohledňovat inovační a investiční cykly průmyslových podniků, které v regionech působí. Je proto třeba postupovat v návaznosti na regionální průmyslové klastry a na způsobilost podniků, na schopnosti odborných pracovníků a na dostupné přednosti v oblasti výzkumu a vývoje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | upozorňuje na riziko, že vzhledem k této výchozí situaci vzniknou v dotčených regionech pro proces transformace velmi podobné strategie. V zájmu toho, aby se zamezilo vzniku neefektivních struktur, např. v důsledku paralelního vývoje, by na evropské úrovni měla probíhat vzájemná výměna zkušeností; |
| --- | --- |

13.

| 14. | proto vítá „platformu pro uhelné regiony procházející transformací“, která byla zřízena Evropskou komisí a poprvé se sešla dne 11. prosince 2017. Cílem platformy je podpořit 41 uhelných regionů ve 12 členských státech EU, které se snaží modernizovat svou strukturu hospodářství, a připravit je na strukturální a technologickou transformaci. Tuto práci je třeba ještě zintenzivnit; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnívá se, že tuto platformu lze využít jako meziregionální nástroj, který poskytne technickou pomoc na úrovni EU prostřednictvím výměny zkušeností a koordinovaného přístupu k útvarům Komise, kdekoli to bude třeba; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že by v rámci koncepce strukturální transformace měla hrát důležitou úlohu meziregionální a přeshraniční spolupráce, například v rámci stávajících iniciativ, jako je iniciativa Vanguard, nebo v souvislosti s místním přístupem v případě strukturálních a investičních fondů – i v této oblasti by mohla EU převzít významnější úlohu, aby takovou spolupráci iniciovala a podporovala; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje nutnost jistých rámcových podmínek pro dlouhodobé investice a vytváření nových pracovních míst. Při tom by pokud možno měly být vylepšeny stávající hodnotové řetězce v regionech. VR zdůrazňuje, že by zejména s ohledem na současný hospodářský růst měly být podporovány veřejné a soukromé investice, a to za účelem urychlení investic do modernizace a dekarbonizace evropských průmyslových, dopravních a energetických systémů; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzdvihuje nutnost posílit inovační schopnost regionů. VR důrazně vyzývá uhelné regiony k tomu, aby vypracovaly strategii podporující jak snahu stávajících podniků o získání inovativnějšího charakteru, tak zakládání nových podniků, zejména v odvětvích orientovaných na budoucnost, jako je např. digitalizace a umělá inteligence. V této souvislosti je nadmíru důležité vylepšit rámcové podmínky pro začínající podniky. VR pokazuje na to, že v řadě uhelných regionů působí častěji spíše menší zaměstnavatelé v oblasti průmyslu, obchodu a řemesel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je toho názoru, že v souvislosti s hospodářským rozvojem regionů hraje ústřední úlohu oblast vědy. Uhelné regiony by tudíž měly prosazovat také zakládání vysokých škol se zaměřením na technologie budoucnosti, které by mohly sloužit jako klastry pro zakládání dalších podniků. V tomto případě je však celoevropská koordinace nutná, aby se zamezilo vzniku neefektivních struktur. Kromě toho by bylo vhodné podpořit nadregionální spolupráci v oblasti výzkumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je toho názoru, že základním předpokladem úspěšné strukturální transformace směřující ke zvýšení atraktivity uhelných revírů jakožto hospodářských lokalit vhodných pro usazování podniků je moderní a výkonná dopravní a energetická infrastruktura a také digitální infrastruktura. Také v tomto případě je účelná celoevropská koordinace a silnější propojení; |
| --- | --- |

20.

Finanční podpora uhelných regionů

| 21. | zdůrazňuje, že rozvoj nových hospodářských odvětví v regionech je dlouhodobějším procesem vyžadujícím značné finanční prostředky. VR konstatuje, že místním a regionálním orgánům v uhelných regionech je třeba za tímto účelem poskytnout podporu, protože ukončení těžby uhlí a výroby elektřiny z uhlí nejprve povede ke ztrátě příjmů. Zdrojem většiny investic do hospodářského rozvoje musí být veřejné prostředky dotčených členských států nebo nově získané soukromé investice. VR v této souvislosti vyzývá v první řadě dotčené členské státy, aby pro tento účel vyčlenily dostatečné finanční a jiné prostředky; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je toho názoru, že kulturní a průmyslové dědictví pocházející z bohaté minulosti a také sportovní infrastruktura a tradice by měly v této transformaci plnit pozitivní úlohu a nemělo by se na ně pohlížet pouze jako na tíživý odkaz lepší minulosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | požaduje, aby strukturální transformace byla podporována na evropské úrovni. Především Evropský fond pro regionální rozvoj představuje již nyní významný nástroj k podpoře regionů. Důležitý přínos pro regionální rozvoj mají také Evropský sociální fond, program Horizont 2020 a prostředky Evropské investiční banky. VR nicméně především poukazuje na to, že prostředky plánované v rámci výše uvedených zdrojů nejsou cíleny přímo na uhelné regiony a že je jich příliš málo vzhledem k výzvám, jimž uhelné regiony čelí, a jsou využívány i jinými regiony. VR proto požaduje vyčlenění dodatečných zdrojů, které by odpovídaly potřebám uhelných regionů; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že finanční podpora ze strany EU dává smysl především v rámci realizace projektů přesahujících hranice jednotlivých států. Protože se nyní všechny uhelné regiony nacházejí ve fázi strukturální transformace, je spolupráce regionů na vývoji perspektivních projektů mimořádně slibná. Rovněž při tom může být účelné, aby se do strategií v zájmu vytvoření funkčních celků zapojily sousední regiony; |
| --- | --- |

24.

| 25. | v této souvislosti podporuje výzvu Evropského parlamentu, aby byly v rámci probíhajících jednání o víceletém finančním rámci (VFR) vyčleněny dodatečné zdroje na zmírnění společenských, sociálně-ekonomických a environmentálních dopadů strukturální transformace evropských uhelných regionů, a to prostřednictvím nového „fondu pro spravedlivou transformaci energetiky“, v němž budou k dispozici 4,8 miliardy EUR. Upozorňuje však na to, že by tento fond musel být financován z dodatečných zdrojů, a nikoli z prostředků vyčleněných na evropské strukturální a investiční fondy. Vítá, že nově zvolená předsedkyně Komise ve svých politických směrech, které představila v červenci 2019, v zásadě také podpořila vytvoření nového fondu pro spravedlivou transformaci energetiky; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je přesvědčen, že tyto prostředky by měly být těsně provázány s politikou soudržnosti. Proto vyzývá k zajištění toho, aby tyto prostředky nebyly kalkulovány v rámci navrhovaných stropů pro omezení uvedených v příloze XXII, ale aby byly vyčleněny samostatně. S pomocí těchto dodatečných zdrojů by bylo možné programy EFRR a ESF pro tyto regiony NUTS 2 v příštích sedmi letech posílit. Tato provázanost by umožnila i na míru přizpůsobenou podporu pro všechny uhelné regiony. Uvedené prostředky by měly aktivně podpořit evropskou přidanou hodnotu a být k dispozici všem uhelným regionům dotčeným strukturální transformací. Kritérii pro přidělení by mohla být celková zaměstnanost v odvětví těžby uhlí a objem produkce uhlí v referenčním roce 2019. Regiony, které již začaly uzavírat uhelné doly a částečně prošly touto transformací, by neměly být vyloučeny, pokud ještě uhlí vůbec těží; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá k tomu, aby tyto prostředky, stejně jako prostředky z EFRR, byly přiděleny přímo regionům, v nichž tyto uhelné doly leží. Podpora pro dotčené regiony by byla vázána na konkrétní strategii ukončení těžby a využívání uhlí, což by se posuzovalo na základě ověřitelných cílů; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vybízí k tomu, aby toto přidělení bylo financováno z prostředků, které by v rámci příštího víceletého finančního rámce byly naplánovány pro nástroj pro provádění reforem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žádá Evropský parlament a Radu, aby tento návrh na mimořádné přidělení prostředků pro účely transformace zahrnuly do probíhajících jednání o příštím víceletém finančním rámci; |
| --- | --- |

29.

Přezkum pravidel pro poskytování státní podpory

| 30. | poukazuje na to, že je třeba v této souvislosti věnovat pozornost evropským pravidlům pro poskytování státní podpory, přičemž stávající rámec pro státní podporu vyprší v roce 2020, nebude-li použitelnost pravidel o státních podporách prodloužena o dva roky (do konce roku 2022). VR vyzývá Komisi, aby při vypracovávání nových pokynů zohlednila i problémy týkající se strukturální transformace uhelných regionů a zajistila tak, že uhelné regiony získají dostatečnou flexibilitu, aby po sociální a hospodářské stránce ukončení těžby a vyžívání uhlí zvládly; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzdvihuje, že už nyní je z hlediska státní podpory možné podporovat projekty, u nichž probíhá přeshraniční spolupráce, zejména pokud se jedná o projekty společného evropského zájmu. Příslušné orgány EU by měly regionům při plánování a realizaci takových projektů poskytovat intenzivnější poradenství; |
| --- | --- |

31.

| 32. | požaduje, aby v této souvislosti byly pro uhelné regiony vyčleněny zvláštní těžební oblasti podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a aby byla pro tyto zvláštní těžební regiony přizpůsobena pravidla EU pro poskytování státní podpory, a to za účelem přijetí opatření zaměřených na zvládání strukturálních transformací, jež by měla kompenzovat vzdání se přidané hodnoty z důvodu politicky nadřazených cílů. Kromě toho by bylo vhodné prověřit, zda by z důvodu mimořádného a exemplárního významu, který má ekologicky šetrná transformace uhelných regionů pro politiku Evropské unie v oblasti energetiky a klimatu, bylo možné založit takováto podpůrná opatření na čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. V zájmu rychlého vyjasnění těchto otázek navrhuje VR neprodleně ustavit společnou pracovní skupinu složenou ze zástupců dotčených uhelných regionů a členských států, generálních ředitelství pro hospodářskou soutěž a pro regionální politiku a VR. |
| --- | --- |

32.

V Bruselu dne 9. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/62

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Africký mor prasat a evropský trh s vepřovým masem

(2020/C 39/13)

| Zpravodaj | : | Sławomir SOSNOWSKI (PL/ELS), člen sejmiku Lublinského vojvodství |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Sławomir SOSNOWSKI (PL/ELS), člen sejmiku Lublinského vojvodství

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Politické souvislosti

| 1. | poukazuje na to, že africký mor prasat (AMP) představuje hrozbu a výzvu na místní, regionální, vnitrostátní a evropské úrovni, a proto je také nezbytné, aby Evropský výbor regionů jakožto instituce, jež zastupuje regiony a obce v Evropské unii, k tomuto problému zaujal stanovisko a podílel se na mobilizaci všech zainteresovaných stran s cílem vymýtit tento velmi nebezpečný virus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že epidemie AMP představuje hrozbu pro životní prostředí, ekonomiku a – co je nejdůležitější – pro obyvatele žijící ve venkovských oblastech a zabývající se chovem prasat, a to zejména ve střední a východní Evropě; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnívá se, že boj s AMP spojuje politické cíle v oblasti společné zemědělské politiky a životního prostředí a v dalších oblastech politiky a programech financování, které se týkají mimo jiné sociálních výzev a regionálního rozvoje, a zajišťuje tak jednotný přístup v různých oblastech. Co se týče plánovaného rozpočtu na podpůrná opatření v oblasti zemědělství zaměřená na boj proti africkému moru prasat v roce 2020, podporuje návrh vyčlenit 50 milionů EUR na mimořádná opatření a 28 milionů EUR na vyvinutí vakcíny či léku proti AMP; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uvědomuje si, že africký mor prasat představuje mezinárodní problém. Evropské regiony by měly projevit solidaritu v otázce hrozby, jakou ASF představuje pro venkovské oblasti, zemědělské hospodářství a zemědělský průmysl. Stávající rychlost šíření tohoto viru může vést až ke kolapsu evropského trhu s vepřovým masem a připravit o živobytí stovky tisíc zemědělců. Jedná se o problém, který přestal být místní či regionální povahy a stala se z něj celoevropská hrozba. V současné době se toto onemocnění vyskytuje v několika evropských zemích:






  — | Polsko (1 492 případů a 1 ohnisko), |
| --- | --- | --- |

4.

—

Polsko (1 492 případů a 1 ohnisko),

| — | Litva (728 případů onemocnění u divokých prasat), |
| --- | --- |

—

Litva (728 případů onemocnění u divokých prasat),

| — | Lotyšsko (286 případů), |
| --- | --- |

—

Lotyšsko (286 případů),

| — | Estonsko (150 případů), |
| --- | --- |

—

Estonsko (150 případů),

| — | Ukrajina (26 případů, 22 ohnisek u prasat), |
| --- | --- |

—

Ukrajina (26 případů, 22 ohnisek u prasat),

| — | Česká republika (25 případů), |
| --- | --- |

—

Česká republika (25 případů),

| — | Itálie (24 případů, 2 ohniska), |
| --- | --- |

—

Itálie (24 případů, 2 ohniska),

| — | Rumunsko (3 ohniska) |
| --- | --- |

—

Rumunsko (3 ohniska)

- údaje za období 1.1.–15.4.2018;

| 5. | domnívá se, že grant podle čl. 5 odst. 3 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 (1) by v případě potvrzení výskytu AMP měl pokaždé činit 100 %, protože AMP představuje hrozbu, která má závažný dopad na veřejné zdraví a negativně zasahuje hospodářství; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje zejména nutnost přeshraniční spolupráce, a to na stejně intenzivní úrovni jako v případě přírodních katastrof. Upozorňuje, že problém se týká také oblasti vnějších hranic EU, nicméně se domnívá, že posílení přeshraniční spolupráce je bezpodmínečně nutné. Podotýká, že je nezbytné pokračovat soustavně v přeshraniční spolupráci s cílem stabilizovat situaci v sousedních zemích EU (Ruská federace, Ukrajina, Bělorusko, Moldavsko); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje rovněž na řadu socioekonomických hrozeb, které mohou nastat v důsledku krize vyvolané AMP. Kromě ohrožení veřejného zdraví a dopadu na trh s vepřovým masem v EU a s ním spojených závažných strukturálních změn v produkci vepřového masa mohou utrpět i jiná hospodářská odvětví, jako jsou cestovní ruch, lesnictví, masný průmysl a obchod. Výskyt AMP ovlivňuje rovněž pověst jednotlivých zemí, ale také celé EU; |
| --- | --- |

7.

Navrhovaná opatření

| 8. | schvaluje činnosti Evropského parlamentu a Evropské komise v oblasti boje proti AMP, prováděné v současném finančním výhledu, nicméně se domnívá, že je třeba vyčlenit v příštím víceletém finančním rámci další prostředky, včetně značných výdajů na vědecký výzkum zaměřený na vyvinutí účinné vakcíny proti tomuto viru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá k vyčlenění zvláštního přeshraničního grantu, ze kterého by byl financován boj proti AMP v rámci projektů realizovaných společně nejméně dvěma státy; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnívá se, že na úrovni orgánů členských států a Evropské komise je třeba zahájit intenzivní jednání s výše uvedenými třetími zeměmi týkající se společných, jednotných opatření v oblasti boje proti AMP a zvážit možnost podpory těchto opatření prostřednictvím přeshraničních programů v oblasti bezpečnosti potravin. Vhodným fórem pro diskusi o těchto přeshraničních opatřeních by mohla být Konference regionálních a místních orgánů zemí Východního partnerství (CORLEAP); |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá a vybízí všechny zainteresované strany:






  a) | místní a regionální orgány, |
| --- | --- | --- |

11.

a)

místní a regionální orgány,

| b) | myslivce a zemědělce, |
| --- | --- |

b)

myslivce a zemědělce,

| c) | veterinární orgány, |
| --- | --- |

c)

veterinární orgány,

| d) | orgány jednotlivých členských států, |
| --- | --- |

d)

orgány jednotlivých členských států,

| e) | média, |
| --- | --- |

e)

média,

aby se pod vedením Evropské komise a Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) aktivně zapojily do procesu boje proti AMP v Evropě;

| 12. | vyzývá k navýšení finančních prostředků na vzdělávací a informační činnosti realizované u zainteresovaných stran, jejichž cílem bude zvýšit povědomí veřejnosti o tomto onemocnění, jeho prevenci a boji proti němu, protože africký mor prasat představuje obrovskou hrozbu pro rozvoj venkova, místní a regionální ekonomiku, životní prostředí a chov zvířat, a v důsledku toho zejména pro obyvatele a veřejné zdraví; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá místní a regionální orgány k šíření informací o uplatňování náležité péče s cílem zamezit šíření choroby, k nepřetržité spolupráci v oblasti prosazování zásad biologické bezpečnosti, zejména v malých zemědělských podnicích, a k další spolupráci v případě výskytu ohniska v příhraničních oblastech. Tyto informace by měl obdržet každý chovatel prasat a všechny osoby, které přicházejí do kontaktu s divokými prasaty; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá myslivce k posílení epizootologického dozoru nad volně žijícími zvířaty v infikovaných oblastech a ke zvýšení lovu v oblastech nadměrného výskytu divokých prasat. Poukazuje na skutečnost, že lidé, a zejména myslivci, ačkoli se tímto onemocněním nemohou nakazit, mohou způsobovat jeho šíření prostřednictvím:






  — | veškerého kontaktu s nakaženými živými a mrtvými zvířaty (kadávery), |
| --- | --- | --- |

14.

—

veškerého kontaktu s nakaženými živými a mrtvými zvířaty (kadávery),

| — | kontaktu s předměty kontaminovanými virem (např. oblečením, vozidly, jiným vybavením), |
| --- | --- |

—

kontaktu s předměty kontaminovanými virem (např. oblečením, vozidly, jiným vybavením),

| — | krmení zvířat masem nebo masnými produkty z nakažených zvířat (např. uzenkami nebo masem, které neprošlo tepelnou úpravou) nebo odpadem obsahujícím nakažené maso (např. kuchyňským odpadem, pomyjemi, včetně drobů); |
| --- | --- |

—

krmení zvířat masem nebo masnými produkty z nakažených zvířat (např. uzenkami nebo masem, které neprošlo tepelnou úpravou) nebo odpadem obsahujícím nakažené maso (např. kuchyňským odpadem, pomyjemi, včetně drobů);

| 15. | domnívá se, že účinnost boje proti tomuto onemocnění závisí převážně na velikosti populací divokých prasat. Proto je nezbytné přijmout opatření s cílem omezit populace divokých prasat v dotčených regionech na velikost, která je pro daný region přiměřená. Je třeba podporovat programy spolupráce mezi zemědělstvím a odvětvím ochrany životního prostředí (řízení lovu, zákaz přikrmování – s výjimkou návnady nezbytné k odlovu –, zemědělské postupy) přizpůsobené konkrétní situaci členských států; |
| --- | --- |

15.

| 16. | oceňuje dosavadní opatření Evropské komise zaměřená na boj proti AMP a zároveň navrhuje, aby EK naplánovala další granty na činnosti v této oblasti, mj. v rámci nového programu Horizont Evropa, vzhledem ke skutečnosti, že v současné době jsou již uzavřeny všechny výzvy týkající se AMP v rámci programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnívá se, že zemědělským podnikům poškozeným AMP je třeba poskytnout zvláštní podporu ze strany EU v podobě:






  a) | náhrady hodnoty zlikvidovaných stád bez ukládání dalších podmínek, |
| --- | --- | --- |

17.

a)

náhrady hodnoty zlikvidovaných stád bez ukládání dalších podmínek,

| b) | uplatnění mechanismu zpětných plateb po dobu 5 let od zastavení výroby z důvodu depopulace stáda, |
| --- | --- |

b)

uplatnění mechanismu zpětných plateb po dobu 5 let od zastavení výroby z důvodu depopulace stáda,

| c) | finanční výpomoci při reorganizaci zemědělského podniku na jiný druh výroby, |
| --- | --- |

c)

finanční výpomoci při reorganizaci zemědělského podniku na jiný druh výroby,

| d) | pomoci při zavádění veškerých zásad biologické bezpečnosti v zemědělských podnicích, které se nadále zabývají chovem a výkrmem prasat, a také pomoci s pokrytím nákladů v případě krize z důvodu nařízených opatření (vyšetření, požadavků týkající se přepravy apod.), |
| --- | --- |

d)

pomoci při zavádění veškerých zásad biologické bezpečnosti v zemědělských podnicích, které se nadále zabývají chovem a výkrmem prasat, a také pomoci s pokrytím nákladů v případě krize z důvodu nařízených opatření (vyšetření, požadavků týkající se přepravy apod.),

| e) | podpory pro producenty vepřového masa a chovatele prasat při ztrátě příjmů způsobené destabilizací trhu s vepřovým masem, |
| --- | --- |

e)

podpory pro producenty vepřového masa a chovatele prasat při ztrátě příjmů způsobené destabilizací trhu s vepřovým masem,

| f) | pomoci zemědělským podnikům, které chtějí zvýšit produkci prasat a uplatňují zásady biologické bezpečnosti, |
| --- | --- |

f)

pomoci zemědělským podnikům, které chtějí zvýšit produkci prasat a uplatňují zásady biologické bezpečnosti,

| g) | pomoci zemědělským podnikům, jichž se dotkla restriktivní opatření v oblasti rostlinné výroby zavedená v důsledku AMP, |
| --- | --- |

g)

pomoci zemědělským podnikům, jichž se dotkla restriktivní opatření v oblasti rostlinné výroby zavedená v důsledku AMP,

| h) | podpory určené zemědělským podnikům, které utratily zvířata ve vlastním hospodářství a měly nízkou produkci, |
| --- | --- |

h)

podpory určené zemědělským podnikům, které utratily zvířata ve vlastním hospodářství a měly nízkou produkci,

| i) | likvidace všech uhynulých divokých prasat hrazené státem; |
| --- | --- |

i)

likvidace všech uhynulých divokých prasat hrazené státem;

| 18. | je znepokojen dalším šířením viru AMP a vyzývá Evropskou komisi, aby se nadále snažila sledovat a vyhodnocovat opatření v oblasti boje proti AMP na úrovni EU se zapojením regionálních a místních orgánů. |
| --- | --- |

18.

V Bruselu dne 9. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 1.

1

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/65

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Pastevectví

(2020/C 39/14)

| Zpravodaj | : | Jacques Blanc (FR/ELS), starosta obce La Canourgue |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Jacques Blanc (FR/ELS), starosta obce La Canourgue

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | domnívá se, že zachování pastevecké činnosti má zásadní význam pro udržení zemědělství ve všech regionech a životaschopnost venkovských komunit, a tedy pro naplnění cíle územní soudržnosti, jenž byl vytyčen v Lisabonské smlouvě, ale i pro dosažení našich cílů v oblasti životního prostředí, klimatu a ochrany biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | upozorňuje na to, že další provozování pastevecké činnosti ohrožují různé problémy, které jsou do stejné míry závažné a v jednotlivých regionech se projevují odlišně, přičemž však některé z nich mohou samy o sobě ohrozit její přetrvání. Jde o problémy týkající se zohledňování specifického charakteru této činnosti při přidělování finančních prostředků v rámci společné zemědělské politiky (pastviny s výskytem keřů a stromů, mobilita, společné pastviny atd.), problémy související s hospodářskou situací, konkurenci ve využívání půdy, problémy s předáváním znalostí, omezení v provádění pastvy kvůli ekologickým otázkám, konkurenci ve využívání pastvin s jejich dalšími uživateli a zejména využívání pastvin k rekreaci a ohrožení stád velkými masožravými druhy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | v souladu s doporučeními, která Výbor formuloval ve svém stanovisku k reformě společné zemědělské politiky (SZP), žádá, aby se v rámci přeorientování podpory ze SZP více vzalo v potaz pastevectví a extenzivní a udržitelné způsoby chovu, a to s přihlédnutím k jejich prospěšnosti pro vyvážený rozvoj regionů a v zájmu dosažení našich cílů v oblasti životního prostředí a klimatu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je potěšen návrhem výboru AGRI Evropského parlamentu ohledně nařízení, kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci SZP. Cílem tohoto návrhu je změnit článek 4 nařízení o strategických plánech SZP tak, aby mohly být pastviny s výskytem keřů a stromů uznány jako plochy zemědělské produkce způsobilé pro základní platby. Požaduje však, aby bylo konečné znění tohoto článku upraveno tak, že do něj bude zahrnut pojem pastvin, které mohou (například pod stromy) nebo nemusí mít bylinný porost. Je totiž nutné uznat pastviny jako samostatný typ zemědělské plochy lišící se od trvalých travních porostů, aby se vyjasnil status pastvin a jejich způsobilost k podpoře. Pastviny by měly být definovány odděleně od trvalých travních porostů, přičemž tato definice by neměla obsahovat žádnou zmínku o nezbytné přítomnosti bylinného porostu. Trvalé travní porosty a pastviny by mohly být souhrnně označovány jako stálé pastviny; |
| --- | --- |

4.

| 5. | doporučuje, aby byly využívané pastviny plně uznány jako plochy zemědělské produkce ve stabilním a spolehlivém regulačním rámci, který reálně omezí podporu poskytovanou v rámci SZP stejně jako v ostatních odvětvích; |
| --- | --- |

5.

| 6. | upozorňuje na to, že pastevectví provozované v přírodním prostředí, při němž se stáda živí přirozenými zdroji potravy, vyžaduje určitou míru flexibility a jistoty pro vyrovnání se s klimatickými výkyvy. Chovatelé tedy potřebují rezervní plochy, které by se nemusely využívat každoročně nebo by mohly být spásány s velmi odlišnou intenzitou, jež jsou však nezbytné v případě sezónního sucha (zpravidla se jedná o vřesoviště, nivní oblasti a lesy). Vzhledem k probíhající změně klimatu je stále častěji nutné tyto plochy využívat. Mechanismy pro uznání pastvin jako ploch způsobilých k podpoře v rámci prvního pilíře by měly uznat a zajistit právní jistotu pro jejich využívání, k němuž nedochází každý rok a které nelze v okamžiku podání žádosti v rámci SZP předvídat. Mimoto jsou v pastevectví vyvíjeny agroekologické postupy výměny ekosystémových služeb tím, že jsou v něm navíc využívány plochy určené k jinému účelu (zejména vinice a sady), což umožňuje snížit množství vstupů a mechanizovaných úkonů. V rámci evropských politik je třeba uznat, podporovat a nalézt z právního hlediska bezpečná řešení, aby bylo možné rozvíjet tyto postupy, při nichž chovatelé využívají plochy, které vykazují jiní zemědělci. Dále pak jsou v pastevectví vyvíjeny postupy související s lesním hospodářstvím – jde o využívání zalesněných ploch k pastvě, které přináší užitek lesníkům i zemědělcům. V rámci evropských veřejných politik je třeba uznat a podporovat kombinované využívání těchto ploch a těchto postupů, které – za určitých podmínek – do značné míry pomáhají ochránit lesy před požáry a přizpůsobit chov zvířat změně klimatu a zohledňují potřebu obnovy lesa a lesní produkce; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podporuje návrh výboru ENVI Evropského parlamentu ohledně nařízení, kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci společné zemědělské politiky. Cílem tohoto návrhu je určit limity pro intenzitu chovu na zemědělský podnik a omezit dotace podnikům, jež tyto limity překračují; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vítá návrh výboru AGRI Evropského parlamentu, jehož cílem je upravit článek 68 výše uvedeného nařízení tak, aby bylo i nadále možné podporovat v rámci EZFRV pořizování psů na ochranu stád před velkými masožravými druhy, jež jsou chráněny směrnicí o ochraně přírodních stanovišť; |
| --- | --- |

8.

| 9. | požaduje, aby bylo členským státům, na jejichž území se nacházejí horské oblasti, uloženo povinně provádět integrovanou horskou politiku, jež cíleně používá značnou část dostupných nástrojů (finanční podpora z důvodu přírodních omezení, podpora znevýhodněným oblastem v rámci druhého pilíře, zvláštní dílčí program pro horské oblasti), a aby na ni byl vyčleněn rozpočet odpovídající rozloze těchto území; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá EU, aby byly uznány ekosystémové služby poskytované chovateli a vlastníky lesa v horských oblastech a ve Středomoří jakožto držiteli místních znalostí ve smyslu, v jakém je chápe Mezivládní vědecko-politická platforma pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES), a aby jim byla s ohledem na tyto ekosystémové služby, jež prospívají celému obyvatelstvu, přiznána spravedlivá kompenzace; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žádá, aby měl každý členský stát možnost uplatňovat určitá opatření v rámci prvního pilíře (ekologická složka) a druhého pilíře na veškeré pastviny, a nikoli pouze na plochy způsobilé k podpoře. Je totiž třeba zajistit, aby mohla být některá opatření, například jistá lokální agroenvironmentálně-klimatická opatření, jako je ochrana lesů před požáry (francouzský systém DFCI), realizována na celém fyzickém území; |
| --- | --- |

11.

| 12. | s cílem podpořit zachování zemědělství ve znevýhodněných oblastech navrhuje, aby byl vyrovnávací příspěvek za přírodní znevýhodnění pro členské státy, kde ho lze uplatňovat, povinný; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vybízí členské státy a místní a regionální orgány k tomu, aby financovaly investice v pasteveckých oblastech, na které se nezřídka nelze dostat zemědělskými stroji. Pro udržitelné obhospodařování těchto oblastí má zásadní význam vybudování příslušné infrastruktury (příbytků pro pastevce, manipulačních ohrad, oplocení, instalace napajedel atd.), provádění údržby a odstraňování podrostu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnívá se, že je nutné podporovat získávání půdy pro zemědělskou a pasteveckou činnost na místní úrovni. Pokud pozemek patří několika vlastníkům, pak je v zájmu dynamického rozvoje pastevectví nezbytné zřídit odpovídající pozemkovou organizaci; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vybízí členské státy a místní a regionální orgány, aby pastevcům usnadnily přístup k půdě, zejména pomocí zvláštních víceletých smluv, které chovatelům a skupinám uživatelů zaručí, že bude daný pozemek sloužit pouze k pastevectví; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vybízí členské státy a místní a regionální orgány, aby vytvořily uzpůsobené systémy pro podporu postupů kolektivní správy. Aby si zajistili potřebnou infrastrukturu a lidské zdroje, museli si pastevci velmi záhy vyvinout osobité formy kolektivní organizace zahrnující takové způsoby využívání půdy, které se nedotýkají jejího vlastnictví. Díky nim je možné seskupovat soukromé a obecní pozemky (v rámci jedné lokality a pod správou téhož subjektu), jež jsou pak využívány jako pastviny. Zabezpečují vztahy s administrativou a s různými typy partnerů či uživatelů; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá EU, aby i nadále podporovala rozvoj zemědělských produktů s označením kvality a aby poskytovala přidanou hodnotu díky ochraně kvalitních zemědělsko-potravinářských produktů z pasteveckého chovu. Především je třeba pobízet členské státy k tomu, aby zaváděly nepovinné označení kvality „horské produkty“, které dosud většina zemí neuplatňuje, přestože bylo schváleno v roce 2014; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žádá, aby bylo označení „mléko, sýr a maso z pasteveckého chovu“používáno pouze u produktů, u nichž je zaručeno, že v období pastvy pochází více než 80 % potravy daných zvířat z pastvy; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poukazuje na to, že chovatelé se potýkají s nekalou soutěží spočívající v dovozu levných produktů, které ohrožují přetrvání pastevectví v Evropě. V důsledku toho musí EU tyto praktiky kompenzovat tím, že pastevectví i jiným odvětvím poskytuje podporu. Stejně jako ve svém stanovisku ohledně SZP po roce 2020 Výbor žádá, aby EU soustředila veškerý svůj vliv předního světového dovozce a vývozce potravin na změnu pravidel mezinárodního obchodu se zemědělskými produkty (WTO, 1994) tak, aby byly nastoleny spravedlivější a solidárnější obchodní vztahy; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vítá pilotní projekt, který zahájil a podporuje Evropský parlament a jehož cílem je vytvořit regionální platformy pro řešení konfliktů s populacemi vlků, medvědů, rosomáků a rysů. Žádá, aby byly v jejich rámci plně uznány a v odpovídajících plánech reakce řešeny důsledky spojené s napadáním stád a jejich ochranou a prodiskutovány všechny právní prostředky, včetně těch, jež umožňují jejich odstřel jakožto zastrašující opatření. Poukazuje na to, že některé regiony zřídily rovněž z vlastní iniciativy diskusní platformy; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzývá k navázání přeshraniční spolupráce v oblasti pastevectví, aby se tak předešlo nestabilitě v důsledku protichůdných a pro evropský prostor jako celek nevhodných opatření; |
| --- | --- |

21.

| 22. | požaduje, aby strategie v oblasti biologické rozmanitosti využívala nový zvláštní fond zaměřený na ochranu druhů. Z tohoto fondu by měly být hrazeny škody způsobené velkými masožravými druhy, které značně narůstají, a také náklady spojené s ochranou stád, na niž se využívá stále více prostředků EZFRV, ačkoli rozpočet tohoto fondu výrazně klesá. Pokud ke zřízení nového fondu nedojde, pak budou muset být využívány stávající finanční nástroje na regionální (pokud existují), vnitrostátní a unijní úrovni (včetně EZFRV); |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá Komisi, aby na základě příští zprávy o stavu přírody, jež má být zveřejněna v roce 2020, posoudila, zda by nebylo nutné přezkoumat směrnici o ochraně přírodních stanovišť, a to s přihlédnutím k výsledkům akčního plánu pro přírodu, lidi a hospodářství a ke stavu populace jednotlivých druhů a stanovišť. V rámci případného přezkumu této směrnice je třeba prozkoumat, zda by se daly v budoucnu měnit její přílohy postupem projednávání ve výborech tak, aby bylo možné rychleji reagovat na změny u konkrétních populací a snížit nebo zvýšit míru jejich ochrany v jednotlivých zemích či územních celcích, pokud pro to bude existovat důvod s ohledem na nárůst nebo úbytek počtu populací chráněných druhů a na ohrožení pasteveckých činností; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá Komisi k rozsáhlejšímu začlenění agronomie a zootechniky do vědeckých studií realizovaných jako podklad pro politická rozhodnutí. Tyto studie musí vycházet z nejlepších dostupných znalostí v oblasti přírodních a společenských věd a agronomie a z dostatečně velkého množství shromážděných zkušeností a musí pokrývat dostatečně dlouhé období, aby mohly ovlivnit veřejnou politiku. Zejména je třeba podrobně uvést zvláštní situace z analyzovaných případových studií na téma pastevectví a velkých masožravých druhů, aby bylo možné pochopit místní podmínky a zjistit, do jaké míry jsou příklady týkající se ochrany stád a řízení populací velkých masožravých druhů účinné a do jaké míry mohou či nemohou přispět ke kolektivním úvahám a k formulování obecných zásad v jiných územních oblastech, a také se poučit z problémů a neúspěchů, a tak moci ve větší míře uzpůsobit evropské právní předpisy a nezbytná opatření skutečným místním podmínkám za účelem lepší regulace živočišných druhů a zejména vlků; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá Komisi, aby podporovala výzkum zaměřený na uznání organoleptických vlastností produktů pocházejících z pastevectví a od zvířat chovaných na pastvinách; |
| --- | --- |

25.

| 26. | žádá EU, aby vypracovala ambiciózní politiku na ochranu lesů před požáry tím, že se podpoří pasení stád v lesích a na vřesovištích, což ovšem vyžaduje, aby byly nejprve uznány jako plochy zemědělské produkce, jak bylo uvedeno výše; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vítá projekt UNESCO s názvem „Dědictví a EU“, v jehož rámci má být světové dědictví využito coby nástroj k posílení hospodářské a sociální udržitelnosti venkovských oblastí v Evropě, a vyzývá evropské orgány k tomu, aby tuto iniciativu podpořily. Pastevecká krajina totiž figuruje na seznamu světového dědictví nejen jako kulturní krajina, ale také jako reliktní krajina nebo ve formě vyobrazení v jeskynních útvarech, což zvyšuje atraktivitu daných oblastí z hlediska cestovního ruchu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá EU k tomu, aby propagovala profese související s pastevectvím. Státy by měly lépe oceňovat práci chovatelů i najímaných pastevců a zviditelnit toto povolání v rámci zemědělského odvětví i mimo něj. Lepším vzděláváním (zejména co se týče vodění zvířat na pastvu a jejich hygieny, ale také ochrany stád a držení pasteveckých psů) a zavedením programů odborného vedení ze strany zkušených pastevců by se dalo zlepšit předávání poznatků. Co se týče pastevců, je třeba ve větším měřítku rozvíjet taková motivační opatření, jako je zlepšování jejich životních a pracovních podmínek na vysokohorských pastvinách i v zemědělských podnicích (zejména ve Středomoří), investice do infrastruktury, které tyto důstojné životní podmínky a řádné pracovní podmínky umožní, uzavírání kolektivních smluv a pořádání veletrhů pracovních příležitostí pro získávání sezónních pracovníků. Ve svém stanovisku o inovacích a modernizaci ve venkovských oblastech Výbor regionů doporučil především modernizovat možnosti odborné přípravy ve venkovských regionech a přizpůsobit je podmínkám celosvětové konkurence a potřebám místních podniků a navýšit finanční podporu odborné přípravy ve venkovských oblastech v rámci ESF, která je v současné době velmi slabá. |
| --- | --- |

28.

V Bruselu dne 9. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/68

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Výzkumná infrastruktura – budoucnost Evropského výzkumného prostoru (EVP) z regionální a přeshraniční perspektivy

(2020/C 39/15)

| Zpravodaj | : | Eamon Dooley (IE/Renew Europe), člen rady hrabství Offaly |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Eamon Dooley (IE/Renew Europe), člen rady hrabství Offaly

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Úvod

| 1. | vítá obecnou snahu Evropské komise určit klíčovou úlohu, již může výzkumná infrastruktura hrát a skutečně hraje v prohlubování znalostí a vývoji technologií. Výzkumné infrastruktury a jejich využití mají zásadní význam pro rozvoj Evropského výzkumného prostoru (EVP). V tomto ohledu podporuje činnost Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury, které hraje důležitou úlohu při tvorbě politik týkajících se výzkumné infrastruktury na úrovni EU a pomáhá při vytváření jednotného evropského trhu v oblasti vědy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že výzkumné infrastruktury mají výrazný územní charakter. Mají rozhodující význam pro regionální rozvoj, který sahá od vědeckých výsledků přes dopad na vzdělávací ekosystémy po celkový tržní a společenský přínos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na to, že strategický plán Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury vymezuje výzkumné infrastruktury celoevropského zájmu jako ty, které přispívají k naplnění dlouhodobých potřeb evropských výzkumných komunit v mnoha vědeckých oblastech, a kromě toho vítá skutečnost, že investice do výzkumných infrastruktur označuje za metodu zvyšování regionální konkurenceschopnosti, a tedy i soudržnosti mezi jednotlivými členskými státy a regiony; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že výzkumné infrastruktury hrají klíčovou úlohu v boji proti globálním výzvám v oblasti environmentální a klimatické změny, které mají dopad na naši společnost na všech úrovních počínaje místní, až po regionální, celostátní, evropskou a celosvětovou; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kromě toho potvrzuje závěry předchozích stanovisek VR, a sice že místní a regionální orgány hrají klíčovou úlohu ve vytváření účinných inovačních ekosystémů, zejména prostřednictvím strategického určení regionálních výzkumných priorit ve strategiích pro inteligentní specializaci (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | poukazuje na to, že Evropa vytvořila úspěšnou střednědobou až dlouhodobou vizi rozvoje soudržného ekosystému výzkumných infrastruktur, kde se podporuje spolupráce mezi stávajícími infrastrukturami a současně se připravují plány na tvorbu a rozvoj příští generace výzkumných infrastruktur podle definice Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury; |
| --- | --- |

6.

| 7. | souhlasí se závěry Evropské rady, že dobře fungující Evropský výzkumný prostor (EVP) rozhodujícím způsobem přispěje ke zvýšení účinnosti a efektivity celého evropského výzkumného a inovačního ekosystému, a uznává význam úzkého partnerství mezi členskými státy a Evropskou komisí při společném úsilí o posílení EVP, zejména prostřednictvím programu Horizont Evropa jakožto hlavního nástroje financování (2). Lituje však, že Rada dostatečně neuznává úlohu, kterou v tomto procesu mohou hrát místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je znepokojen tím, že v rámci EVP přetrvávají různé nedostatky, pokud jde o výzkumné infrastruktury, což způsobuje nedostatky v provádění, které snižují potenciální přínosy a účinnost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá, že Komise navrhla vyčlenit na období 2021–2027 na financování vědy, výzkumu a inovací rozpočtové prostředky ve výši 100 miliard eur, aby se tyto nedostatky vyřešily. Zároveň je znepokojen rizikem nárůstu nerovností mezi městy a regiony, které dostávají finanční pomoc z rámcového programu pro výzkum a inovace a jejichž rozpočet se zvýší, a ostatními městy a regiony, na které dopadnou důsledky poklesu finančních prostředků určených na politiku soudržnosti (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | v neposlední řadě uznává, že prokázání přidané hodnoty EU je zásadně důležité pro jakoukoli politiku EU, zejména vzhledem k tomu, že tyto politiky jsou ve stále vyšší míře prošetřovány. Poukazuje na to, že z nedávných analýz vyplývá, že sice dochází k pokroku v provádění EVP, tento pokrok je však pomalejší než dříve a přetrvávají velké rozdíly mezi členskými státy jak v úrovni výkonu, tak v míře růstu (4). Proto zdůrazňuje, že jsou zapotřebí spolehlivější a jasnější statistiky, s jejichž využitím by se lépe informovalo o dopadu evropského VaI; |
| --- | --- |

10.

Výzvy pro EVP z regionálního a přeshraničního hlediska

| 11. | vyjadřuje politování nad tím, že podíl financování veřejného sektoru určený na výzkum v EU mezi lety 2014 a 2016 stagnoval na úrovni přibližně 2,03 % (5). To znamená, že podíl národního důchodu vynaložený na VaV je stále výrazně nižší než barcelonský cíl ve výši 3 % hrubého domácího produktu, stanovený v roce 2002, a že méně než 1 % vnitrostátního financování VaV se vynakládá na nadnárodní výzkum (6); |
| --- | --- |

11.

| 12. | dále je znepokojen tím, že se nerovnováha v hrubých domácích výdajích na VaV projevuje rovněž na regionální úrovni, vlivem čehož pouze 31 z 281 regionů NUTS II v roce 2015 vykázalo investice do VaV nad cílovou hodnotou EU rovnající se 3,0 %, přičemž v určitých regionech EU jasně existovaly klastry zaměřené na výzkum. Tyto regiony leží především v Německu, Rakousku, Spojeném království, Švédsku, Belgii, Dánsku, Francii a Finsku (7); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poukazuje na to, že se při provádění EVP objevují také rozdíly mezi přidělenými prostředky z programu Horizont 2020 a investicemi do VaI v rámci ESI fondů. Hlavními příjemci prostředků z ESI fondů jsou členské státy EU-13, zatímco uplatňování kritéria excelence v rámci programu Horizont 2020 vede ke koncentraci finančních prostředků i kapacit pro VaI hlavně do států EU-15, čímž se zvětšuje propast v inovacích mezi EU-15 a EU-13 (8); |
| --- | --- |

13.

| 14. | upozorňuje na to, že další zásadní výzvou, před níž výzkumné infrastruktury stojí, je dlouhodobá udržitelnost. Týká se zejména rozsáhlých celoevropských infrastruktur, jejichž výstavba, údržba a provoz jsou extrémně nákladné. Náklady na výstavbu často přesahují 1 miliardu eur a související roční provozní náklady tvoří zhruba 10 % nákladů na výstavbu. Vzhledem k tomu, že rozpočet členských států na vědu je často roven těmto nákladům nebo je přesahuje, zůstává otázka jejich dlouhodobé udržitelnosti stále aktuální (9); |
| --- | --- |

14.

| 15. | uznává, že náklady spojené s přístupem k zařízením výzkumné infrastruktury mohou být zejména v přeshraničním kontextu překážkou pro výzkumné pracovníky, a tak mohou bránit vědeckému pokroku; |
| --- | --- |

15.

| 16. | upozorňuje zejména na to, že aby bylo možné řešit tzv. velké výzvy, jako je změna klimatu, musí být výzkumné infrastruktury schopny propojit se se sousedními výzkumnými infrastrukturami, a zajistit tak větší sdílení poznatků a přispět k mezioborovému výzkumu. V tomto ohledu má mimořádný význam digitální výzkumná infrastruktura, a VR proto podporuje větší volnou dostupnost dat prostřednictvím evropského cloudu pro otevřenou vědu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poukazuje na to, že důležitou složkou výzkumných infrastruktur jsou lidské zdroje. Kvalitu a počet pracovníků, kteří mohou být přijati, určují politika a řízení lidských zdrojů, jež jsou zásadní pro zajištění řádného provádění, fungování a dopadu výzkumných infrastruktur (10). Rozhodující význam mají proto rozvoj dovedností a mobilita vedoucích pracovníků a rozvoj dovedností uživatelů výzkumných infrastruktur; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je znepokojen tím, že dopad infrastruktur v oblasti VaI na průmysl a společnost je stále nedostatečný. Oceňuje však, že Komise vyvíjí úsilí o přeměnu vědeckých poznatků Evropy na výrobky a služby, které bude možné uvést na trh; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konstatuje, že aby mohly mít výzkumné infrastruktury dopad na širší společnost, musí také sloužit potřebám průmyslu. Proto by měl být silný, propojený ekosystém výzkumných infrastruktur schopen reagovat v mnoha oborech, aby se mohly řešit složité problémy; |
| --- | --- |

19.

| 20. | byl upozorněn na to, že je v rámci celkového informování občanů EU o přínosech, které pro ně má EU, potřeba účinněji informovat občany o stávajících a budoucích výzkumných infrastrukturách v souvislosti s výzkumnými a vývojovými projekty, které jsou v těchto infrastrukturách prováděny; |
| --- | --- |

20.

Výzkumná infrastruktura – politická doporučení

| 21. | vyzývá novou Evropskou komisi, aby do konce tohoto desetiletí nadále sledovala, zda členské státy a regiony dodržují svoji povinnost věnovat 3 % HDP na VaV; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naléhavě proto vyzývá Komisi, aby urychleně navrhla strategii, jež bude následovat po strategii Evropa 2020 a která by měla obsahovat kvantifikované cíle, mj. v oblasti VaV; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je přesvědčen, že je zapotřebí posílit na všech úrovních ještě více společné úsilí a provést další reformy ve vnitrostátních a regionálních výzkumných a inovačních systémech, aby bylo možné vytvořit dobře fungující EVP a podpořilo se šíření excelence prostřednictvím synergií. Proto obecně souhlasí s návrhy Komise na začlenění nových iniciativ, jejichž cílem je zvýšit účinnost výzkumných infrastruktur, do programového období 2021–2027, včetně využití regionálních fondů, evropského nástroje na provádění reforem a programu Horizont Evropa, který zahrnuje zvláštní pilíř na podporu posílení EVP (11); |
| --- | --- |

23.

| 24. | je přesvědčen, že výzkumné infrastruktury vytvářejí regionální příležitosti k soutěži o finanční prostředky EU na investice do výzkumné infrastruktury, což může vést k rozvoji inovačních center v rámci rozmístěné výzkumné infrastruktury. Domnívá se, že pro zajištění dlouhodobé udržitelnosti výzkumných infrastruktur jsou v celém jejich životním cyklu zapotřebí dodatečné, specifické modely financování, jež budou poskytovat prostředky tam, kde jsou evropské, vnitrostátní nebo jiné zdroje financování nepostačující. Konkrétně jsou zapotřebí zvláštní rozpočtové položky pro:






  — | financování fází před zahájením výstavby nebo před zahájením provozu; |
| --- | --- | --- |

24.

—

financování fází před zahájením výstavby nebo před zahájením provozu;

| — | financování probíhajících činností v rámci výzkumných infrastruktur; |
| --- | --- |

—

financování probíhajících činností v rámci výzkumných infrastruktur;

| — | financování lidských zdrojů, tj. na platy zaměstnanců, nábor zaměstnanců, zachování pracovních míst a odbornou přípravu. |
| --- | --- |

—

financování lidských zdrojů, tj. na platy zaměstnanců, nábor zaměstnanců, zachování pracovních míst a odbornou přípravu.

Mohlo by to zahrnovat kreativnější využívání finančních prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů, programu Interreg, rámce a půjček Evropské investiční banky, ale i programy Erasmus+, Digitální Evropa, COSME, Nástroj pro propojení Evropy, LIFE atd., případně s využitím modelu spolufinancování s vnitrostátními finančními prostředky na výzkum. To má zásadní význam pro dlouhodobou udržitelnost výzkumných infrastruktur;

| 25. | podporuje rovněž přístup spočívající v „šíření excelence a rozšiřování účasti“ (12), a to v kombinaci se zvýšením vstřícnosti pravidel EU pro státní podporu k VaI jakožto mechanismu vyrovnání podpory a využití plného výzkumného potenciálu všech regionů EU, včetně těch mimo klastry zaměřené výzkum; |
| --- | --- |

25.

| 26. | plně podporuje iniciativu, která spojuje Horizont 2020, Evropský fond pro strategické investice a program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků s cílem zahájit program Venture EU určený k podpoře rizikového kapitálu v Evropě a zajištění rozsáhlejších soukromých investic na výzkumné činnosti (13); |
| --- | --- |

26.

| 27. | navrhuje, aby byla do programu Horizont Evropa zahrnuta zvláštní opatření, která umožní přístup k výzkumné infrastruktuře, včetně toho, že budou náklady na přístup způsobilé k financování, neboť to může usnadnit rozvoj služeb v oblasti výzkumné infrastruktury a zajistit dlouhodobou udržitelnost; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá k přijetí dalších opatření, která zvýší otevřený přístup k výzkumným infrastrukturám, a domnívá se, že toho lze dosáhnout pomocí řady opatření:






  — | náklady související s přístupem k zařízením výzkumných infrastruktur by měly být v příštím rámcovém programu způsobilé pro financování; |
| --- | --- | --- |

28.

—

náklady související s přístupem k zařízením výzkumných infrastruktur by měly být v příštím rámcovém programu způsobilé pro financování;

| — | volný přístup (na základě excelence nebo otevřený široký přístup) ke službám vyvinutým nebo testovaným v rámci schválených projektů; |
| --- | --- |

—

volný přístup (na základě excelence nebo otevřený široký přístup) ke službám vyvinutým nebo testovaným v rámci schválených projektů;

| — | prostředky určené na propagaci a komunikaci s potenciálními uživateli výzkumných infrastruktur. |
| --- | --- |

—

prostředky určené na propagaci a komunikaci s potenciálními uživateli výzkumných infrastruktur.

| 29. | podporuje větší harmonizaci a normalizaci pravidel a postupů pro přístup, zejména rozvoj přístupových licencí, s cílem zajistit spravedlnost a důslednost (14); |
| --- | --- |

29.

| 30. | zvláště podporuje propojení politiky VaI s vývojem a prováděním S3, neboť se jedná o inovativní přístupy k oživení hospodářského růstu a vytváření pracovních míst na základě zjištěných regionálních potřeb, které propojují regiony a zapojují je do činností v oblasti VaI. Kromě toho nabízejí možnost spolupráce mezi regiony a mezi partnery při provádění strategie RIS3 místními a regionálními orgány, díky níž bude možné zpřesnit cíle a dosáhnout součinnosti a lepšího sladění; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá k většímu zapojení místních a regionálních orgánů do přípravy a provádění iniciativ v oblasti VaI, a to vzhledem k významu, který mají malá a střední zařízení výzkumných infrastruktur pro místní a regionální rozvoj, a k tomu, že mnohé z těchto iniciativ jsou prováděny na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | připomíná, že podporuje vytvoření evropské sítě regionálních ekosystémů a inovačních center tím, že se vytvoří součinnost mezi stávajícími evropskými, vnitrostátními a regionálními strategiemi a regionální ekosystémy a inovační centra se propojí s klíčovými průmyslovými hodnotovými řetězci s cílem podpořit konkurenceschopný ekosystém VVaI, čímž se bude maximalizovat dopad příštího rámcového programu na společnost (15); |
| --- | --- |

32.

| 33. | žádá, aby byly vytvořeny integrovanější meziregionální a přeshraniční kampusy výzkumných infrastruktur, aby se posílily příležitosti k navázání úzkých vazeb na aktéry v regionálních ekosystémech, tj. místní výzkumné infrastruktury, inkubátory, technologické parky a univerzity. Vyjadřuje proto silnou podporu strategickým iniciativám jako jsou ASTRONET nebo APPEC; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konstatuje, že klíčovou úlohu při zajišťování do budoucna orientovaných dovedností a schopností potřebných pro úspěšné inovování hraje vysokoškolské vzdělávání. Vyzývá k navázání silnější strukturované spolupráce mezi výzkumnými infrastrukturami a univerzitami, která povede k větší mobilitě a výměnným programům mezi těmito sektory; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podporuje nové zaměření Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury na větší mezioborová rozhraní a větší koordinaci mezi fórem a vnitrostátními strategiemi a plány s cílem zajistit lepší koordinaci a větší účinnost ekosystému výzkumných infrastruktur, protože silný, propojený ekosystém výzkumných infrastruktur by měl být schopen reagovat v mnoha oborech, aby se mohly řešit složité problémy; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podporuje konkrétní opatření zaměřená na poskytování informací o inovacích a inovátorech financovaných z veřejných zdrojů a jejich připravenosti vstoupit na trh prostřednictvím inovačního radaru (16); |
| --- | --- |

36.

| 37. | podporuje používání společných kritérií hodnocení na základě stávajících mechanismů zajišťování kvality jakožto prostředek dosažení přeshraniční porovnatelnosti a vítá rozhodnutí Rady EU z května 2018, jež členské státy vyzývá, aby vypracovaly společný přístup ke sledování výkonnosti výzkumné infrastruktury (17); |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby úzce spolupracovaly s místními a regionálními orgány za účelem shromažďování informací o výzkumných infrastrukturách a činnostech, které jsou s nimi spojeny, včetně mapování činností a výstupů, aby bylo možné zvýšit povědomí občanů o jejich přínosu pro ně jakožto jednotlivce a pro regionální, národní a evropské hospodářství. |
| --- | --- |

38.

V Bruselu dne 9. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  VR – Strategie pro inteligentní specializaci (RIS3): dopad na regiony a meziregionální spolupráci (2017).

1

(2)  Rada Evropské unie – Návrh závěrů Rady o správě Evropského výzkumného prostoru, Brusel, listopad 2018.

2

(3)  Stanovisko VR Horizont Evropa – 9. rámcový program pro výzkum a inovace (COR-2018-03891) (Úř. věst. C 461, 21.12.2018, s. 79).

3

(4)  Zpráva o pokroku v evropském výzkumném prostoru 2018 – COM(2019) 83.

4

(5)  Eurostat – Ukazatele strategie Evropa 2020 – VaV a inovace.

5

(6)  EPRS, oddělení pro posuzování celoevropského přínosu, PE 603.239, prosinec 2017.

6

(7)  Eurostat – Ukazatele strategie Evropa 2020 – VaV a inovace.

7

(8)  Informativní přehled Evropského parlamentu – European Research Area Regional and Cross-Border Perspective, PE 637.939, duben 2019.

8

(9)  SWD(2017) 323 final – Sustainable European Research Infrastructures – A Call for Action.

9

(10)  ENEA – diskusní dokument Research Infrastructures – the Future of the ERA from a Regional and Cross-border Perspective, květen 2019.

10

(11)  Evropská komise – zpráva o pokroku EVP za rok 2018, COM(2019) 83, s. 4.

11

(12)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/spreading-excellence-and-widening-participation.

12

(13)  Evropská komise – Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace – příležitost Evropy utvářet svoji budoucnost, květen 2018. COM(2018) 306 final.

13

(14)  ENEA – diskusní dokument Research Infrastructures – the Future of the ERA from a Regional and Cross-border Perspective, květen 2019.

14

(15)  VR – návrh stanoviska Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace – příležitost Evropy utvářet svoji budoucnost (2019).

15

(16)  Innovation Radar: Identifying Innovations and Innovators with High Potential in ICT FP7, CIP, & H2020 projects.

16

(17)  EU – závěry Rady Evropské unie Urychlení oběhu znalostí v EU, květen 2018, dok. 9507/1.

17

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/72

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Provádění Pařížské dohody prostřednictvím inovativní a udržitelné transformace energetiky na regionální a místní úrovni

(2020/C 39/16)

| Zpravodaj | : | Witold STĘPIEŃ (PL/ELS), člen rady Lodžského vojvodství |
| --- | --- | --- |
| Odkaz | : | stanovisko z vlastní iniciativy |

Zpravodaj

:

Witold STĘPIEŃ (PL/ELS), člen rady Lodžského vojvodství

Odkaz

:

stanovisko z vlastní iniciativy

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Provádění Pařížské dohody prostřednictvím rychlé, účinné a víceúrovňové transformace energetiky

| 1. | poukazuje na to, že inovativní a udržitelná transformace energetiky vyžaduje zásadní změnu v celém energetickém systému (výroba, přenos a spotřeba), jež bude mít přímý dopad na infrastrukturu, trh, životní prostředí a společnost. Je to příležitost vybudovat bezpečnější, spravedlivější a transparentnější trh s energií, vytvořit přeshraniční sítě, zlepšit přístup k energii z obnovitelných zdrojů a její distribuci, vymýtit energetickou chudobu a chránit práva spotřebitelů a prozumentů v energetickém systému; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uznává závěry zvláštní zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu a rozhodně souhlasí s tím, že omezení globálního oteplování na 1,5 °C nad úroveň před průmyslovou revolucí vyžaduje okamžitý zásah a rozsáhlý přechod všech odvětví k udržitelnému energetickému systému s nízkými emisemi (1). Rozsah tohoto přechodu vyžaduje integrovaná řešení a úzkou spolupráci na všech úrovních správy a občanské společnosti v zájmu splnění cílů udržitelného rozvoje a záměrů Pařížské dohody; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá skutečnost, že Evropský parlament uznal (2), že je zapotřebí anticipační přístup, aby bylo možné zajistit spravedlivý přechod pro občany EU a podporovat regiony, které budou dekarbonizací zasaženy nejvíce. Tím, že se Evropa snaží stát klimaticky neutrální, se totiž posílí konkurenceschopnost hospodářství, ochrání naše planeta a zlepší zdraví a životní podmínky našich občanů; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vítá návrh nově zvolené předsedkyně Komise Ursuly von der Leyen týkající se Zelené dohody pro Evropu zahrnující první evropský předpis o klimatu, ve kterém bude zakotven cíl dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050, a zejména návrh na vytvoření nového fondu pro spravedlivou transformaci, jenž pomůže uhelným regionům přejít na čistou energii a zároveň podpořit konkurenceschopnost Evropy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly vysoký střednědobý cíl v souladu s cíli energetické unie, který je zásadním krokem k dosažení nulových emisí skleníkových plynů do roku 2050 (3), a aby zvýšily cílovou úroveň vnitrostátně stanovených příspěvků Unie (4), a sice stanovením alespoň 50 % snížení domácích emisí skleníkových plynů v celé ekonomice do roku 2030 ve srovnání s hodnotami z roku 1990. Při tom je potřeba se zaměřit zejména na ta odvětví, jejichž emise zatím nejsou omezeny v rámci systému EU pro obchodování s emisemi. Opakovaně vyzývá ke stanovení náročných, avšak realistických cílů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie na úrovni EU, jež by měly být zvýšeny na 40 % do roku 2030, a k široké podpoře rozvoje inovativních technologií, které umožní další pokrok; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá k odpovídajícímu zapojení všech úrovní správy do přípravy, provádění a monitorování účinných a na cíle orientovaných klimatických a energetických opatření a k posílení jejich postavení v tomto kontextu. Zdůrazňuje, že velká odpovědnost přitom spočívá na členských státech a EU, neboť ty stanovují rámcové podmínky. Domnívá se, že místní a regionální orgány mají nejlepší předpoklady k tomu, aby zapojily své komunity, přilákaly soukromé investory a realizovaly ambiciózní a včasná opatření, a to nejen jako správci, ale také jako poskytovatelé energetických služeb a významní pořizovatelé energetických služeb (např. elektrických sítí, služeb vytápění, veřejné dopravy či osvětlení). Kromě toho zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mohou jít příkladem a inspirovat své komunity; |
| --- | --- |

6.

Předávání znalostí a posílení soudržnosti s cílem umožnit jednorychlostní transformaci energetiky v Evropě: podpora regionů s vysokou spotřebou uhlí, regionů s vysokými emisemi uhlíku a ostrovů

| 7. | konstatuje, že změna klimatu je globální výzva a že pokrok, jehož dosáhla EU směrem k dosažení klimaticky neutrální ekonomiky do roku 2050, musí doprovázet podobné závazky ze strany třetích zemí. V této souvislosti poukazuje na riziko pro globální konkurenceschopnost EU, které představují třetí země, jež neusilují o stejně ambiciózní cíle v oblasti klimatu. Vyzývá proto Komisi a členské státy, aby i nadále považovaly změnu klimatu za strategickou diplomatickou prioritu, a mohly tak být nastoleny rovné podmínky na celém světě; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že je důležité řídit transformaci energetiky z úrovní, které jsou občanům nejblíže, a pochopit místní a regionální rysy a finanční, historická, geografická a geopolitická omezení a potřeby. Vyzývá členské státy, aby – za podpory ze strany evropských orgánů – projevily větší solidaritu a rozvíjely jednorychlostní, udržitelnou transformaci energetiky a zároveň podporovaly hospodářský rozvoj a sociální soudržnost v Evropě. Zvláštní pozornost a podporu je potřeba věnovat uhelným regionům, regionům s vysokými emisemi uhlíku a ostrovům, jež se potýkají s problémem vylidňování a které vážně postihne zánik pracovních míst v důsledku této transformace; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá iniciativy Komise, včetně iniciativy týkající se uhelných regionů a regionů s vysokými emisemi uhlíku, které procházejí transformací, a iniciativy Čistá energie pro ostrovy EU, které mají za cíl podpořit z hospodářského a sociálního hlediska zranitelnější regiony, jejichž charakteristické rysy tuto transformaci komplikují a činí její náležitou realizaci naléhavější, a poskytnout jim technickou pomoc; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poukazuje na to, že se v současnosti v EU nachází 41 uhelných regionů na úrovni NUTS 2 ve 12 zemích (včetně Spojeného království) a odvětví těžby a využití uhlí zajišťuje přibližně 240 000 přímých pracovních míst v uhelných dolech a uhelných elektrárnách a kromě toho přibližně 215 000 nepřímých pracovních míst. Mimoto jsou zde regiony, které jsou do značné míry závislé na činnostech s vysokými emisemi uhlíku, včetně odvětví železa, ocelářství nebo těžby rašeliny. Žádá proto EU a členské státy, aby poskytly finanční a technickou podporu pro zajištění bezpečnosti dodávek v regionech zasažených systémovými změnami a zmírnění negativních sociálních a hospodářských aspektů transformace; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuje, že transformací energetiky je zvláště zasaženo více než 2 200 obydlených evropských ostrovů, na nichž žije 12 milionů lidí, neboť se tam negativně projevuje kombinace vysokých cen energie a vysoké závislosti na fosilních palivech. Ostrovy mohou být přitom cenným testovacím prostředím pro řešení v oblasti udržitelné energetiky týkající se přechodu na bezfosilní systém, jež bude možné rozšířit a díky nimž bude možné snižovat stávající dotace na fosilní paliva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podporuje rozvoj regionálních inovačních středisek s cílem spojit výzkum, akademickou obec a průmysl. Upozorňuje na to, že tato střediska by měla poskytovat zpětnou vazbu informováním občanů a místních komunit, zvyšováním povědomí mezi nimi a poskytováním prostoru pro navrhování a provádění regionálních inovačních strategií interaktivním způsobem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vzhledem k tomu, že v rámci přechodu na čistou energii již byly v EU vytvořeny 2 miliony pracovních míst, vyzývá v kontextu transformace energetiky ke zřízení regionálních středisek odborného vzdělávání, která by zajišťovala budování kapacit (včetně digitálních dovedností) a odbornou přípravu s cílem přesměrovat kvalifikaci pracovních sil k uplatnění v udržitelnějších odvětvích; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá rovněž k tomu, aby byl kladen větší důraz na transformaci energetiky v rámci programu Erasmus a Erasmus+ s cílem zvýšit informovanost a poskytnout jednotlivcům, jichž se tato transformace dotkne, další možnosti ke zlepšení jejich příležitostí prostřednictvím výměn a sdílení poznatků. Opakuje svoji podporu „strategickým partnerstvím“ (5) v rámci decentralizovaného řízení, která místním a regionálním orgánům umožní vyměňovat si prostřednictvím přeshraničních a nadnárodních projektů osvědčené postupy v oblasti energetických inovací; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že regiony s vysokou spotřebou uhlí a regiony s vysokými emisemi uhlíku si díky své historii zaslouží uznání s ohledem na svůj hospodářský rozvoj a na význam energie pro civilizační rozvoj. Mnohé z nich získaly specializované znalosti a kulturní povědomí o významu měnících se vzorců výroby energie a jsou rovněž otevřené inovacím a hospodářskému a sociálnímu rozvoji v odvětví energetiky. Tyto tradice (zdroje) a možnosti je třeba využít k rozvoji regionálních strategií, včetně transferu poznatků a rekvalifikace, které budou směřovat odborné poznatky a pracovní sílu do nízkouhlíkových technologií a inovací; |
| --- | --- |

15.

Investice do transformace energetiky, která obstojí i v budoucnu

| 16. | poukazuje na to, že transformace energetiky představuje skvělou příležitost k investicím do infrastruktury, jež obstojí v budoucnosti, a k podnícení přeměny, která by prospěla kvalitě života všech Evropanů. Žádá proto Komisi a členské státy, aby místním a regionálním orgánům poskytly dostatečné zdroje, mandáty a podporu, aby se v Evropě urychlila transformace energetiky; |
| --- | --- |

16.

| 17. | v této souvislosti vítá prohlášení nově zvolené předsedkyně Komise Ursuly von der Leyen týkající se vytvoření nového fondu pro spravedlivou transformaci a vyzývá k tomu, aby byly finanční prostředky úzce propojeny s politikou soudržnosti na období 2021–2027, s jejichž pomocí by dotčené uhelné regiony na úrovni NUTS 2 mohly posílit své operační programy, neboť tyto regiony se potýkají s největšími problémy při ekologizaci svých ekonomik a při zajišťování spravedlivé transformace energetiky pro své občany. Tento příděl by neměl být vypočten v mezích navrhovaných v příloze XXII, ale měl by být k dispozici jako dodatečné financování. S pomocí těchto dodatečných finančních prostředků by bylo v příštích sedmi letech možné posílit programy EFRR a ESF pro tyto regiony NUTS 2 a aktivně podpořit přidanou hodnotu EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vedle rozsáhlejšího zohledňování otázek týkajících se klimatu při sestavování rozpočtu vyzývá k přijetí účinných opatření za účelem postupného ukončení přímých a nepřímých dotací na fosilní paliva (jako je například stávající osvobození od daně u leteckých pohonných hmot), aby vznikly rovné podmínky pro obnovitelné zdroje energie, podnítily se změny v chování a vytvořily se nezbytné zdroje pro podporu spravedlivé transformace. V této souvislosti vítá diskusi, kterou zahájila nově zvolená předsedkyně Komise Ursula von der Leyen ohledně stanovení ceny uhlíku a uhlíkových cel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje význam míry spolufinancování pro fondy EU, aby k nim měly snazší přístup malé komunity a ostrovy. Vyzývá k posílení jejich schopnosti být využívány jako „laboratoře“ transformace energetiky, a sice tím, že budou navržena inovativní řešení a koordinovaná politická opatření zaměřená na politické rámce, regulační opatření, financování, spolupráci a zapojení zúčastněných stran; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vítá návrh víceletého finančního rámce na období 2021–2027 s jeho zaměřením na udržitelný rozvoj a opakuje svůj požadavek na vyčlenění více než 30 % rozpočtu na plošné začleňování politiky v oblasti klimatu. Vyzývá k větší podpoře tvorby strategií pro inteligentní specializaci, aby se rozšířily inovativní produkty a postupy a byly uvedeny na evropský trh (6). Vítá navrhovanou oblast zaměření výzkumu na klimaticky neutrální a inteligentní města, jež je obsažena v programu Horizont Evropa, s cílem zvýšit výzkum a inovace v celé EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | doporučuje zvýšit v dílčím programu LIFE pro přechod na čistou energii míru financování pro ziskové organizace z navrhovaných 60 % na 70 % a pro veřejné orgány a neziskové organizace na 100 % a dále se snažit o přilákání místních a regionálních orgánů a menších organizací, jako jsou místní energetické agentury. Vítá zřízení fondu InvestEU a navrhuje využít této příležitosti k usnadnění transformace energetiky, zejména ve zranitelných regionech. Navrhuje, aby byly v rámci těchto programů odměňovány dodatečným bodovým hodnocením projekty prováděné v regionech procházejících transformací; |
| --- | --- |

21.

| 22. | s ohledem na rámec státní podpory po roce 2020 vyzývá ke zvýšení míry přípustné státní podpory a k zajištění dostatečné flexibility pro projekty týkající se transformace energetiky v uhelných regionech, regionech s vysokými emisemi uhlíku, na ostrovech a v místních komunitách s cílem podpořit investice podnikatelského sektoru; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá k tomu, aby byly vytvořeny mechanismy pro rozsáhlejší podporu a financování projektů v oblasti transformace energetiky v regionech zařazených mezi uhelné regiony a regiony s vysokými emisemi uhlíku. Existuje pro to řada důvodů: 1) nesmíme čekat, až se tato transformace těchto regionů nevratně dotkne, 2) je třeba umožnit zvýšení maximální úrovně podpory pro všechny podniky, zejména pak podniky velké, které mohou na daném území činit investice a podnítit realizaci změn, 3) je třeba umožnit zavedení dalších opatření ke zmírnění důsledků transformace, jako je např. navýšení míry financování z EFRR, 4) uhelné regiony by měly být definovány jako oblasti, jimž se má dostávat pomoci, a to v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. a) a písm. c) Smlouvy o fungování Evropské Unie (SFEU), a měla by být odpovídajícím způsobem přizpůsobena pravidla EU pro poskytování státní podpory ve vztahu k těmto regionům; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opakuje svůj požadavek na snížení byrokracie a zjednodušení mechanismů souvisejících s přípravou projektů a budováním kapacit v místních a regionálních orgánech. Opakuje svoji výzvu k dalšímu zavádění na míru šité technické podpory, jež městům a regionům pomůže zajistit si investice na ambiciózní projekty. Jedná se o přístup k programům Evropské investiční banky JASPERS a ELENA a přípravu financovatelných projektů, včetně projektů malého měřítka. V této souvislosti se zájmem očekává návrhy, které ohlásila nově zvolená předsedkyně Komise Ursula von der Leyen ohledně Evropské klimatické banky; |
| --- | --- |

24.

| 25. | za účelem zvýšení účinnosti přechodu na čistou energii žádá o větší součinnost mezi různými zdroji financování na unijní, vnitrostátní a regionální úrovni a o výraznější součinnost mezi veřejným a soukromým financováním; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podporuje vytvoření finančního nástroje pro uhelné regiony a regiony s vysokými emisemi uhlíku, který by poskytoval finanční a technickou pomoc od velmi rané fáze přípravy projektů. Doporučuje, aby byly nově vytvořené regionální strategie propojeny s komplexními plány na omezení fosilních paliv a neudržitelných postupů a aby byly současně vytvořeny vysoce kvalitní pracovní příležitosti; |
| --- | --- |

26.

Pohánění inovací a strategické využití technologií

| 27. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány již působí jako zprostředkovatelé a katalyzátory sociálních, vládních a technologických inovací tím, že zúčastněným stranám poskytují organizační a institucionální platformy k zapojení a společné přípravě strategií pro spravedlivou, udržitelnou a inovativní transformaci energetiky; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poukazuje na to, že na trhu je již k dispozici široká škála technických řešení pro nákladově efektivní a klimaticky neutrální Evropu a že s využitím současných technologií lze v propojeném energetickém systému snížit emise CO2 až o 86 % (7); |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že je třeba podporovat vývoj novátorských řešení v oblasti skladování energie, která nebudou závislá na nedostatkových nebo geograficky vysoce koncentrovaných surovinách, a dosáhnout pokroku v oblasti technologií a obchodních postupů zachycování, využívání a ukládání CO2 u průmyslových procesů, které pomocí existujících znalostí nelze zcela dekarbonizovat (např. integrované ocelárny); |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje, že hlavní překážky rychlého zavádění nízkouhlíkových technologií souvisejí s nedostatkem finančních a lidských zdrojů, se stávajícími politikami, předpisy a organizačními strukturami, které jsou stále závislé na hodnotových řetězcích založených na fosilních palivech, a také se sociokulturními faktory, jako je malé přijetí ve společnosti dané zejména tím, že tato transformace může v uhelných regionech způsobit zánik pracovních míst a úbytek obyvatelstva. Souhlasí proto s tím, že by inovace měly vycházet z konkrétních místních podmínek a okamžitě řešit dopad na celkový systém a komunitu a zamezovat procesům, které vyvolávají odmítavou reakci společnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá k dalšímu administrativnímu zjednodušování a omezování regulačních překážek, co se týče vývoje a zavádění nových a inovativních technologií a obchodních modelů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žádá o zlepšení integrity a fungování systému EU pro obchodování s emisemi, přičemž je současně potřeba poskytovat zranitelným regionům a skupinám podporu pomocí spolehlivých a cenově dostupných dodávek udržitelné energie; |
| --- | --- |

32.

Komplexní výzvy vyžadují společná řešení: zajistit možnost přispět k dosažení Pařížské dohody na všech úrovních

| 33. | zdůrazňuje, že je potřeba zapojit všechny aktéry (občany, průmysl, soukromý sektor) a zahrnout do tohoto procesu zejména zdráhající se účastníky, a sice tak, že se upozorní na všechny vedlejší přínosy transformace energetiky, tj. lepší kvalitu ovzduší, zdraví, životního prostředí, zelených ploch, biologické rozmanitosti, levnější energii atd.; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vítá přijetí balíčku předpisů Čistá energie pro všechny (8) a zdůrazňuje význam účinné účasti veřejnosti a regionální spolupráce při přípravě a provádění vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu (9). Vyzývá členské státy, aby zahájily stálý víceúrovňový dialog o klimatu a energetice s místními a regionálními orgány a dalšími stranami zapojenými do transformace energetiky (10) a aby posílily systematickou horizontální a vertikální koordinaci politického a technického rozhodování. Tento dialog s regionálními a místními orgány a energetickými agenturami je velmi důležitý, jelikož tyto subjekty dobře znají dané území; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné plně využít doplňkovosti mezi vnitrostátně stanovenými příspěvky a místně/regionálně stanovenými příspěvky, a to podporou dobrovolných místních a regionálních integrovaných plánů (11), sladěním požadavků na podávání zpráv a maximalizací dopadů napříč odvětvími (12) a úrovněmi správy; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdůrazňuje, že více než 9 000 místních a regionálních orgánů z celé Evropy se zavázalo ke splnění ambiciózních cílů v oblasti snížení emisí skleníkových plynů a boje proti změně klimatu, a sice tím, že se zapojilo do iniciativ, jako je Evropský pakt starostů a primátorů, a vypracovalo strategie a akční plány, které přímo reagují na potřeby jejich komunit a vizi udržitelné budoucnosti; |
| --- | --- |

36.

Vytvoření transformace energetiky zaměřené na občany

| 37. | uznává, že občané a energetické komunity nyní mají nebývalé možnosti, jak se stát „prozumenty“ (aktivními účastníky trhu), a vítá formální zakotvení místních energetických komunit v balíčku předpisů o čisté energii a vyzývá k zajištění jasného souboru práv a povinností a požadavků na vnitrostátní podporu, aby bylo možné plně využít potenciál těchto struktur; |
| --- | --- |

37.

| 38. | v zájmu posílení samostatnosti spotřebitelů a jejich odpovědnosti za vlastní spotřebu energie opětovně vyzývá k zavedení inteligentních sítí a měřičů (pod podmínkou, že to bude v ekonomickém zájmu konečného spotřebitele), jež budou cenově dostupné, nákladově efektivní, účinné, snadno použitelné a bezpečné, budou výrazně zamezovat podvodům a budou uzpůsobeny potřebám a očekáváním spotřebitelů, pokud jde o informace, řízení vlastní spotřeby a snižování vlastních nákladů; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vybízí Komisi a členské státy, aby plně využily potenciál decentralizované výroby prozumenty tím, že podpoří rozvoj energetických sítí a zaručí regulační jistotu pro malé až vysoké investice do energetiky, a aby posílily přístup spotřebitelů k digitalizovaným přenosovým a distribučním soustavám, službám a platformám; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že pro urychlení transformace energetiky jsou zapotřebí jasná pravidla na trhu, stabilní politiky, zjednodušené a flexibilní administrativní postupy a cílené programy finanční podpory; |
| --- | --- |

40.

Posílení součinnosti za účelem systémového posunu napříč odvětvími

| 41. | uznává, že odvětví výroby tepla je základním prvkem propojování odvětví a nákladově nejefektivnějším řešením, které umožňuje integraci různých podílů energie z intermitentních obnovitelných zdrojů – až do výše 87 % a více – za pomoci již dostupných technologií a zároveň nabízí flexibilitu a zajišťuje stabilitu celkového integrovaného udržitelného energetického systému (13). Konstatuje, že v současné době dochází k nesmírně vysokým energetickým ztrátám, např. v podobě přebytečného tepla v rámci výroby elektřiny, které by teoreticky mohly pokrýt dodávky pro celý fond budov v Evropě (14), který je přímo odpovědný za 36 % emisí CO2 a podle všeho téměř ze 75 % energeticky neúčinný (15); |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdůrazňuje, že udržitelná transformace energetiky musí brát v úvahu energetický systém jako celek, kde jsou výroba, dodávky, distribuce a spotřeba provázány. Plně podporuje prvořadý požadavek, kterým je účinnost, a závazek ke zvýšení současného cíle z 32 % na 40 % podíl energie z obnovitelných zdrojů do roku 2030 s cílem snížit tempo globálního oteplování způsobeného člověkem a dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050. Požaduje integrovaný a meziodvětvový trh s energií, na němž budou regulovány energetické ztráty a bude možné účinně dodávat energii z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poukazuje na výzvy, jimž při udržitelné transformaci energetiky čelí nejvzdálenější regiony. V této souvislosti naléhá na Evropskou komisi, aby uznala omezení, kterým tyto regiony nevyhnutelně čelí, a přijala právní předpisy, které by je postavily přinejmenším na stejnou úroveň s ostatními regiony v Evropě; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje, že transformace energetiky je příležitostí, jak vytvořit bezpečnější energetický systém, který obstojí i v budoucnu, a to tak, že se zvýší energetická účinnost a sníží se spotřeba energie, rozšíří se energie z obnovitelných zdrojů a v celé Evropě se vybuduje infrastruktura a propojení, aby bylo možné rychle reagovat na narušení dodávek. Podporuje proto rozvoj součinnosti mezi městskými a venkovskými oblastmi, díky níž dojde ke spojení jejich potenciálu v oblasti výroby energie z obnovitelných zdrojů a řízení energetických ztrát při využívání optimalizované a odolnější energetické infrastruktury s nízkými ztrátami energie; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje význam oběhového hospodářství jako nedílné součásti udržitelné transformace energetiky s využitím konceptů životního cyklu pro poptávku po infrastruktuře, výrobcích a službách a jejich poskytování. Zadávání veřejných zakázek má mocný potenciál pro snížení dopadu na klima, který je potřeba podpořit požadavky na ekodesign, normami a informačními systémy pro údaje o životním cyklu, a to jak ze strany EU, tak ze strany členských států. Zdůrazňuje, že zadávání zakázek v oblasti inovací je strategickým nástrojem na podporu tohoto integrovaného přístupu, v němž mohou místní a regionální orgány hrát klíčovou úlohu při zajišťování provádění v mnoha odvětvích a při rozšiřování; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že v zájmu dosažení víceúrovňového přechodu, a to jak v regionech, tak v obcích, by místní a regionální orgány mohly jmenovat „manažery v oblasti energetiky“, kteří by účinně koordinovali politiky v oblasti klimatu a energetiky na různých úrovních; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vybízí své členy, aby vytvořili meziskupinu, která by sdružovala zástupce uhelných regionů a regionů s vysokými emisemi uhlíku, odborníky a příslušné zúčastněné strany, a připravovala by konkrétní návrhy týkající se inovativní a udržitelné transformace energetiky a umožňovala by výměnu osvědčených postupů v celé EU. |
| --- | --- |

47.

V Bruselu dne 9. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Celosvětový scénář odpovídající cílům Pařížské dohody by vyžadoval, aby 70–85 % elektřiny dodávaly do roku 2050 obnovitelné zdroje energie. Podle statistik z roku 2017 zveřejněných EEA připadá na odvětví dodávek energie největší podíl (28 %) přímých emisích skleníkových plynů v EU.

1

(2)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. března 2019 o změně klimatu – evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky v souladu s Pařížskou dohodou (2019/2582(RSP)).

2

(3)  COM(2018) 773 final.

3

(4)  V rámci vnitrostátně stanovených příspěvků se EU a její členské státy zavázaly k dosažení cíle snížit do roku 2030 domácí emise skleníkových plynů ve srovnání s rokem 1990 minimálně o 40 %.

4

(5)  CDR 3950/2018 (Úř. věst C 168, 16.5.2019, s. 49).

5

(6)  COM(2018) 374 final.

6

(7)  Scénář HRE 2050 ve srovnání s rokem 1990 – Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps.

7

(8)  Balíček předpisů Čistá energie pro všechny stanovuje cíle na rok 2030: závazný cíl pro oblast obnovitelných zdrojů energie ve výši alespoň 32 % a cíl pro energetickou účinnost ve výši alespoň 32,5 % – s možným zvýšením v roce 2023.

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

9

(10)  CDR 830/2017 (Úř. věst. C 342, 12.10.2017, s. 111).

10

(11)  Např. SECAP v rámci Paktu starostů a primátorů.

11

(12)  Včetně elektřiny, vytápění a chlazení, dopravy, odpadů, zemědělství a jejich pododvětví.

12

(13)  HRE – Scénář na rok 2050 ve srovnání s rokem 1990 – Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps.

13

Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps

(14)  Guidelines for the Energy System Transition. The Energy Union Perspective.

14

Guidelines for the Energy System Transition

The Energy Union Perspective.

(15)  Výkonná agentura Evropské komise pro malé a střední podniky – High energy performing buildings. Support for innovation and market uptake under Horizon 2020 energy efficiency.

15

High energy performing buildings. Support for innovation and market uptake under Horizon 2020 energy efficiency

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/78

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Inteligentní města: nové výzvy pro spravedlivý přechod ke klimatické neutralitě – jak naplňovat cíle udržitelného rozvoje v reálném životě

(2020/C 39/17)

| Hlavní zpravodaj | : | Andries GRYFFROY (BE/EA), poslanec Vlámského parlamentu |
| --- | --- | --- |
| Odkaz | : | dopis finského předsednictví se žádostí o vypracování stanoviska |

Hlavní zpravodaj

:

Andries GRYFFROY (BE/EA), poslanec Vlámského parlamentu

Odkaz

:

dopis finského předsednictví se žádostí o vypracování stanoviska

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | uznává, že inteligentní město je místem, kde jsou tradiční sítě a služby efektivnější díky využívání digitálních a telekomunikačních technologií ve prospěch jeho obyvatel a podniků. Kromě využívání informačních a komunikačních technologií (IKT) v zájmu lepšího využití zdrojů a nižších emisí představuje inteligentní město interaktivnější a lépe reagující městskou správu, která občanům poskytuje lepší služby prostřednictvím inteligentnějších sítí městské dopravy, modernějších zařízení pro dodávku vody a pro odstraňování odpadů a účinnějšího způsobu osvětlení a vytápění budov, jež nikoho neopomíjí. Inteligentní město musí být rovněž místem, kde se klade důraz na vytváření inkluzivních a dostupných struktur pro vzdělávání a odbornou přípravu, aby se rozvíjely schopnosti a talent jeho obyvatel a zaručilo se, že budou schopni se podílet na rozvoji své komunity. Právě z tohoto důvodu vítá větší zaměření na cíle udržitelného rozvoje stanovené OSN, konkrétně jelikož poukazují na skutečnost, že udržitelnost vyžaduje celostní pohled na všechny aspekty, na něž se tyto cíle vztahují; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jak již uvedl ve stanovisku Víceúrovňová správa a meziodvětvová spolupráce v zájmu odstranění energetické chudoby (zpravodajka: Kata Tüttő (HU/SES)) (1), vyzdvihuje také důležitost zohlednění energetické chudoby v souvislosti s přípravou různých politik a za jednu z nejvýznamnějších politických změn uplynulých let považuje jednoznačné uznání skutečnosti, že je při koncipování současné a budoucí politiky v oblasti energetiky a klimatu třeba zohlednit i sociální důsledky; |
| --- | --- |

2.

| 3. | znovu potvrzuje, jak již uvedl ve stanovisku „Inteligentní města a obce – evropské inovační partnerství“, které vypracoval pan Ilmar Reepalu (SE/SES), význam uznání stávající velké rozmanitosti městských sídel, ať už jsou považována za města či nikoli, a význam jejich vztahu a doplňkovosti s okolními venkovskými územími. Opětovně potvrzuje také to, co bylo uvedeno ve stanovisku „Oživení venkovských oblastí díky iniciativě Inteligentní vesnice“, které vypracoval pan Enda Stenson (IE/EA), totiž že „iniciativa pro inteligentní venkovské oblasti by společně s modelem inteligentního města měla uplatňovat široký přístup k rozvoji a inovacím, aby zahrnovala těchto šest rozměrů:






  — | inteligentní, inovativní, podnikatelské a produktivní hospodářství, |
| --- | --- | --- |

3.

—

inteligentní, inovativní, podnikatelské a produktivní hospodářství,

| — | zlepšená mobilita s přístupnými, moderními a udržitelnými dopravními sítěmi, |
| --- | --- |

—

zlepšená mobilita s přístupnými, moderními a udržitelnými dopravními sítěmi,

| — | vize ekologické a udržitelné energie, |
| --- | --- |

—

vize ekologické a udržitelné energie,

| — | kvalifikovaní a angažovaní občané, |
| --- | --- |

—

kvalifikovaní a angažovaní občané,

| — | kvalita života z hlediska kultury, zdraví, bezpečnosti a vzdělávání, |
| --- | --- |

—

kvalita života z hlediska kultury, zdraví, bezpečnosti a vzdělávání,

| — | účinná, transparentní a ambiciózní správa;“ |
| --- | --- |

—

účinná, transparentní a ambiciózní správa;“

zdůrazňuje však, že podstatným doplňkovým prvkem podpory „inteligence“ musí být zapojení občanů a vytvoření takových podmínek, které jim umožní rozvíjet svůj potenciál a k nimž patří možnost vzdělávání a podpora výzkumu, inovací a sociální soudržnosti. To rovněž vyžaduje účinnou, transparentní a spolehlivou regulaci ochrany údajů a jejich použití;

| 4. | zdůrazňuje, že mezi regiony, velkoměsty, městy a malými obcemi existují rozdíly, pokud jde o lidské a finanční zdroje, dovednosti a digitalizaci. V tomto ohledu připomíná, že strategie inteligentního rozvoje musí být přizpůsobeny velikosti obce a že přístup musí být upraven podle konkrétní situace jednotlivých obcí a poskytovat nezbytnou infrastrukturu a podporu, aby se zajistilo, že všechny skupiny budou mít dostatečný přístup k digitálním a informačním službám; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na to, že Evropská komise ve svých doporučeních vydaných po posouzení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu na období 2021–2030, které předložily jednotlivé členské státy EU, požádala o zvýšení úsilí, jež zajistí splnění klimatických cílů pro rok 2030 stanovených v Pařížské dohodě a úspěšný přechod ke klimaticky neutrální ekonomice do roku 2050 prostřednictvím většího využívání obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti a také pomocí modernizace ekonomiky; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznává, že rozsah problému a průřezový charakter změny klimatu vyžadují integrovaná řešení vycházející z konkrétních problémů, která reagují na širokou škálu vzájemně se ovlivňujících a navzájem se rušících dynamik a cílů; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že je důležité úzce provázat cíle udržitelného rozvoje s cíli politiky soudržnosti na období 2021–2027, zejména s cílem č. 2 – Zelenější, nízkouhlíková Evropa díky podpoře přechodu na čistou a spravedlivou energii, zelených a modrých investic, oběhového hospodářství, přizpůsobení se změnám klimatu a prevence a řízení rizik. To by mohlo přispět ke splnění cílů udržitelného rozvoje prostřednictvím specifických cílů stanovených v návrzích nařízení; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uznává, že přechod ke klimaticky neutrální budoucnosti zahrnuje kromě nezbytného přizpůsobení se dopadům změny klimatu a dekarbonizaci energetiky, budov a odvětví mobility rovněž přechod na oběhové hospodářství, udržitelnou transformaci zemědělského a potravinového systému a ochranu ekosystémů a biologické rozmanitosti, a za tímto účelem podporuje možné vytvoření evropského střediska pro sledování klimatické neutrality; |
| --- | --- |

8.

| 9. | oceňuje úsilí Paktu starostů a primátorů a iniciativu Čistá energie pro ostrovy EU při mobilizaci místních orgánů, místních podniků, místní akademické obce a vzdělávacích institucí a také místních obecních organizací v souvislosti s rozvojem strategií pro snižování emisí uhlíku a vyzývá evropské místní a regionální orgány, aby podepsaly, prováděly a monitorovaly opatření v souladu s Paktem starostů a primátorů a iniciativou Čistá energie pro ostrovy EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá členské státy, aby začlenily téma inteligentních obcí do svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a uznaly jeho značný potenciál z hlediska nákladové efektivnosti, energetické účinnosti a snížení emisí; |
| --- | --- |

10.

Inteligentní správa inteligentních obcí

| 11. | zdůrazňuje, že inteligentní města a obce poskytují vynikající příležitost k uplatňování mechanismů inteligentní správy a tím zlepšují schopnost místních orgánů přijímat rozhodnutí ve stále složitějším prostředí; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na potřebu urychlit přechod k modelu inteligentní správy na místní a regionální úrovni prostřednictvím vývoje a zavádění elektronických služeb, které občanům umožní získat přístup k širší škále služeb elektronické veřejné správy pomocí jediného účtu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá k tomu, aby byl evropský semestr jakožto nástroj pro koordinaci hospodářských politik EU považován za rámec, v němž je třeba jednat v zájmu posílení cílů udržitelného rozvoje a jenž bude sloužit k plánování, monitorování a hodnocení jejich provádění v celé EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | znovu potvrzuje klíčovou úlohu víceúrovňové správy při zajišťování toho, aby mohly místní orgány účinně řešit změnu klimatu a provádět cíle udržitelného rozvoje, a domnívá se, že inteligentní města jsou v této souvislosti silným aktivačním faktorem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uznává zdanění a veřejné zakázky za nástroj k rychlejšímu zavádění inovativních a udržitelných technologií na trh, za předpokladu že jejich uplatňování bude záviset na poptávce a umožní, aby problémy byly řešeny pomocí místních decentralizovaných řešení; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnívá se, že veřejně přístupná data ve standardních formátech jsou klíčovým nástrojem na podporu vytváření a rozvoje inteligentních měst, a zdůrazňuje, že spolu s nimi bude poskytování „otevřených složek“ (tj. otevřeného API) fungovat jako významný stavební kámen pro rychlejší a flexibilnější vytváření a znásobování řešení pro inteligentní města; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uznává potenciál dat generovaných uživatelskými rozhraními v reálném provozu, jako jsou mobilní zařízení občanů nebo inteligentní měřicí přístroje, a vyzývá k vytvoření komplexních rámců, které budou pro účely inteligentní správy získávat a využívat data generovaná uživateli a zároveň zaručí požadovanou ochranu vlastníkům těchto dat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | připomíná, že je důležité podporovat cíle v oblasti klimatu na regionální nebo městské úrovni, a to jak v případě, že jsou tyto cíle ukládány přímo, tak i v případě, že jsou odvozeny z cílů v oblasti klimatu na vyšší úrovni, a to za pomoci řádných technických a vědeckých místních způsobů přechodu ke stanoveným cílům; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že inteligentní, udržitelná městská správa zahrnuje posun od krátkodobých, neholistických politik k dlouhodobým, systémovým přístupům založeným na učení. Tento posun vyžaduje strategické a průběžné řízení změn uplatňované na stávající struktury městské správy, které by mohly vést ke krátkodobému a izolovanému rozhodování; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že kromě toho, že je důležité stanovit cíle, je rovněž třeba vypracovat nezbytná konkrétní opatření a související monitorování těchto opatření, aby bylo možné provést potřebné úpravy. Vytvoření vzdělávacích sítí, do nichž budou zapojeny další subjekty a znalostní centra, zlepší tento „proces učení“, jde-li o cíle a opatření; |
| --- | --- |

20.

Inteligentní města, obce a vesnice a provádění cílů udržitelného rozvoje

| 21. | připomíná, že VR se v posledních letech intenzivně věnuje rámci cílů udržitelného rozvoje a že postoj Výboru regionů shrnují nejnovější stanoviska „Cíle udržitelného rozvoje: základ dlouhodobé strategie EU pro udržitelnou Evropu do roku 2030“, které vypracoval pan Arnoldas Abramavičius (LT/ELS) (2), a „Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030: opatření v návaznosti na cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, ekologickou transformaci a Pařížskou dohodu o změně klimatu“, které vypracovala paní Sirpa Hertell (FI/ELS) (3); |
| --- | --- |

21.

| 22. | znovu potvrzuje, že „k tomu, aby bylo možné dosahovat hospodářských, ekologických, sociálních a kulturních cílů udržitelnosti, je naprosto nezbytné se společně dohodnout na konkrétních milnících, ukazatelích a měření údajů v reálném čase týkajících se změny klimatu a cílů udržitelného rozvoje na úrovni místních samospráv, měst a regionů“, jak bylo uvedeno ve stanovisku „Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030: opatření v návaznosti na cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, ekologickou transformaci a Pařížskou dohodu o změně klimatu“, které vypracovala paní Sirpa Hertell (FI/ELS) (4). V tomto ohledu zdůrazňuje, že inteligentní města a obce mohou být průkopníky díky inteligentním technologiím a procesům shromažďování dat, které zavádějí; |
| --- | --- |

22.

| 23. | znovu potvrzuje „nezbytnost spolehlivých údajů o klimatu na nižší než celostátní úrovni a význam používání nových technologií, jako např. umělé inteligence, pro objasnění opatření místních společenství v oblasti klimatu. V této souvislosti připomíná, že je důležité co nejlépe využít databázi Paktu starostů a primátorů a že by bylo vhodné provázat místní data a vnitrostátně stanovené příspěvky prostřednictvím místně stanoveného příspěvku“ (5); Znovu v této souvislosti připomíná, že je zásadně důležité poskytovat inteligentním městům a obcím nástroje zaměřené na zvýšení jejich schopnosti shromažďovat a analyzovat data a využívat je ke zlepšení rozhodovacích procesů; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnívá se, že inteligentní přístup je klíčovým nástrojem k dosažení dílčích cílů souvisejících s cílem udržitelného rozvoje č. 11, jenž se týká udržitelných měst a obcí, a také s cílem č. 13, který se týká klimatických opatření; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uznává, že inteligentní města musí zapojit své obyvatele, aby se mohli aktivně podílet na utváření místních souvislostí. Iniciativa lidí, podpořená a doplněná informačními a komunikačními technologiemi a místní nabídkou služeb přizpůsobenou občanům, je s to umožnit určení a provádění inteligentních řešení a společných nápadů, které zkvalitňují města a posilují jejich udržitelnost, a tím budovat sociální kapitál a odolné komunity a zároveň mít na paměti, že je třeba řešit energetickou chudobu. V tomto ohledu zdůrazňuje, že je důležité překlenout digitální propast a zvyšovat dovednosti občanů s cílem zajistit, aby inteligentní obce neoddělovaly zranitelné občany a aby se zabránilo jakémukoli sociálnímu vyloučení. Domnívá se také, že je třeba podporovat energetickou účinnost a inovativní technologie ve výstavbě sociálního bydlení, aby bylo možné bojovat proti energetické chudobě; |
| --- | --- |

25.

Inteligentní města, obce a vesnice a přechod na klimaticky neutrální a biologicky rozmanitou Evropu účinně využívající zdroje

| 26. | v zájmu inteligentní transformace považuje za strategicky důležité vypracovat konkrétní programy ke zvýšení digitálních dovedností obyvatelstva s náležitým zohledněním různých věkových skupin a profesních situací, přičemž je třeba vycházet ze zkušeností a osvědčených postupů, které jsou srovnatelné s projekty inteligentních měst; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vítá průkopnické zkušenosti některých inteligentních obcí, které již nyní přecházejí na řešení v rámci oběhového hospodářství pro budovy, mobilitu, výrobky, nakládání s odpady a při plánování a řízení svých území, a vybízí Evropskou komisi, aby tento aspekt dále podporovala ve všech inteligentních obcích. Tyto příspěvky budou hrát významnou úlohu při plnění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatuje, že inteligentní technologie hrají klíčovou úlohu při provádění balíčku opatření v oblasti čisté energie a při úspěšném provádění přechodu na čistou energii. V tomto smyslu poukazuje na to, že inteligentní města a obce jsou výkonným nástrojem k zajištění toho, aby byly tyto inteligentní technologie zaváděny jednotným a harmonizovaným způsobem a aby se co nejvíce využívaly stávající možné synergie; |
| --- | --- |

28.

| 29. | domnívá se, že místní energetické komunity jsou mocným zdrojem pro zajištění spravedlivého přechodu na čistou energii, a podporuje zapojení občanů do inteligentních měst a obcí. Připomíná v této souvislosti své návrhy, jež uvedl ve stanovisku k tomuto tématu (6); |
| --- | --- |

29.

| 30. | připomíná, že při plnění cílů udržitelného rozvoje týkajících se chudoby, hladu, zdraví, dobrých životních podmínek a udržitelných měst hraje důležitou roli příroda. Zdůrazňuje, že inteligentní města a obce by měly považovat přírodní řešení a zelenou infrastrukturu za nezbytné doplňující politiky, aby bylo zajištěno zachování ekosystémových služeb a biologické rozmanitosti, podpořilo se jejich udržitelné využívání a byl omezen zábor půdy; |
| --- | --- |

30.

| 31. | připomíná, že evropská dlouhodobá strategie pro klimatickou neutralitu do roku 2050 uznává ústřední úlohu inteligentních technologií a měst při dosahování klimatické neutrality; |
| --- | --- |

31.

| 32. | připomíná, kromě rozsáhlejšího zohledňování otázek týkajících se klimatu při sestavování rozpočtu, také výzvy k přijetí účinných opatření za účelem postupného ukončení dotací na fosilní paliva, aby vznikly rovné podmínky pro obnovitelné zdroje energie, podnítily se změny v chování a vytvořily se nezbytné zdroje pro podporu spravedlivé transformace; |
| --- | --- |

32.

| 33. | konstatuje, že přechod ke klimatické neutralitě vytváří kvalitní pracovní místa v oběhovém hospodářství, v čisté energetice, v potravinářství a v zemědělství, a vyzývá EU, aby prostřednictvím politiky soudržnosti, Evropského sociálního fondu (ESF+) a InvestEU zvýšila soudržnost cílů v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poukazuje na to, že řešení „inteligentních vod“ mají stále větší význam jako součást komplexní politiky pro inteligentní města zaměřené na klimaticky udržitelná řešení; |
| --- | --- |

34.

| 35. | připomíná význam zavádění inteligentních infrastruktur a domnívá se, že inteligentní města a obce jsou v této oblasti přirozenými průkopníky; |
| --- | --- |

35.

| 36. | připomíná, že pro úspěšný přechod ke klimatické neutralitě je stěžejní energetická účinnost budov a že inteligentní řešení zde mají hrát rozhodující úlohu. V tomto smyslu připomíná, že tato inteligentní řešení budou účinná pravděpodobně pouze tehdy, budou-li zahrnuta do kontextu inteligentních měst a obcí a nebudou-li prováděna osamoceně. Rovněž v této souvislosti připomíná důležitou úlohu iniciativy pro inteligentní financování inteligentních budov při poskytování mechanismů financování za tímto účelem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány hrají ústřední úlohu při provádění udržitelné politiky bydlení a že podstatně přispívají k tomu, že politické cíle EU mohou být realizovány v praxi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá k poskytování pobídek zaměřených na co největší energetickou účinnost v nových a modernizovaných budovách v souladu s normami pasivního domu společně s používáním inteligentních technologií v budovách, pokud je to vhodné; |
| --- | --- |

38.

| 39. | připomíná, že VR podporuje plány udržitelné městské mobility založené na multimodalitě a koordinovaném využívání městské a regionální dopravy a logistiky s nízkými nebo nulovými emisemi, přičemž zdůrazňuje, že železniční a vodní doprava mají hlavní roli při snižování emisí; |
| --- | --- |

39.

| 40. | připomíná, že v odvětví městské dopravy dochází v současné době k formování a změně paradigmatu. Současně probíhá transformace na poli využívání energie (elektrifikace, alternativní paliva) a na poli technologií (ITS) a změna chování (ekonomika sdílení, zaměření na aktivní cestování). Tyto změny mají dopad na osobní i nákladní dopravu, na pracovní i na rekreační cesty. Tato změna paradigmatu může být zaměřena na dosažení cílů inteligentního města, jako je stimulace místního trhu inovací, plošné začleňování nejlepších dostupných technologií a rozhodování založené na znalostech; |
| --- | --- |

40.

| 41. | domnívá se rovněž, že inteligentní technologie v oblasti mobility mohou přispět k nalezení řešení pro udržitelnou mobilitu na územích s nízkou hustotou osídlení, ve venkovských oblastech a okrajových regionech, jakož i k podpoře aktivní struktury mobility, která může zlepšit zdraví občanů; |
| --- | --- |

41.

Vytváření více příležitostí pro inteligentní obce k financování a urychlení inovativních řešení

| 42. | opět připomíná, že nejvzdálenější a další ostrovní regiony jsou ideálním prostorem pro testování alternativních technologií, alternativních zdrojů energie a alternativních postupů a že bývají dokonce nazývány „živými laboratořemi“. Jejich izolovanost, velká vzdálenost od středu Evropy, vysoká biologická rozmanitost, blízkost moře a přístup k němu, extrémní environmentální jevy (atmosférické a geologické) a dostupnost geotermální energie nejsou v kontextu vývoje řešení pro provádění cílů udržitelného rozvoje ani tak omezeními, jako spíše geografickými výhodami, které umožňují testovat prototypy za kontrolovaných, ale přitom velice obtížných podmínek; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdůrazňuje potenciál místních zón, v nichž lze v reálném městském prostředí testovat flexibilní a inovativní regulační nástroje nebo alternativy k regulaci a které mohou umožnit prozkoumání a případné následné zavedení udržitelných inovací (např. v oblasti bydlení). Město jakožto „stroj na učení“ usnadňuje sociální učení a umožňuje spolupráci, jež může snížit sociální rizika; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje význam decentralizace ve fiskální oblasti, aby bylo možné podpořit lepší zakotvení regionálních a (velkých) městských fiskálních opatření zaměřených na klima do místního kontextu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje, že je důležité poskytovat místním komunitám nástroje a činnosti v oblasti budování kapacit, které umožní, aby se přeměnily na inteligentní obce, a překlenula se tak digitální propast a zajistilo se, aby žádný občan a žádné území nebyli opomenuti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | připomíná klíčovou úlohu partnerství veřejného a soukromého sektoru při zavádění inteligentních měst a obcí a vyzývá Evropskou komisi, aby dále usilovala o vytváření příznivých podmínek pro velké i malé místní orgány při používání tohoto nástroje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | znovu opakuje, že inteligentní společenství jsou hnací silou inteligentní a inkluzivní transformace energetiky, a vyzývá Evropskou komisi, aby prostřednictvím specializovaných a dostupných nástrojů financování dále podporovala inteligentní města a obce v jejich činnosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vítá rozhodnutí Evropské komise určit poslání nového programu Horizont Evropa v oblasti klimaticky neutrálních a inteligentních měst; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzývá k tomu, aby politika EU v oblasti klimatu měla celostní charakter a zaujala systematický a integrovaný přístup, a konstatuje, že politiky EU a politiky členských států jsou dosud často rozdělené mezi různé sektory a kategorie a mezi městské a venkovské oblasti. |
| --- | --- |

49.

V Bruselu dne 9. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2018-05877-00-01-AC-TRA (EN) (Úř. věst. C 404, 29.11.2019, s. 53).

1

(2)  COR-2019-00239-00-00-AC-TRA (EN) (Úř. věst. C 404, 29.11.2019, s. 16).

2

(3)  COR-2019-00965-00-01-PAC-TRA (EN) (viz strana 27 v tomto čísle Úředního věstníku).

3

(4)  COR-2019-00965-00-01-PAC-TRA (EN).

4

(5)  COR-2019-00965-00-01-PAC-TRA (EN).

5

(6)  Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 36.

6

---

| 5.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 39/83 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 39/83

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Digitální Evropa pro všechny – realizace inteligentních a inkluzivních řešení v praxi

(2020/C 39/18)

| Zpravodajka | : | Anne KARJALAINEN (FI/SES), členka rady města Kerava |
| --- | --- | --- |

Zpravodajka

:

Anne KARJALAINEN (FI/SES), členka rady města Kerava

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Úvod

| 1. | předkládá na žádost finského předsednictví Rady Evropské unie přesvědčivé návrhy ohledně toho, jak mohou místní a regionální společenství vypracovávat a zavádět inteligentní a inkluzivní digitální řešení pro všechny občany bez ohledu na to, v které části Evropské unie žijí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bere v úvahu návrhy předsedy a prvního místopředsedy VR obsažené ve strategickém dokumentu Digitální Evropa pro všechny (1), které mají být zahrnuty do strategického programu příští Evropské komise pro rozvoj jednotného digitálního trhu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | doufá, že návrhy budou přínosem ke strategickému zaměření programu Digitální Evropa vypracovaného Evropskou komisí, v němž bude určen obsah pracovních programů a žádostí o poskytnutí zvláštního financování na období 2021–2022. Chtěl by přispět k investičním prioritám programu Digitální Evropa, jimiž jsou vysoce výkonná výpočetní technika, umělá inteligence, kybernetická bezpečnost, pokročilé digitální dovednosti a podpora co nejširšího využívání digitálních technologií v různých skupinách společnosti; |
| --- | --- |

3.

Společenské výzvy, které je třeba řešit digitálně

| 4. | je znepokojen tím, že přestože je v prioritách budoucího politického programu Komise zohledněna nutnost prosazovat nejmodernější technologie, jako je umělá inteligence a ekonomika platforem, není kladen dostatečný důrazu na inkluzivní jednotný digitální trh; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že aby byl úspěch jednotného digitálního trhu trvalý, musí z něj mít prospěch všichni občané v celé Evropské unii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podporuje návrh Evropské komise na vytvoření spolehlivého programu Digitální Evropa, který musí být prováděn po celé Evropské unii prostřednictvím sítě regionálních center pro digitální inovace, jež bude financována z prostředků programu, tak aby všichni měli náležitou možnost požívat výhod plynoucích z výměny informací, vzájemného učení a rozvoje meziregionálních partnerství; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnívá se, že přístup k digitální ekonomice a aktivní zapojení do ní je rozhodující pro úspěšný místní a regionální rozvoj v budoucnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnívá se, že výraz „digitální soudržnost“ je dalším důležitým rozměrem tradiční koncepce hospodářské, sociální a územní soudržnosti zakotvené ve Smlouvě o EU. VR proto navrhuje vést otevřenou diskusi o budoucí úloze digitalizace při podporování „soudržnosti“ v Evropské unii, jejímž účelem by bylo řešit společenské problémy, jako je demografická výzva, změna klimatu a měnící se pracovní prostředí, a zároveň zajistit, aby žádný občan ani žádný region nezůstal opomenut, a podpořit podnikání; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá, že Komise zaujala přístup založený na konkrétních jevech, který při hledání řešení globálních výzev umožní využít výzkum a inovace. Digitální technologie hrají zásadní úlohu při snaze členských států EU řešit závažné společenské výzvy, jimž čelí místní a regionální orgány v celé EU např. v souvislosti se změnou klimatu, demografickými změnami či změnami na trhu práce; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzdvihuje zejména potenciál stávajících a nově vznikajících technologií ve veřejném sektoru při snižování administrativní zátěže a omezování vzniku odpadů, při zvyšování úspory z důvodu vyšší efektivity a při předkládání nových řešení společenských výzev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podporuje takovou vizi Evropy, v jejímž rámci mohou digitální technologie, inovace a umělá inteligence zajistit evropským občanům konkurenceschopná pracovní místa, lepší zdraví a kvalitu života, veřejné služby a přístup k mezinárodním znalostním tokům; |
| --- | --- |

11.

| 12. | požaduje úzkou evropskou spolupráci mezi všemi úrovněmi veřejné správy v EU s cílem dosáhnout lepšího využívání, dalšího posílení a rozšíření digitální transformace ve městech a společenstvích podněcované občany; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konstatuje, že z hlediska politiky EU jsou zásadní investice do vytváření inovativního prostředí a posilování inovací v klíčových technologiích – jako je umělá inteligence, internet věcí a technologie 5G – na místní a regionální úrovni v celé EU. Za klíčovou příležitost označuje v této souvislosti regionální strategie inteligentní specializace v rámci příslušných fondů EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zastává názor, že regiony musí mít možnost hodnotit situaci stávajících center, a to na základě kritérií určených pro centra pro digitální inovace a jejich budoucích úkolů. Mají-li mít malé a střední podniky a místní orgány z odborných znalostí center skutečný prospěch, měly by tato centra a jejich sítě fungovat efektivně a míst vysokou úroveň odbornosti a služeb. Ke splnění tohoto cíle je důležité regionální a tematické pokrytí center a spolupráce s místními školami i vysokými školami a ucelenými regionálními systémy; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že síť center pro digitální inovace by měla být podporována v celé EU, aby bylo zajištěno, že každý region úrovně NUTS2 bude mít takovéto centrum zřízené za podpory programu Digitální Evropa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatuje, že silnou stránkou Evropy by měla být její schopnost určit příležitostí, které nabízí umělá inteligence, a etické otázky a oba tyto aspekty sladit. Základní společné hodnoty Evropy jsou dobrou příležitostí ke sladění demokracie a lidských práv s umělou inteligencí. Pro umělou inteligenci je nutné vypracovat etické pokyny a právní rámec; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby se místní a regionální orgány zapojily do rozsáhlé spolupráce s cílem zlepšit interoperabilitu orgánů veřejné správy a poskytování veřejných služeb. Rozvoj přeshraničních infrastruktur, interoperability a společných norem je jedním z prvků programu Digitální Evropa, který může přinést skutečnou evropskou přidanou hodnotu. I nadále by mělo pokračovat propojování velkých evropských, vnitrostátních a regionálních infrastruktur. Za tímto účelem vyzývá k pokračování v programu ISA2 (Řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy) i po roce 2020; |
| --- | --- |

17.

Posílit pravomoci místních a regionálních orgánů

| 18. | připomíná, že součástí evropské digitální transformace musí být města a regiony všech velikostí a po celé Evropě. Regiony a obce musejí rozhodovat o správním přehodnocení, technické infrastruktuře, službách a politice týkající se dat. Program Digitální Evropa by měl zaměstnancům místních a regionálních orgánů poskytnout odvětvové školicí programy v oblasti pokročilých digitálních dovedností; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podporuje připravované prohlášení Eurocities nazvané „Spolupráce, odpovědnost a podpora“, které se týká spojení sil v zájmu prosazování digitální transformace v evropských městech a společenstvích, aby byla posílena úzká evropská spolupráce mezi všemi úrovněmi veřejné správy v EU s cílem dosáhnout lepšího využívání, dalšího posílení a rozšíření digitální transformace ve městech a společenstvích podněcované občany; |
| --- | --- |

19.

| 20. | souhlasí s Eurocities, že města a společenství jsou ideálním prostředím pro testování digitálních řešení, které zaručí koordinované zapojení zainteresovaných stran a aktivní účast občanů; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzývá místní a regionální orgány, aby podporovaly dialog o pracovních podmínkách a právech zaměstnanců ve stále digitalizovanějším pracovním prostředí mezi všemi úrovněmi veřejné správy a průmyslem, zaměstnavateli a odbory a aby přezkoumaly politiky zaměstnanosti členských států EU tak, aby zohledňovaly poslední technologický vývoj; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poukazuje na to, že klíčovými aspekty udržitelného rozvoje je zajišťování dodávek přírodních zdrojů a snižování uhlíkové stopy. Udržitelný rozvoj lze urychlit prostřednictvím digitalizace a zavádění inteligentních řešení v podnikatelské činnosti, v každodenním životě a ve veřejných službách, zejména v oblasti dopravy a energetické účinnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá místní a regionální orgány, aby co nejvíce využívaly licence s otevřeným zdrojovým kódem. Software a softwarové prvky dodávané na zakázku pro vlastní potřebu místních orgánů by v zásadě měly být vyvíjeny na základě softwarové licence, která zákazníkům umožní produkt upravovat, dále vyvíjet a šířit v souladu s jejich přáními a potřebami, nebo tak činit prostřednictvím třetí strany. To podporuje skutečné vytváření systémů a otevřenou hospodářskou soutěž založenou na znalostech. Převážná část odměn za projekty s otevřeným zdrojovým kódem se navíc vyplácí místním a regionálním orgánům v EU, nikoli subjektům z třetích zemí. Opakovaně použitelná řešení zvyšují důvěru a zaručují transparentnost, a tím získávají souhlas občanů; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že pokud jde o interoperabilní veřejné služby, bylo by možné uvést digitální informace zpracovávané orgány veřejné správy do souladu s otevřenými specifikacemi či otevřenými standardy a zpřístupnit je a opakovaně používat jako veřejně přístupné údaje, pokud nepodléhají určitým omezením (např. z důvodu ochrany osobních údajů, důvěrnosti nebo práv duševního vlastnictví) (2). V tomto ohledu souhlasí s tím, že je třeba „zajistit rovné podmínky pro otevřený software a prokázat aktivní a spravedlivé zvážení používání otevřeného softwaru s přihlédnutím k celkovým nákladům na vlastnictví tohoto řešení“ (3), přičemž je třeba preferovat otevřené specifikace; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podporuje návrh, který předložilo GŘ CNECT na digitálním shromáždění v roce 2019 a který spočíval v zavedení indexu „DESI-Local“, jenž by doplnil stávající index digitální ekonomiky a společnosti (DESI) vypracovávaný každým rokem v jednotlivých členských státech. Doporučuje navázat úzkou spolupráci mezi GŘ CNECT, Evropským výborem regionů, sítí ESPON (Evropská pozorovací síť pro územní plánování) a dalšími iniciativami a institucemi s cílem vypracovat návrh takového indexu, který by pak mělo každoročně sestavovat GŘ CNECT paralelně k vnitrostátnímu indexu DESI; |
| --- | --- |

25.

| 26. | považuje index DESI-Local za důležitý nástroj, který umožní posuzovat územní dopad budoucích politik EU a řídit je, a podporovat tak větší digitální začlenění a zjišťovat konkrétní problémy spojené s digitální nerovností. VR zdůrazňuje, že index DESI-Local by byl pro města a regiony v Evropě užitečný také v souvislosti se zjišťováním společných problémů a osvědčených postupů a podporováním vzájemného učení a spolupráce měst s regiony; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vzhledem ke kladným zkušenostem s iniciativou WiFi4EU navrhuje koncipovat podobné iniciativy, které budou snadno použitelné a nezpůsobí příjemcům velkou administrativní zátěž. Podobný systém poukázek by mohl být zaveden u digitálních auditů prováděných na místní úrovni, v jehož rámci by zúčastněné místní orgány obdržely poukázku na první posouzení dostupnosti a kvality digitálních služeb ve své komunitě, jehož závěry by pak byly podkladem pro informovanou diskusi v místní radě a s místními občany. Tyto zprávy o auditu by měly být využívány také při poskytování poradenství ohledně provázání s podobnými iniciativami v jiných místních orgánech v EU a při posuzování případné potřeby další podpory ze strany EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že nezbytným předpokladem digitální transformace je udržitelná a konkurenceschopná ekonomika EU založená na datech a orientovaná na člověka, která se opírá o kvalitní data a respektování práv a soukromí jednotlivce. Evropa by měla zaujmout globální přístup a vypracovat rámec pro správu dat – přičemž ta by měla být považována za veřejné statky a zdroje demokracie a místního rozvoje – a pokyny pro nakládání s daty s cílem řešit nejednotnost a roztříštěnost; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá k posílení ochrany osobních údajů, jež by řešilo zejména otázku uplatňování obecného nařízení o ochraně osobních údajů v oblastech obecného zájmu, a zdůrazňuje potřebu evropské definice pojmu „údaje obecného zájmu na územní úrovni“; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje, že je zapotřebí řešit zásadní otázku dat, a to jako takovou, ale i v souvislosti s umělou inteligencí, a způsob, jakým se k ní staví místní a regionální orgány. Výbor by k tomu mohl přispět tím, že usnadní výměnu osvědčených postupů a prohloubí úvahy o tom, jak místní a regionální orgány spravují osobní a veřejné údaje. VR dále zdůrazňuje úlohu, kterou veřejně přístupná data hrají při šíření digitálních inovací pro jednotlivá území, coby demokratický protějšek a zdroj oživení angažovanosti občanů. S ohledem na problémy spojené s ochranou a svrchovaností v oblasti dat obecného zájmu ze strany digitálních gigantů zároveň vyzývá k důkladnému zvážení zásad pro oběh dat; |
| --- | --- |

30.

Zaměření na občany

| 31. | vyzývá všechny úrovně veřejné správy, aby usilovaly o větší zapojení občanů a posílení jejich postavení v rámci digitalizace, a umožnily jim tak, aby se podíleli na společném vytváření nových digitálních řešení zaměřených na různé potřeby občanů, zejména v souvislosti s projekty inteligentnějších měst a společenství. Namísto technologicky motivovaného vývoje produktů by se pozornost měla zaměřit na vývoj postupů, služeb a výrobků orientovaných na člověka, včetně designu zaměřeného na uživatele, tvorby založené na spolupráci a rychlého provádění pilotních projektů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje, že digitalizace je otázkou důvěry, bez níž nelze vyvíjet veřejné služby elektronické správy ani zaručit spotřebitelům nezbytnou ochranu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že je zapotřebí rozvíjet místní veřejné kapacity s cílem čelit digitálním výzvám a posílit autonomii místních orgánů tváří v tvář digitálním gigantům. Vytváření místních veřejných platforem a platforem občanské společnosti, které budou poskytovat mimo jiné digitální školení, je krokem správným směrem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podotýká, že digitální technologie sice občanům nabízejí nové možnosti v oblasti připojení a šíření informací, skrývají však zároveň nová rizika, jako např. kybernetické útoky a podvody, odcizení dat, ohrožení občanských svobod a veřejných opatření, především na místní úrovni, či pokusy o destabilizaci našich demokracií. Investice do kybernetické bezpečnosti mají tudíž zásadní význam, neboť důvěra a informovanost jsou základem Digitální Evropy pro všechny; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzdvihuje význam gramotnosti v oblasti umělé inteligence, aby se občané mohli zapojit do společenské diskuse o umělé inteligenci a kriticky hodnotit formulovaná tvrzení; |
| --- | --- |

35.

| 36. | upozorňuje na důležitost ochrany spotřebitele, pokud jde o digitální služby. Prosazování platných pravidel a povědomí o nich může zlepšit přístup lidí ke spravedlnosti a zvýšit jejich důvěru v elektronický obchod. Ke zjednodušení situace by měl přispět například plánovaný zákon o digitálních službách; |
| --- | --- |

36.

| 37. | připomíná, že v roce 2017 nemělo 43 % obyvatel EU dostatečné digitální dovednosti (4) a pouze jedna pětina podniků uvedla, že svým zaměstnancům nabídla školení v oblasti informačních a komunikačních technologií (5). Výbor regionů zdůrazňuje, že místní a regionální aktéři by měli zaručit systematický rozvoj digitálních dovedností na všech úrovních vzdělávání, od raného vzdělávání až po studium vedoucí k odborné či akademické kvalifikaci, a jako nezbytnou součást celoživotního učení. Při tom by měl být uplatňován Evropský rámec digitálních kompetencí a další podobné rámce kvalifikací v oblasti digitálních dovedností. Výbor zdůrazňuje, že digitální vzdělávání musí zároveň rozvíjet schopnost kritického myšlení, a zajistit tak, aby uživatelé digitálních technologií nepřijímali obsah tak pasivně a byli schopni tyto technologie racionálně a sociálně využívat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá ke sdílení osvědčených postupů v zájmu rozvoje digitálních dovedností – zejména zranitelných skupin – mimo rámec formálního vzdělávacího systému, mj. prostřednictvím lepšího využívání iniciativ zaměřených na digitální dovednosti, jako je Evropský týden programování, Den bezpečnějšího internetu, Koalice pro digitální dovednosti a pracovní místa a nástroj Europass-životopis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdůrazňuje, že digitální transformace mění pracovní návyky, náplň pracovních míst a povolání, což nevyhnutelně vede k tomu, že některá pracovní místa ztrácejí své opodstatnění. Proto musí být veřejný sektor a podniky schopny se modernizovat a přeškolovat pracovníky. K neustálému zlepšování dovedností lidí v pracovním životě je nezbytná řada opatření a mechanismů; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že veřejné on-line služby a mobilní aplikace musí být přístupné, aby je mohli využívat jacíkoliv uživatelé za jakýchkoliv situací bez ohledu na případné znevýhodnění či zdravotní postižení. Musí být okamžitě provedena směrnice o přístupnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | připomíná, že digitalizace zlepšuje dostupnost veřejných služeb pro osoby, které jsou schopny a ochotny využívat internet. Zároveň by se digitalizace mohla ukázat jako výzva pro ty, kteří mohou digitální služby potřebovat nejvíce, a zvýšit tak riziko digitální nerovnosti. Místní orgány by proto měly sledovat vývoj digitální nerovnosti a hledat způsoby, jak zabránit digitálnímu vyloučení; |
| --- | --- |

41.

| 42. | požaduje, aby bylo do všech digitálních opatření zapracováno hledisko rovnosti žen a mužů. Vítá iniciativy, jako je prohlášení Digital4Her, které prosazuje začlenění žen do technologických odvětví; |
| --- | --- |

42.

Infrastruktura

| 43. | zdůrazňuje právo všech evropských občanů na připojení, které jim umožňuje zapojit se do digitální společnosti a získat přístup k digitálním službám. Stabilní a plošná digitální infrastruktura umožní využívat výhod digitálního věku všem lidem, bez ohledu na to, kde se nacházejí. Politika EU by se v budoucnu měla zaměřit na snižování nákladů na zavádění a využívání širokopásmového připojení v místních komunitách, bez ohledu na jejich velikost a hustotu obyvatelstva; |
| --- | --- |

43.

| 44. | upozorňuje zejména na potíže se zaváděním digitální infrastruktury v nejvzdálenějších regionech, které vznikají v důsledku jejich omezení a odlehlosti od evropského kontinentu. Proto zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby tyto regiony měly stejně jako jiné evropské regiony (včetně těch nejvzdálenějších) plné právo na připojení; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje, že digitální služby a služby elektronické správy vyžadují vysokorychlostní, nepřerušované širokopásmové připojení, které by mělo být k dispozici také v oblastech, kde stávající obchodní podmínky nepodporují rozvoj připojení. Optické sítě by měly být založeny pokud možno na otevřeném přístupu, kdy vlastník sítě (například regionální družstvo) umožňuje všem zainteresovaným operátům poskytovat služby koncovým uživatelům. Stávající optické sítě by měly být zpřístupněny hospodářské soutěži; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vítá investice programu Digitální Evropa do pokročilé vysokokapacitní digitální infrastruktury, jako jsou sítě 5G, které jsou nezbytné k zavedení digitálních služeb a technologií po celé Evropě. Výbor se domnívá, že v tomto ohledu hraje širokopásmové připojení klíčovou úlohu při rozvoji inovativních a konkurenceschopných digitálních služeb, za předpokladu, že rychlá typizace sítí 5G zajistí interoperabilitu telekomunikačních sítí; |
| --- | --- |

46.

| 47. | upozorňuje na nutnost spolehlivých vysokorychlostních datových připojení v Evropě, a to nejen v zájmu podpory digitálních služeb a ekonomiky založené na datech, ale také v zájmu plného využití potenciálu pokročilých technologií v oblastech, jako je automatizace a inteligentní zemědělství. Co se týče komunikačních technologií pro inteligentní a interoperabilní systémy a služby, měla by být podporována zásada technologické neutrality; |
| --- | --- |

47.

Financování a součinnost s ostatními politikami EU

| 48. | očekává, že v novém programu Digitální Evropa budou vyčleněny dostatečné finanční prostředky na dovednosti, vysoce výkonnou výpočetní techniku, inovační centra a podporu zavádění technologií umělé inteligence; |
| --- | --- |

48.

| 49. | navrhuje provádět program Digitální Evropa prostřednictvím rozsáhlých regionálních sítí center pro digitální inovace, které budou financovány z prostředků programu a budou součástí digitálních strategií s výrazným regionálním rozměrem, které osloví všechny složky společnosti (a budou financovány z programů ESI fondů); |
| --- | --- |

49.

| 50. | považuje za důležité, aby byly program Digitální Evropa a další evropské programy zahrnující digitální opatření (např. Horizont Evropa, Nástroj pro propojení Evropy a ESF+) sloučeny co nejjednoznačnějším a nejkomplementárnějším způsobem, aby se zabránilo zdvojování a dosáhlo se součinnosti. |
| --- | --- |

50.

V Bruselu dne 9. října 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2019-03082-00-00-TCD-TRA.

1

(2)  New European Interoperability Framework – Promoting seamless services and data flows for European public administrations (Nový evropský rámec interoperability – Podpora bezproblémového poskytování služeb a předávání údajů ze strany evropských orgánů veřejné správy) (https://ec.europa.eu/isa2/sites/isa/files/eif_brochure_final.pdf).

2

(3)  Tamtéž.

3

(4)  DESI 2019.

4

(5)  Enterprises providing training to their personnel to develop their ICT skills, 2017.

5

---