# Europeiska unionens C 341/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 341 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången6 september 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 341

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången6 september 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 341/01 | Uttalande från Kommissionen avseende artiklarna 9.1 c och 11.1 i kommissionens genomförandeförordning om fastställande av tekniska och operativa specifikationer för det tekniska systemet för gränsöverskridande automatiskt utbyte av bevis och tillämpning av engångsprincipen | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 341/01

Uttalande från Kommissionen avseende artiklarna 9.1 c och 11.1 i kommissionens genomförandeförordning om fastställande av tekniska och operativa specifikationer för det tekniska systemet för gränsöverskridande automatiskt utbyte av bevis och tillämpning av engångsprincipen

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 341/02 | Eurons växelkurs — 5 september 2022 | 2 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 341/02

Eurons växelkurs — 5 september 2022

2

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 341/03 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 341/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 5 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 341/05 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 7 |
| 2022/C 341/06 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 12 |
| 2022/C 341/07 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 22 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 341/03

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

3

2022/C 341/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

5

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 341/05

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

7

2022/C 341/06

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

12

2022/C 341/07

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 6.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/1

---

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

avseende artiklarna 9.1 c och 11.1 i kommissionens genomförandeförordning om fastställande av tekniska och operativa specifikationer för det tekniska systemet för gränsöverskridande automatiskt utbyte av bevis och tillämpning av engångsprincipen

(2022/C 341/01)

Hänvisningarna i artiklarna 9.1 c och 11.1 till de framtida lösningarna för behöriga företrädare och fullmaktshavare (”när och i den mån som lösningar för sådana företrädare har hittats i enlighet med förordning (EU) nr 910/2014 och de genomförandeakter som antagits på grundval av den förordningen”) avser i synnerhet lösningar som går utöver de nuvarande minimiuppgifterna avseende företrädare och företrädda personer, och innehåller ytterligare formuleringar med koppling till omfattningen av företrädare eller särskilda begränsningar för fullmaktshavare. Behovet av att utveckla sådana lösningar uttrycktes redan i slutsatserna från samarbetsnätverkets samtal av den 20 juni 2016, och återges i avsnitt 2.8. FÖRETRÄDARE FÖR FYSISKA OCH JURIDISKA PERSONER från eIDAS SAML Attribute Profile V1.2., 31 augusti 2019 (1).

---

(1)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/download/attachments/82773108/eIDAS%20SAML%20Attribute%20Profile%20v1.2%20Final.pdf?version=2&modificationDate=1571068651772&api=v2

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 6.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/2

---

Eurons växelkurs (1)

5 september 2022

(2022/C 341/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 0,9920 |
| JPY | japansk yen | 139,47 |
| DKK | dansk krona | 7,4364 |
| GBP | pund sterling | 0,86358 |
| SEK | svensk krona | 10,7290 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9747 |
| ISK | isländsk krona | 142,70 |
| NOK | norsk krona | 9,9188 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,622 |
| HUF | ungersk forint | 403,90 |
| PLN | polsk zloty | 4,7360 |
| RON | rumänsk leu | 4,8198 |
| TRY | turkisk lira | 18,0792 |
| AUD | australisk dollar | 1,4616 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3043 |
| HKD | Hongkongdollar | 7,7867 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6289 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,3932 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 359,98 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,0880 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 6,8768 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5173 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 782,83 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,4563 |
| PHP | filippinsk peso | 56,477 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,263 |
| BRL | brasiliansk real | 5,1407 |
| MXN | mexikansk peso | 19,8192 |
| INR | indisk rupie | 79,2332 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

0,9920

JPY

japansk yen

139,47

DKK

dansk krona

7,4364

GBP

pund sterling

0,86358

SEK

svensk krona

10,7290

CHF

schweizisk franc

0,9747

ISK

isländsk krona

142,70

NOK

norsk krona

9,9188

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,622

HUF

ungersk forint

403,90

PLN

polsk zloty

4,7360

RON

rumänsk leu

4,8198

TRY

turkisk lira

18,0792

AUD

australisk dollar

1,4616

CAD

kanadensisk dollar

1,3043

HKD

Hongkongdollar

7,7867

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6289

SGD

singaporiansk dollar

1,3932

KRW

sydkoreansk won

1 359,98

ZAR

sydafrikansk rand

17,0880

CNY

kinesisk yuan renminbi

6,8768

HRK

kroatisk kuna

7,5173

IDR

indonesisk rupiah

14 782,83

MYR

malaysisk ringgit

4,4563

PHP

filippinsk peso

56,477

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,263

BRL

brasiliansk real

5,1407

MXN

mexikansk peso

19,8192

INR

indisk rupie

79,2332

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 6.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/3

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 341/03)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | AGC Glass Europe SA (AGC Glass Europe, Belgien). |
| --- | --- |

—

AGC Glass Europe SA (AGC Glass Europe, Belgien).

| — | Interpane International Glas GmbH och Interpane Glass Holding AG Interpane (tillsammans Interpane, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Interpane International Glas GmbH och Interpane Glass Holding AG Interpane (tillsammans Interpane, Tyskland).

AGC Glass Europe kommer att förvärva ensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela Interpane.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | AGC Glass Europe är del av AGC Group och är ytterst kontrollerat av AGC Inc. AGC Glass Europe tillverkar och och behandlar planglas för byggsektorn, fordonssektorn, solenergisektorn och specialistsektorer genom ett nätverk av glastillverknings- och behandlingsanläggningar över hela Europa. |
| --- | --- |

—

AGC Glass Europe är del av AGC Group och är ytterst kontrollerat av AGC Inc. AGC Glass Europe tillverkar och och behandlar planglas för byggsektorn, fordonssektorn, solenergisektorn och specialistsektorer genom ett nätverk av glastillverknings- och behandlingsanläggningar över hela Europa.

| — | Interpane är ett familjeägt företag som är verksamt i Europa inom tillverkning och behandling av glas för arkitektoniska tillämpningar. |
| --- | --- |

—

Interpane är ett familjeägt företag som är verksamt i Europa inom tillverkning och behandling av glas för arkitektoniska tillämpningar.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 6.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/5

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 341/04)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | BC Partners LLP (BC Partners, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

BC Partners LLP (BC Partners, Förenta staterna).

| — | Bain Capital Investors L.L.C. (Bain Capital, Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

Bain Capital Investors L.L.C. (Bain Capital, Förenade kungariket).

| — | Fedrigoni S.p.A. (Fredigoni, Italien), helt kontrollerat av Bain Capital. |
| --- | --- |

—

Fedrigoni S.p.A. (Fredigoni, Italien), helt kontrollerat av Bain Capital.

BC Partners och Bain Capital kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över Fedrigoni.

Koncentrationen ska genomföras genom förvärv av aktier.

2.

| — | BC Partners: internationellt riskkapitalbolag vars enda verksamhet är att tillhandahålla rådgivningstjänster. Fonder som får rådgivning av BC Partners, inklusive BC Partners Management XI Limited som är den av BC Partners fonder som investerat i Fredigoni, är rena finansiella investerare, medan deras portföljbolag är verksamma inom finansiella tjänster, hälso- och sjukvård, utbildning, dagligvaror och detaljhandel i Europa och Nordamerika. |
| --- | --- |

—

BC Partners: internationellt riskkapitalbolag vars enda verksamhet är att tillhandahålla rådgivningstjänster. Fonder som får rådgivning av BC Partners, inklusive BC Partners Management XI Limited som är den av BC Partners fonder som investerat i Fredigoni, är rena finansiella investerare, medan deras portföljbolag är verksamma inom finansiella tjänster, hälso- och sjukvård, utbildning, dagligvaror och detaljhandel i Europa och Nordamerika.

| — | Bain Capital: riskkapitalbolag som via fonderna i koncernen investerar i företag inom ett flertal branscher i olika länder, bland annat informationsteknik, hälso- och sjukvård, detaljhandel och dagligvaror, kommunikation, finansiella tjänster samt industri- och tillverkningssektorn. |
| --- | --- |

—

Bain Capital: riskkapitalbolag som via fonderna i koncernen investerar i företag inom ett flertal branscher i olika länder, bland annat informationsteknik, hälso- och sjukvård, detaljhandel och dagligvaror, kommunikation, finansiella tjänster samt industri- och tillverkningssektorn.

| — | Fredigoni: tillverkar och tillhandahåller specialpappersprodukter och självhäftande material för användning inom kreativa verksamheter och lyxförpackningar, samt även kontorsmateriel. |
| --- | --- |

—

Fredigoni: tillverkar och tillhandahåller specialpappersprodukter och självhäftande material för användning inom kreativa verksamheter och lyxförpackningar, samt även kontorsmateriel.

4.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

5.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 6.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/7

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 341/05)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Dalmatinska janjetina”

EU-nr: PDO-HR-02799 – 17 augusti 2021

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Dalmatinska janjetina”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Dalmatinska janjetina” är kött från lamm av en inhemsk kroatisk fårras – dalmatisk pramenka – som föds, uppföds och slaktas uteslutande inom det geografiska område som anges i punkt 4.

Vid produktion av ”Dalmatinska janjetina” slaktas lammen när de är 70 till 130 dagar gamla och väger mellan 15 och 28 kg.

De utmärkande kännetecknen för slaktkroppar av lamm av rasen dalmatisk pramenka är deras genomsnittliga till mycket goda konformation och den lätta till måttliga täckningen av fettvävnad (fettgrupp 2 eller 3). Slaktkropparna, med huvud, väger 8–14 kg och är upp till 80 cm långa, och den varma slaktkroppen har ett slaktutbyte på minst 45 %. Färgen på muskelvävnaden är blekrosa till rosa, och köttet från muskeln longissimus dorsi har mindre än 4 procents fett och innehåller minst fem olika flyktiga, organiska kemiska föreningar från gruppen terpener.

longissimus dorsi

”Dalmatinska janjetina” saluförs under hela året, enbart färskt och kylt, i form av hela slaktkroppen med huvud, njurar och njurtalg (som sitter kvar på slaktkroppen), och antingen med eller utan inälvor (lever, lungor med luftstrupe och hjärtat) och testiklar, som i förekommande fall anses utgöra en del av slaktkroppen. Alternativt saluförs det i form av en halv slaktkropp, som åstadkoms genom att slaktkroppen delas symmetriskt på längden längs den skiljelinje som går genom mitten av huvudet, hals-, bröst-, länd- och korskotorna, bröstbenet och bäckenbensfogen (ischiopubic symphysis).

ischiopubic symphysis

”Dalmatinska janjetina” äts alltid tillagat. Köttet är saftigt och mört och smälter i munnen. Det har ingen uttalad doft eller smak av får.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

De lamm som används för produktionen av ”Dalmatinska janjetina” föds uteslutande upp på moderns mjölk och bete fram till slakten.

Betet är fårens viktigaste foderkälla och ger upp till 80 % av deras näringsbehov. Resterande 20 % utgörs av ängshö och/eller, mer sällan, av lusernhö (främst på vintern). Minst 80 % av fodret kommer från det avgränsade geografiska område för produktion av ”Dalmatinska janjetina” som anges i punkt 4. Höet hämtas oftast från närbelägna ängar i de bördigare områdena av det dalmatiska inlandet, dvs. bergstrakterna i Dalmatien. Vid stort behov och vid torka kommer det även från platser utanför det avgränsade området för produktion av ”Dalmatinska janjetina”, särskilt från ängar i Lika och Gorski kotar, men endast från följande distrikt: distriktet Zadar (området för staden Gračac), distriktet Lika-Senj (hela distriktet), distriktet Karlovac (endast territoriet för staden Ogulin samt kommunerna Josipdol, Plaški och Saborsko) och distriktet Primorje-Gorski kotar (endast territorierna för städerna Vrbovsko, Delnice och Čabar, samt kommunerna Lokve, Fužine, Mrkopalj, Ravna Gora, Skrad och Brod Moravice). Hö från nämnda områden får användas som kompletteringsfoder till får (men inte till lamm) på vintern under tackornas sinperiod (dräktighet) och påverkar därför inte lammköttets kvalitet och kemiska sammansättning.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionen av ”Dalmatinska janjetina” måste äga rum i det avgränsade geografiska område som anges i punkt 4.

Produktionsprocessen för ”Dalmatinska janjetina” omfattar uppfödning, betäckning och lamning av får av rasen dalmatisk pramenka, och uppfödning och slakt av deras lamm.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Innan slaktkroppar och halva slaktkroppar av lamm av rasen dalmatisk pramenka saluförs måste de märkas med stämpeln för det godkända slakteri där slakten skedde, och viras in i en genomskinlig, självhäftande plastfilm.

Förpackningen – dvs. när de uppslaktade och kylda slaktkropparna av ”Dalmatinska janjetina” viras in i plastfilm – sker på slakterier i det område som anges i punkt 4 innan produkten saluförs. Detta görs främst för att skydda köttets hygien (för att förhindra att slaktkropparna kommer i kontakt med källor till mikrobiell kontaminering under hantering och transport), färskhet och kvalitet (för att bromsa de kemiska processer som bryter ned fettet och proteinet i köttet genom att förhindra att slaktkropparna utsätts för luft).

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

”Dalmatinska janjetina” framställs inom de administrativa gränserna för distriktet Lika-Senj (endast området för staden Novalja och bergskedjan Velebits sluttningar mot kusten på territoriet för kommunen Karlobag) och distriktet Zadar (endast områdena för städerna Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag och Zadar och kommunerna Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi och Zemunik Donji) och på hela territoriet för distriktet Šibenik-Knin, distriktet Split-Dalmatien och distriktet Dubrovnik-Neretva.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Det geografiska områdets särskilda egenskaper

Det geografiska områdets särskilda egenskaper

Naturliga faktorer

Det geografiska området Dalmatien innefattar tre olika geomorfologiska zoner och klimatzoner (kust- och öområdet med medelhavsklimat, det dalmatiska inlandet med submediterrant klimat samt bergsområdet med kontinentalklimat). Tillsammans med människans påverkan genom århundradena har dessa haft direkt inverkan på vegetationstäcket i området. På de platser som påverkas kraftigt av boravinden eller har mest skadad, stenig mark (t.ex. kullarna vid foten av bergskedjan Velebit) finns främst betesmarker med medicinsk salvia och fjädergräs (Ass. Stipo-Salvietum officinalis) med många illyriska och illyrisk-adriatiska endemiska arter, främst sådana som har anpassat sig till torka och den kraftiga boran, i synnerhet aromatiska växter och medicinalväxter. Dalmatien är ett av de områden i Europa som har den rikaste floran, med uppskattningsvis 3 500 olika arter (varav över 7 % är endemiska) samt ett större antal stenoendemiska arter (Ozimec et al., 2009, Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijske sorte i pasmine Dalmacije, s. 430). På betesmarkerna i det dalmatiska inlandet finns huvudsakligen illyriska svinglar och tofsäxing (Ass. Festuco-Koelerietum officinalis), vars florasammansättning domineras av ett stort antal låga, mestadels marktäckande örtartade arter – troligtvis resultatet av en urvalsprocess som ägt rum under tusentals år av fårbete. Dessa betesmarker anses vara typiska fårbetesmarker (Rogošić, 2000, Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima, s. 112). Detta är ett tydligt bevis på att den inhemska rasen dalmatisk pramenka inte bara är anpassad till naturförhållanden med knapp tillgång på näringsämnen, utan att den också har påverkat betesmarkens botaniska sammansättning och egenskaper. Andra utmärkande egenskaper för de dalmatiska betesmarkerna i kust- och öområdet och det dalmatiska inlandet, utöver den stora mängden olika växtarter, är den begränsade mängden bete, särskilt under årets torrperioder, och den betydande andelen växtarter med lågt näringsvärde men rikligt med aromatiska och antioxidantiska kemiska föreningar (tvåhjärtbladiga växter) (bilaga 6.4, Krvavica et al., 2015, ”Isparljivi sastojci arome dalmatinske janjetine”, Meso 1, s. 58). Dessa egenskaper gör de dalmatiska betesmarkerna verkligt unika och gör att de skiljer sig betydligt från dem i de kontinentala områdena. Bergsområdena, där växternas tillväxt inte hämmas på sommaren (och där torka inte förekommer, till skillnad mot i de lägre belägna områdena i det dalmatiska inlandet och på kusten och öarna), är däremot både rika på växtarter och har mycket betesmark. De används traditionellt som ängar för framställning av kvalitetshö eller för bete under årets torrperiod.

Ass. Stipo-Salvietum officinalis

et al

Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijske sorte i pasmine Dalmacije

Ass. Festuco-Koelerietum officinalis

Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima

et al

Mänskliga faktorer

Namnet ”Dalmatien” har en nära koppling till fåruppfödningstraditionen i dessa trakter. Redan på 300-talet f.Kr. bosatte sig den illyriska stammen dalmater (på latin Dalmatae eller Delmatae) i det område som utgör dagens Dalmatien. Stammens namn kommer av det illyriska ordet för får – dalma eller delma – och den romerska provinsen Dalmatia fick sitt namn efter stammen (Ozimec et al., 2009, Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijsko poljoprivredno bilje i domaće životinje, s. 203, 204). De första skriftliga beläggen för fåruppfödning i Dalmatien är från slutet av 1600-talet och början av 1800-talet. I en källa från 1808 nämns uppfödning av nästan två miljoner får och getter (Defilippis, 2001, Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti, s. 83, i: Kraljski Dalmatin, 1808, s. 218, 222). I historiska skildringar beskrivs de dalmatiska fåruppfödarnas nomadiska livsstil, och hur de under sommarmånaderna (juni–augusti) drev sina får och getter upp i de närbelägna bergen och bodde där tillsammans med dem – en sedvänja som fortfarande lever kvar i detta område (bergskedjorna Velebit, Dinariderna, Svilaja, Kamešnica, Mosor och Biokovo). Den främsta anledningen till att fåruppfödarna gör detta är att vegetationen slutar växa i låglandsområdena på sommaren – det finns alltså inte tillräckligt med betesmark och vatten.

Dalmatae

Delmatae

dalma

delma

Dalmatia

et al

Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijsko poljoprivredno bilje i domaće životinje

Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti

Kraljski Dalmatin

Det traditionella sättet att tillaga ”Dalmatinska janjetina” är att ugnssteka hela slaktkroppen av lammet med huvud (Brusić, 8000 godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu, s. 416, 427, 428, 431). Detta har haft en avgörande inverkan på egenskaperna hos dalmatisk pramenka-lammens slaktkroppar (lammens ålder och vikt), som därför alltid säljs med huvudet kvar.

8000 godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu

Särskilda egenskaper hos produkten

Särskilda egenskaper hos produkten

”Dalmatinska janjetina” är mycket uppskattat av konsumenterna, och tack vare den utomordentliga kvaliteten anses det vara en dalmatisk kulinarisk specialitet. Baserat på deras vikt tillhör slaktkroppar av lamm av rasen dalmatisk pramenka kategorin lätta lamm. Jämfört med lamm som föds upp i kontinentala områden eller genom intensiv uppfödning i ladugårdar har lamm av rasen dalmatisk pramenka ett högre slaktutbyte, och muskelvävnaden är något mörkare och innehåller mindre fett. Köttet från muskeln longissimus dorsi har mindre än 4 procents fett (Vnučec, 2011, ”Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja”, doktorsavhandling, s. 61), innehåller fler olika flyktiga aromatiska föreningar, särskilt terpener (Krvavica et al., 2015, op. cit., s. 62) och har en särskild sammansättning av fettsyror. Kombinationen av samtliga dessa egenskaper ger upphov till specifika organoleptiska egenskaper som kunderna särskilt värdesätter och uppskattar. Lammens ålder och kroppsvikt vid slakten, liksom uppslaktningsmetoden på slakteriet, härrör främst från fåruppfödningstraditionen, produktens avsedda användning och konsumenternas vanor. Därför saluförs slaktkroppar av lamm av rasen dalmatisk pramenka – dvs. ”Dalmatinska janjetina” – alltid med huvud, njurar och njurtalg, och antingen med eller utan inälvor och testiklar.

longissimus dorsi

et al

op. cit

Namnet ”Dalmatinska janjetina” har traditionellt använts i dagligt tal, vilket menyerna på många restauranger såväl i Dalmatien som i kontinentala Kroatien vittnar om, och samma namn används också i vetenskaplig litteratur och facklitteratur.

Samband mellan det geografiska området och produkten

Samband mellan det geografiska området och produkten

Sambandet mellan det geografiska området och produkten ”Dalmatinska janjetina” bygger på den särskilda kvaliteten på köttet från lamm av rasen dalmatisk pramenka och de traditionella uppfödningsmetoderna i det geografiska området.

”Dalmatinska janjetina” har fått sitt namn efter det område där dalmatisk pramenka föds upp (Dalmatien), och själva namnet Dalmatien kommer i sin tur från det illyriska ordet för får – dalma eller delma. Det går därför att säga att Dalmatien är förknippat med får och fåruppfödare sedan urminnes tider.

dalma

delma

Egenskaperna hos dalmatisk pramenka – som dess tålighet och smidighet och särskilt det lilla, avsmalnande huvudet, elasticiteten i käkarna samt dess läppar – visar att rasen har anpassat sig till de kärva förhållandena i det dalmatiska karstlandskapet under tusentals år, och därför klarar att beta på de svåråtkomliga betesmarkerna på den steniga, buskbetäckta dalmatiska marken och överleva även i den mest otillgängliga och vilda terrängen på de mycket branta sluttningarna i kustregionen. Dessutom anses betesmarkerna i det dalmatiska inlandet vara typiska fårbetesmarker som troligtvis har uppkommit genom ett urval av växtliv som tusentals år av betande djur, främst får, har resulterat i – men det är tydligt att anpassningsprocessen har skett åt båda hållen. Det som främst ger upphov till den specifika doften och smaken av ”Dalmatinska janjetina” är de många växtarterna i de tre olika vegetationszonerna. Många av dem har lågt näringsvärde men innehåller rikligt med aromatiska och antioxidantiska kemiska föreningar som har avgörande betydelse för produktens särskilda kemiska sammansättning, i synnerhet sammansättningen av fettsyror (Vnučec, 2011, op. cit., s. 67), och för sammansättningen av flyktiga aromatiska föreningar. Till följd av detta omfattar den aromatiska profilen för ”Dalmatinska janjetina” betydligt fler olika flyktiga kemiska föreningar jämfört med andra typer av lamm. Detta gäller särskilt antalet och den övergripande andelen terpener i jämförelse med lamm från kontinentala områden (Krvavica et al., 2016, ”Isparljivi sastojci mesa janjadi iz različitih zemljopisnih područja”, handlingar, s. 162). Terpener är metaboliter av tvåhjärtbladiga växter som finns rikligt representerade i de dalmatiska betesmarkernas unika och skiftande florasammansättning. De absorberas intakta direkt in i djurens vävnad (Krvavica et al., 2015, op.cit., s. 58) och anses i litteraturen därför vara unika växtspårare (Krvavica et al., 2016, op. cit., s. 162). Vidare är det under en stor del av året ont om bete i det område där dalmatisk pramenka föds upp, så fåren och lammen förflyttar sig långa sträckor varje dag i jakten på föda. Därför innehåller ”Dalmatinska janjetina” mindre fett och är något mörkare i färgen (ljusrosa till rosa) än andra typer av lamm. Det sparsamma betet betyder även att lammen växer långsammare, vilket ger dem en mindre välutvecklad matsmältningsapparat. Följaktligen har de ett högre slaktutbyte än lamm från kontinentala områden (Mioč et al., 2012, ”Dalmatinska janjetina”, handlingar, s. 31, 32, 34). Mot bakgrund av ovanstående kan det konstateras att den utpräglade, specifika doften och smaken av ”Dalmatinska janjetina” inte bara härrör från rasens egenskaper och det traditionella sättet att föda upp får och lamm, utan även – och framför allt – från de särskilda egenskaperna hos det geografiska område där dalmatisk pramenka föds upp.

op. cit

et al

et al

op.cit

et al

op. cit

et al

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Specifikacija%20DJ%20-%20izmijenjena_02.2022_%C4%8Distopis.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 6.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/12

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 341/06)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Priorat/Priorato”

PDO-ES-A1560-AM03

Datum för meddelandet: 10 juni 2022

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Tillägg av nya mindre geografiska enheter

BESKRIVNING:

Ett antal nya mindre geografiska enheter (orter och vingårdar) har lagts till.

Denna ändring innebär att punkt 4.2 i produktspecifikationen ändras genom att leden b och c läggs till. Det sammanfattande dokumentet påverkas dock inte.

Detta är en standardändring eftersom den inte omfattar någon av de ändringar som anges i artikel 14.1 i delegerad förordning (EU) 2019/33 av den 17 oktober 2018.

MOTIVERING:

I syfte att bevara och främja de lokala ortsnamnen har tillsynsnämnden för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Priorat” verkat för att utöver de mindre geografiska enheter som för närvarande erkänns i produktspecifikationen fastställa namnen på orterna i det område som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen och som finns med i fastighetsregistret och/eller på officiella kartor.

Tillsynsnämnden har i detta sammanhang använt sig av aktuella och historiska kartor och fastighetsregister för att upprätta och godkänna en förteckning över orterna i det område som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Priorat”, med syftet att se till att de ”definieras väl” med hjälp av kartor och hänvisningar till motsvarande fastighetspolygoner och skiften i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) 2019/33.

På ett ännu mer detaljerat plan har det också noterats att vissa vingårdar fått egna särskilda namn som gör att de kan identifieras. För att vingårdar som är förknippade med specifika ortsnamn eller traditionella namn officiellt ska identifieras med detta namn ska tillsynsnämnden ha fört in namnet i vinodlarregistret. I enlighet med artikel 20.2 i förordningen om ursprungsbeteckningen ”Priorat” (Kataloniens regeringsstadga ARP 188/2006 av den 18 april 2006) ska registret bland annat innehålla uppgifter om namnet på vingården, den ort och kommun där vinodlingsskiftet är beläget, produktionsområdet, berörda polygoner och skiften ur det katalanska vingårdsregistret (Registro vitivinícola de Cataluña), druvsort eller druvsorter och alla övriga uppgifter som behövs för att vingården i fråga ska kunna klassificeras och lokaliseras på korrekt sätt.

Namnen på orterna i ett område (som är en del av en kommun) har både en teknisk och kulturell funktion – en teknisk funktion eftersom orterna identifieras geografiskt, och en kulturell funktion eftersom namnen bär på information om kulturen, språket och sedvänjorna hos de personer som gav orterna deras namn. Ortsnamnen utgör i detta sammanhang ett kollektivt arv som bör tryggas som en del av ett områdes lingvistiska och kulturella arv.

Ortsnamnens betydelse som en del av ett lands immateriella kulturarv har bland annat erkänts vid Förenta nationernas nionde konferens om standardisering av geografiska namn (resolution IX/4, New York, augusti 2007). Namnens betydelse behandlas också i ingressen till Kataloniens regeringsdekret 59/2001 av den 23 januari 2001 om inrättande av kommittén för ortsnamn (Comisión de Toponimia) och om ändring av dekret 78/1991 om användning av ortsnamn.

När det gäller vinodling, och i synnerhet i det område som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Priorat”, har vingårdarna sedan länge haft en ekonomisk och kulturell betydelse för lokalbefolkningen samt för språkliga och etniska grupper som tydligt visar på deras betydelse som immateriellt kulturarv. Genom att ett vin märks med namnet på en särskild ort eller vingård som en ”mindre geografisk enhet” kan odlingsplatsen fastställas med exakta geografiska termer. På så sätt kan man dessutom bevara och främja de namn som tidigare generationers vinodlare i området som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Priorat” gav till de olika orter (delar av kommuner) som kom att utgöra det avgränsade geografiska området.

Syftet är att producenterna av de viner som får märkas med den skyddade ursprungsbeteckningen ska ges möjligheten att med exakta geografiska termer ange odlingsplatsen för de druvor som använts vid framställningen av ett visst vin, så att konsumenterna på så vis får så mycket information som möjligt. Detta bidrar dessutom till att bevara och främja namnen på orterna och vingårdarna i området i enlighet med lokala sedvänjor.

2.   Ny högsta tillåtna produktionsavkastning

BESKRIVNING:

Den högsta tillåtna druvavkastningen har sänkts för vin som ska märkas med någon av följande beteckningar med koppling till de olika erkända geografiska enheterna: vila (by), paraje (ort), viña clasificada (klassificerad vingård) och gran viña clasificada (klassificerad vingård).

Detta innebär en ändring av punkt 8.3 B i produktspecifikationen och punkt 5.2 i det sammanfattande dokumentet.

Detta är en standardändring eftersom den inte omfattar någon av de ändringar som anges i artikel 14.1 i delegerad förordning (EU) 2019/33 av den 17 oktober 2018.

MOTIVERING:

Syftet är att kvaliteten ska höjas och att konsumenterna ska ges mer exakt information om odlingsplatsen.

3.   Krav på användning av nya märkningsbeteckningar i kombination med mindre geografiska enheter

BESKRIVNING:

Kraven på användning av uttrycket vino de vila de (byvin från) har ändrats, medan villkoren för användning av de nya uttrycken paraje, viña clasificada och gran viña clasificada i kombination med en mindre geografisk enhet har fastställts.

Detta innebär en ändring av punkt 8.3 B i produktspecifikationen och punkt 9 i det sammanfattande dokumentet.

Detta är en standardändring eftersom den inte omfattar någon av de ändringar som anges i artikel 14.1 i delegerad förordning (EU) 2019/33 av den 17 oktober 2018.

MOTIVERING:

Förslaget innebär att 100 % av druvorna ska komma från den mindre geografiska enheten i fråga om de ovannämnda frivilliga beteckningarna används i kombination med mindre geografiska enheter. Vidare föreslås införandet av gränsvärden i fråga om odlings-och vinframställningsmetoderna så att de mindre geografiska enheterna endast anges när de typiska egenskaperna för vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Priorat” kommer till sitt fulla uttryck och druvorna till största delen kommer från äldre vinrankor som ger låg avkastning av druvsorterna garnacha negra, garnacha peluda, garnacha blanca eller cariñena, som är de vanligaste druvsorterna vid framställningen av vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Priorat”.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Priorat

Priorato

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Likörvin |
| --- | --- |

3.

Likörvin

| 16. | Vin av övermogna druvor |
| --- | --- |

16.

Vin av övermogna druvor

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   VIN – vita viner och roséviner samt vita viner och roséviner med beteckningen vinos de finca (särskild katalansk kategori för högkvalitativa viner från en enda vingård).

KORTFATTAD BESKRIVNING

Rent, klart och intensivt. Rätt aromatisk intensitet och kvalitet.

Vita viner: framträdande, fruktiga, blommiga eller mjölkiga aromer. Balanserade, lena och friska.

Fatlagrade vita viner: frukt- och/eller kryddaromer. Balanserad och välstrukturerad smak.

Roséviner: fruktiga och/eller blommiga aromer. Dessa viner har en fruktig smak och en tillfredsställande lång eftersmak som ger ett bra första smakintryck och smakutveckling.

Om det rör sig om vinos de finca ska de ha ett rent och klart utseende, den rätta aromatiska intensiteten och en god smakstruktur.

| * | Halt av flyktiga syror: viner yngre än ett år: 16,5 milliekvivalenter per liter, viner äldre än ett år: 18 milliekvivalenter per liter. |
| --- | --- |

*

| * | Högsta halt av svaveldioxid: 200 mg/l om sockerhalten är under 5 g/l och 250 mg/l om den är högre än eller lika med 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Om gränsvärden inte har angetts gäller de nuvarande lagbestämmelserna. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 13 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

13

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2.   VIN – röda viner och röda viner med beteckningen vinos de finca

KORTFATTAD BESKRIVNING

Rent, klart och intensivt. Fruktiga och/eller blommiga och/eller mineraliska primäraromer. Balanserat första smakintryck och smakutveckling, med struktur och friskhet.

Fatlagrade viner: rent och klart utseende. Balans mellan primär-, sekundär- och tertiäraromerna. Intensivt och behagligt första smakintryck och smakutveckling, med en tillfredsställande garvsyrestruktur.

Om det rör sig om vinos de finca ska de ha ett rent och klart utseende, den rätta aromatiska intensiteten och en god smakstruktur.

| * | Halt av flyktiga syror: viner yngre än ett år: 16,5 milliekvivalenter per liter, viner äldre än ett år: 20 milliekvivalenter per liter. |
| --- | --- |

*

| * | Högsta halt av svaveldioxid: 150 mg/l om sockerhalten är under 5 g/l och 200 mg/l om den är högre än eller lika med 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Om gränsvärden inte har angetts gäller de nuvarande lagbestämmelserna. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 13,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

13,5

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

3.   LIKÖRVIN – rancio-vin, sött likörvin, vitt och rött mistelavin och naturligt sött vin

KORTFATTAD BESKRIVNING

Rancio-viner: rent och klart utseende, med färg från rubinrött till brunt med terrakottanyanser. Tertiäraromer som är specifika för lagringen. Märkbara flyktiga syror och möjliga aromer av torkad frukt. Balanserad syrlighet och krämig smak.

Sött rancio-vin: samma utseende och arom som ovan. Smaken har en framträdande fyllighet och märkbar sötma.

Sött likörvin: rent och klart utseende. Aromer av frukt och/eller blommor och/eller kryddor och/eller torkad frukt. Bra fyllig smak och märkbar sötma.

Vitt mistela-vin: rent och klart, halmgult i färgen med möjliga nyanser av guld. Aromer av färska druvor, som är blommiga, fruktiga och/eller kryddiga. Bra fyllighet, balanserad syrlighet och märkbar sötma.

Rött mistela-vin: samma som ovan men rött i färgen med möjlig antydan av violett.

Naturligt sött vin: rent och klart utseende. Aromer av frukt och/eller blommor och/eller kryddor och/eller torkad frukt. Möjliga tertiäraromer. Bra fyllig smak och märkbar sötma.

| * | Halt av flyktiga syror: vita viner och roséviner: max. 18 milliekvivalenter per liter, röda viner: max. 20 milliekvivalenter per liter, rancio-viner: max. 40 milliekvivalenter per liter. |
| --- | --- |

*

| * | Högsta halt av svaveldioxid: 150 mg/l om sockerhalten är under 5 g/l och 200 mg/l om den är högre än eller lika med 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Om gränsvärden inte har angetts gäller de nuvarande lagbestämmelserna. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 15 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

15

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

4.   VIN AV ÖVERMOGNA DRUVOR

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vinerna av övermogna druvor framställs utan artificiell ökning av den naturliga alkoholhalten, med alkohol som endast framställs genom jäsning. Vinerna ska ha en naturlig alkoholhalt på över 15 volymprocent och en lägsta verkliga alkoholhalt på 13,5 volymprocent.

I denna kategori anses vimblanc vara vin som har framställts av must av garnacha tinta och som har jäst i tankar, helst gjorda av ekträ, med en största volym på 100 liter vardera.

Rent och klart utseende. Unga vimblanc-viner bör vara purpurröda i färgen, med varierande intensitet, medan lagrade vimblanc-viner rentav kan vara rubinröda. Aromer av torkad frukt. Möjliga tertiäraromer. Bra fyllig smak och märkbar sötma.

| * | Halt av flyktiga syror: viner yngre än ett år: max. 16,5 milliekvivalenter per liter; vita viner och roséviner äldre än ett år: max. 18 milliekvivalenter per liter; röda viner äldre än ett år: max. 20 milliekvivalenter per liter. |
| --- | --- |

*

| * | Högsta halt av svaveldioxid: vita viner och roséviner: 200 mg/l; röda viner: 150 mg/l. |
| --- | --- |

*

| * | Om gränsvärden inte har angetts gäller de nuvarande lagbestämmelserna. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 13,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

13,5

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Grundläggande oenologiska metoder

1.   Odlingsmetoder

| — | För att erhålla druvor av bästa kvalitet ska traditionella odlingsmetoder användas.
  Samtliga odlingsmetoder måste respektera miljön och vinstockarnas fysiologiska balans. Agronomisk sakkunskap måste användas för att erhålla druvor i optimalt skick för vinframställning. |
| --- | --- |

—

För att erhålla druvor av bästa kvalitet ska traditionella odlingsmetoder användas.

Samtliga odlingsmetoder måste respektera miljön och vinstockarnas fysiologiska balans. Agronomisk sakkunskap måste användas för att erhålla druvor i optimalt skick för vinframställning.

| — | Vinstockarna ska bindas upp med hjälp av den traditionella gobeletmetoden eller med eventuella andra metoder som garanterar vinernas bästa kvalitet och aromatiska fyllighet. |
| --- | --- |

—

Vinstockarna ska bindas upp med hjälp av den traditionella gobeletmetoden eller med eventuella andra metoder som garanterar vinernas bästa kvalitet och aromatiska fyllighet.

| — | Lägsta och högsta planteringstäthet är 2 500 respektive 9 000 vinstockar per hektar. När det gäller vingårdar där nya planteringar ägt rum från och med den 1 januari 2013 är lägsta och högsta planteringstäthet 3 000 respektive 9 000 vinstockar per hektar. |
| --- | --- |

—

Lägsta och högsta planteringstäthet är 2 500 respektive 9 000 vinstockar per hektar. När det gäller vingårdar där nya planteringar ägt rum från och med den 1 januari 2013 är lägsta och högsta planteringstäthet 3 000 respektive 9 000 vinstockar per hektar.

| — | Konstbevattning måste godkännas på förhand och får endast utföras om det är nödvändigt för vinstockarnas överlevnad eller för att garantera eller förbättra druvornas kvalitet. |
| --- | --- |

—

Konstbevattning måste godkännas på förhand och får endast utföras om det är nödvändigt för vinstockarnas överlevnad eller för att garantera eller förbättra druvornas kvalitet.

| — | Skörden bör helst ske för hand. Skyddade viner får endast framställas av druvor med en lägsta möjliga alkoholhalt på 12,5 volymprocent för viner av blå druvsorter och 12 volymprocent för viner av gröna druvsorter. |
| --- | --- |

—

Skörden bör helst ske för hand. Skyddade viner får endast framställas av druvor med en lägsta möjliga alkoholhalt på 12,5 volymprocent för viner av blå druvsorter och 12 volymprocent för viner av gröna druvsorter.

2.   Relevanta restriktioner för vinframställning

| — | Traditionella metoder som använder teknik som avser att optimera vinernas kvalitet ska följas vid framställningen av druvmust. När musten eller vinet utvinns och åtskiljs från skalen/druvpressmassan ska ett lämpligt tryck tillämpas för att säkerställa att den erhållna mängden inte överskrider 65 liter vin per 100 kilo skördade druvor. |
| --- | --- |

—

Traditionella metoder som använder teknik som avser att optimera vinernas kvalitet ska följas vid framställningen av druvmust. När musten eller vinet utvinns och åtskiljs från skalen/druvpressmassan ska ett lämpligt tryck tillämpas för att säkerställa att den erhållna mängden inte överskrider 65 liter vin per 100 kilo skördade druvor.

| — | Viner som ska märkas med beteckningen vino de finca ska produceras och lagras helt separat från andra viner i vineriet och hela tiden vara identifierbara. Högsta godkända avkastning för druvor som ska användas för framställning av vin med beteckningen vino de finca är 15 % lägre än den fastställda gränsen för den skyddade ursprungsbeteckningen. Den teknik som används för skörd, transport och hantering av druvorna, pressning, jäsningskontroll, de oenologiska metoder som används genom hela vinframställningsprocessen och lagringen av vinet bör resultera i produkter av högsta kvalitet. |
| --- | --- |

—

Viner som ska märkas med beteckningen vino de finca ska produceras och lagras helt separat från andra viner i vineriet och hela tiden vara identifierbara. Högsta godkända avkastning för druvor som ska användas för framställning av vin med beteckningen vino de finca är 15 % lägre än den fastställda gränsen för den skyddade ursprungsbeteckningen. Den teknik som används för skörd, transport och hantering av druvorna, pressning, jäsningskontroll, de oenologiska metoder som används genom hela vinframställningsprocessen och lagringen av vinet bör resultera i produkter av högsta kvalitet.

| — | Viner som inte får hänvisa till en mindre geografisk enhet i sin märkning ska framställas och lagras separat från andra viner i vineriet och hela tiden vara identifierbara. |
| --- | --- |

—

Viner som inte får hänvisa till en mindre geografisk enhet i sin märkning ska framställas och lagras separat från andra viner i vineriet och hela tiden vara identifierbara.

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | Blå druvsorter
  6 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

1.

Blå druvsorter

6 000 kg druvor per hektar

| 2. | 39 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

2.

39 hektoliter per hektar

| 3. | Gröna druvsorter
  8 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

3.

Gröna druvsorter

8 000 kg druvor per hektar

| 4. | 52 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

4.

52 hektoliter per hektar

| 5. | Blå druvsorter för framställning av vino de finca

  5 100 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

5.

Blå druvsorter för framställning av vino de finca

5 100 kg druvor per hektar

| 6. | 33,15 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

6.

33,15 hektoliter per hektar

| 7. | Gröna druvsorter för framställning av vino de finca

  6 800 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

7.

Gröna druvsorter för framställning av vino de finca

6 800 kg druvor per hektar

| 8. | 44,2 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

8.

44,2 hektoliter per hektar

| 9. | Blå druvsorter som odlats på skiften med hög planteringstäthet (5 000 till 9 000 vinstockar per hektar). 0,5 kg för varje vinstock som planterats som en del av den produktion som överskrider 5 000 vinstockar per hektar har lagts till den högsta avkastningen.
  6 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

9.

Blå druvsorter som odlats på skiften med hög planteringstäthet (5 000 till 9 000 vinstockar per hektar). 0,5 kg för varje vinstock som planterats som en del av den produktion som överskrider 5 000 vinstockar per hektar har lagts till den högsta avkastningen.

6 000 kg druvor per hektar

| 10. | 39 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

10.

39 hektoliter per hektar

| 11. | Gröna druvsorter som odlats på skiften med hög planteringstäthet (5 000 till 9 000 vinstockar per hektar). 0,5 kg för varje vinstock som planterats som en del av den produktion som överskrider 5 000 vinstockar per hektar har lagts till den högsta avkastningen.
  8 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

11.

Gröna druvsorter som odlats på skiften med hög planteringstäthet (5 000 till 9 000 vinstockar per hektar). 0,5 kg för varje vinstock som planterats som en del av den produktion som överskrider 5 000 vinstockar per hektar har lagts till den högsta avkastningen.

8 000 kg druvor per hektar

| 12. | 52 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

12.

52 hektoliter per hektar

| 13. | Blå druvsorter som ska användas för framställning av vin med beteckningen vila

  5 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

13.

Blå druvsorter som ska användas för framställning av vin med beteckningen vila

5 000 kg druvor per hektar

| 14. | 32,5 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

14.

32,5 hektoliter per hektar

| 15. | Gröna druvsorter som ska användas för framställning av vin med beteckningen vila

  7 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

15.

Gröna druvsorter som ska användas för framställning av vin med beteckningen vila

7 000 kg druvor per hektar

| 16. | 45,5 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

16.

45,5 hektoliter per hektar

| 17. | Blå druvsorter som ska användas för framställning av vin med beteckningarna paraje eller viña clasificada

  4 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

17.

Blå druvsorter som ska användas för framställning av vin med beteckningarna paraje eller viña clasificada

4 000 kg druvor per hektar

| 18. | 26 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

18.

26 hektoliter per hektar

| 19. | Gröna druvsorter som ska användas för framställning av vin med beteckningarna paraje eller viña clasificada

  6 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

19.

Gröna druvsorter som ska användas för framställning av vin med beteckningarna paraje eller viña clasificada

6 000 kg druvor per hektar

| 20. | 39 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

20.

39 hektoliter per hektar

| 21. | Blå druvsorter som ska användas för framställning av vin med beteckningen gran viña clasificada

  3 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

21.

Blå druvsorter som ska användas för framställning av vin med beteckningen gran viña clasificada

3 000 kg druvor per hektar

| 22. | 19,5 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

22.

19,5 hektoliter per hektar

| 23. | Gröna druvsorter som ska användas för framställning av vin med beteckningen gran viña clasificada

  4 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

23.

Gröna druvsorter som ska användas för framställning av vin med beteckningen gran viña clasificada

4 000 kg druvor per hektar

| 24. | 26 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

24.

26 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Bellmunt del Priorat, Gratallops, El Lloar, La Morera de Montsant och den tillhörande byn Escaladei, Poboleda, Porrera, Torroja del Priorat, La Vilella Alta, La Vilella Baixa, den norra delen av kommunen Falset som omfattar fastighetspolygonerna 1, 4, 5, 6, 7, 21 och 25 i sin helhet, skiftena 38, 39, 40, 71, 92, den västra delen av 93 (1,69 ha), 96, 97, 98, 99, 100, 101, den norra delen av 102 (0,16 ha), 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 126, 128, 129, 130, 146, 147, 149 och 150 i polygon 2, skiftena 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, den norra delen av 47 (17 ha), den norra delen av 50 (2,6 ha), den norra delen av 52 (3 ha),den norra delen av 53 (14 ha), 54, 55, 56, 57, 58, 59 och 60 i polygon 3, skiftena 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, den norra delen av 28 (1,36 ha), den norra delen av 29 (3,85 ha), 63, 69, 72, 73, 74 och 75 i polygon 19, skiftena 18, 19, 20, 21, den norra delen av 27 (1,36 ha), den norra delen av 28 (2,04 ha), 31, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, den norra delen av 65 (0,85 ha), 67, 69, 70, 71, 75, 76, 77 och 78 i polygon 20, skiftena 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39 och 40 i polygon 22 och skiftena 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47 och 48 i polygon 24, och den östra delen av kommunen Molar som omfattar polygonerna 5, 6 och 7 i sin helhet, den östra delen av skifte 8 (0,45 ha) och skiftena 9, 10, 11, 12, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 37, 39, 40, 44, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 60, 62, 63, 65 och 68 i polygon 4, skiftena 29, 30, 31, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101,102, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112,113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 176, 194, 197, 198, 201, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 211 och 212 i polygon 8, skiftena 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 33, 34, 38, 39, 40, 44 och 45 i polygon 9, och skiftena 8, 13, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65 och 72 i polygon 10.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Garnacha tinta

Mazuela – cariñena

Mazuela – samsó

8.   Beskrivning av samband

Marken, som är mycket kuperad, består av material från den paleozoiska eran, huvudsakligen skiffer från devon- och karbonperioderna. Denna skiffer är den äldsta skiffern i Katalonien med en koppling till vinodling. Den grunda jordmånen, som har en låg halt organiskt material, bildas oftast av söndervittringen av denna skiffer, som kallas llicorell eller llicorella på katalanska. Vinstockarnas rötter tränger ner mellan skifferskärvorna i jakt på vatten och näringsämnen, vilket ger vinerna deras karaktäristiska mineraliska toner.

När det gäller klimatet leder den relativa isoleringen från havets påverkan och samtidigt det skydd från kalla vindar norrifrån som ges av bergskedjan Sierra de Montsant till en genomsnittlig årstemperatur på mellan 14 och 12 grader (i den lägsta delen av området som är belägen i Sierra de Montsants utlöpare). Temperaturen skiljer sig emellertid märkbart mellan natt och dag och i synnerhet på sommaren, då de lägsta temperaturerna kan vara så låga som 12 grader på natten medan de högsta temperaturerna kan nå 40 grader mitt på dagen. Den steniga jordmånens yta kan nå ännu högre temperaturer. Dessa temperaturvariationer bidrar till att druvorna mognar gradvis och till att fenolföreningarna i druvorna utvecklas på önskvärt sätt.

Tillsammans med den geologiska sammansättningen av marken och jordmånens särskilda struktur bidrar den låga årsnederbörden (mellan 400 och 500 liter per kvadratmeter) och nordvästvindarna, som gör att ytfukten snabbt avdunstar, till att rankornas druvor mognar långsamt och fullt ut och gör att de kan skördas vid optimal mognad. Däremot hindrar den hårda jordmånen och det torra klimatet i allmänhet vinstockarnas tillväxt. Detta innebär dock att sjukdomsförekomsten i plantorna är låg, vilket garanterar att druvorna är av god kvalitet.

Dessa naturliga faktorer och vingårdarnas karaktäristiska egenskaper ger vinerna med beteckningen ”Priorat” smak, fyllighet och struktur.

De innebär också att vinerna från de första skördarna (vita viner, roséviner och röda viner) är klara och intensiva, har tydliga fruktiga aromer och framträdande mineraltoner och är friska med avseende på syrligheten och har en konsekvent eftersmak.

Den höga sockerhalten i vissa druvor som används för att framställa ”Priorat” ger likörvinerna sina särskilda egenskaper. Historiskt sett har den höga sockerhalten i druvorna, som är typisk för de druvor som används för att framställa ”Priorat”, främjat uppkomsten av ett stort antal viner med kvarvarande sötma och/eller hög alkoholhalt. Den gradvisa mognaden av druvsorter som garnacha gör det möjligt att framställa viner med hög alkoholhalt som behåller den underliggande druvsortens komplexitet och friskhet.

Viner av typen rancio är viner utan restsocker och med hög mineralhalt som framställs genom en oxideringsprocess i ekfat eller glasbehållare. Under oxideringsprocessen får vinerna vissa tertiära aromer, inklusive aromer av torkad frukt, liksom sin karaktäristiska färg som sträcker sig från rubinrött till brunt med terrakottanyanser.

De söta likörvinerna framställs genom vinframställning av druvor med hög sockerhalt. När en naturlig alkoholhalt på 8 volymprocent har uppnåtts tillsätts vinalkohol till dess att 15 volymprocent uppnås. Vinerna utmärks av sitt rena utseende, sina aromer av torkad frukt, sin goda smakstruktur och sin märkbara sötma.

Vinerna mistela framställs av druvmust till vilken vinalkohol tillsätts till dess att en alkoholhalt på 15 volymprocent uppnås. Detta sker genom en omdragningsmetod som pågår i sju dagar, vilket förhindrar jäsning av de naturliga sockerarterna. Vinerna utmärks av sina blommiga aromer av färsk frukt med utpräglat kryddiga toner.

De naturligt söta vinerna framställs av druvmust som är mycket rik på socker, som delvis jäses upp till en naturlig lägsta alkoholhalt på 7 volymprocent och sedan kompletteras med vinalkohol till dess att den når minst 15 volymprocent. Vinerna utmärks av sina fruktiga, kryddiga aromer med toner av torkad frukt.

Vinodlingen på kullarna och de branta sluttningarna i detta område är svår och kostsam och ger låg avkastning. Det är dock just dessa förhållanden som gör det möjligt att framställa koncentrerade viner av högsta kvalitet med hög alkoholhalt – en alkoholhalt som ger dem deras omisskännliga fina och mjuka aromer. Vid framställningen av viner av övermogna druvor låter man antingen druvorna torka eller de mogna druvorna sitta kvar länge på stocken, vilket får fukten att avdunsta. Med dessa tekniker får man druvor som har en mycket hög halt av naturliga sockerarter, vilket utgör grunden för framställningen av vinerna. Dessa viner har en lägsta naturlig alkoholhalt på 15 volymprocent som inte höjs artificiellt, och de utmärks av sina tertiäraromer av torkad frukt och sin goda smakstruktur.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Motivering:

| — | Bättre spårbarhet: begränsning av vinernas rörlighet bidrar till att garantera att de kan identifieras. |
| --- | --- |

—

Bättre spårbarhet: begränsning av vinernas rörlighet bidrar till att garantera att de kan identifieras.

| — | Undvika att kvaliteten äventyras. Buteljeringsanläggningarna i området är skräddarsydda för vinets kvalitet och kvantitet. Genom att minska transporttiderna undviks skador på grund av hetta och ljus samt förseningar. |
| --- | --- |

—

Undvika att kvaliteten äventyras. Buteljeringsanläggningarna i området är skräddarsydda för vinets kvalitet och kvantitet. Genom att minska transporttiderna undviks skador på grund av hetta och ljus samt förseningar.

| — | Platsen där vinet buteljeras används vanligen för att identifiera vinets ursprung. Om buteljeringen skulle ske både inom och utanför området skulle konsumenternas förtroende undergrävas, då de tror att alla stadier i framställningen av ett vin som omfattas av en kvalificerad ursprungsbeteckning äger rum under överinseende av skyddets innehavare. |
| --- | --- |

—

Platsen där vinet buteljeras används vanligen för att identifiera vinets ursprung. Om buteljeringen skulle ske både inom och utanför området skulle konsumenternas förtroende undergrävas, då de tror att alla stadier i framställningen av ett vin som omfattas av en kvalificerad ursprungsbeteckning äger rum under överinseende av skyddets innehavare.

Buteljering utanför området kan inte jämföras med buteljering som sker inom området men i en annan anläggning än den där vinet framställdes eftersom

| — | eventuella leveranser av otappat vin inom området måste godkännas, |
| --- | --- |

—

eventuella leveranser av otappat vin inom området måste godkännas,

| — | buteljeringen endast får utföras av godkända vinerier som uppfyller vissa tekniska krav, |
| --- | --- |

—

buteljeringen endast får utföras av godkända vinerier som uppfyller vissa tekniska krav,

| — | de godkända vinerierna endast får ta emot druvor, must eller vin, samt framställa och buteljera viner, som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen, |
| --- | --- |

—

de godkända vinerierna endast får ta emot druvor, must eller vin, samt framställa och buteljera viner, som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen,

| — | transporttiderna kan minimeras eftersom det avgränsade området är litet, och |
| --- | --- |

—

transporttiderna kan minimeras eftersom det avgränsade området är litet, och

| — | vinet blir kvar i sitt mikroklimat och inte utsätts för temperatur- och höjdförändringar som kan göra att det åldras i förtid. |
| --- | --- |

—

vinet blir kvar i sitt mikroklimat och inte utsätts för temperatur- och höjdförändringar som kan göra att det åldras i förtid.

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Alla typer av förpackningar ska ha en garantiförsegling eller numrerad etikett som bryts när förpackningen öppnas och som anbringas av vineriet i fråga.

Det traditionella begreppet och namnet Denominación de Origen Calificada Priorat (den skyddade ursprungsbeteckningen ”Priorat”) ska tydligt anges på de buteljerade vinernas etiketter och inom samma synfält som den obligatoriska informationen. De tecken som används för att ange namnet ”Priorat” får inte överstiga 4 mm och inte 2 mm för Denominación de Origen Calificada.

Dessutom ska etiketterna innehålla namnet på buteljerarens eller avsändarens kommun eller postnummer. De tecken som används för att ange namnet på kommunen får inte överstiga 3 mm i höjd, utom då detta namn motsvarar och innehåller namnet på en mindre geografisk enhet som får användas.

Beteckningen vino de finca ska i förekommande fall finnas med på etiketten jämte namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen.

Beteckningarna vino de vila de, paraje, viña clasificada och gran viña clasificada följt av namnet på en mindre geografisk enhet får inte användas i märkningen av produkter som inte uppfyller följande krav:

| — | Samtliga druvor ska ha odlats inom den mindre geografiska enheten i fråga. |
| --- | --- |

—

Samtliga druvor ska ha odlats inom den mindre geografiska enheten i fråga.

| — | Druvavkastningen per hektar får inte överstiga vissa gränsvärden. |
| --- | --- |

—

Druvavkastningen per hektar får inte överstiga vissa gränsvärden.

| — | Vinstockarna ska ha uppnått en viss ålder. |
| --- | --- |

—

Vinstockarna ska ha uppnått en viss ålder.

| — | Minst 60 % av de druvor som används vid framställningen av vinet (90 % för viner med beteckningen gran viña clasificada) ska utgöras av druvsorterna mazuela, garnacha tinta, garnacha blanca eller garnacha peluda. |
| --- | --- |

—

Minst 60 % av de druvor som används vid framställningen av vinet (90 % för viner med beteckningen gran viña clasificada) ska utgöras av druvsorterna mazuela, garnacha tinta, garnacha blanca eller garnacha peluda.

Länk till produktspecifikationen

http://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/PC-Priorat-DOQ-nov-21-control-de-canvis.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 6.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 341/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 341/22

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 341/07)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

PRODUKTSPECIFIKATION FÖR EN GARANTERAD TRADITIONELL SPECIALITET

”ЛУКАНКА ТРОЯНСКА/LUKANKA TROYANSKA/ТРОЯНСКА ЛУКАНКА/TROYANSKA LUKANKA”

EU-nr: TSG-BG-02797 – 16.8.2021

Medlemsstat eller tredjeland: Bulgarien

1.   Namn som ska registreras

”Луканка Троянска/Lukanka Troyanska/Троянска луканка/Troyanska lukanka”

2.   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

3.   Skäl till registreringen

Skäl till registreringen

3.1.   Det rör sig om en produkt som

Det rör sig om en produkt som

| ☒ | är resultatet av en viss produktions- eller bearbetningsmetod eller har en viss sammansättning som överensstämmer med traditionell praxis för produkten eller livsmedlet i fråga |
| --- | --- |

☒

är resultatet av en viss produktions- eller bearbetningsmetod eller har en viss sammansättning som överensstämmer med traditionell praxis för produkten eller livsmedlet i fråga

| ☐ | är framställd av råvaror eller ingredienser som används traditionellt.
  Produktionen av ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” är förknippad med den traditionella produktionsmetoden, under vilken mikrobiologiska, fysikalisk-kemiska och biokemiska processer som äger rum i köttråvaran bildar den färdiga produktens stabila färg, goda struktur samt angenäma smak och doft. Processen för mikrobiologisk mörning, som börjar när korven (lukanka) torkas och fortsätter under hela produktionscykeln, särskilt under de första saltningsfaserna, är viktig för produktkvaliteten.
  De särskilda organoleptiska egenskaperna, t.ex. smaken och konsistensen, hos ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” beror främst på dessa mikrobiologiska, biokemiska och fysiska processer som äger rum under mörningen.
  Den särskilda smaken och doften beror också i viss mån på ”kallrökningen”. |
| --- | --- |

☐

är framställd av råvaror eller ingredienser som används traditionellt.

Produktionen av ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” är förknippad med den traditionella produktionsmetoden, under vilken mikrobiologiska, fysikalisk-kemiska och biokemiska processer som äger rum i köttråvaran bildar den färdiga produktens stabila färg, goda struktur samt angenäma smak och doft. Processen för mikrobiologisk mörning, som börjar när korven (lukanka) torkas och fortsätter under hela produktionscykeln, särskilt under de första saltningsfaserna, är viktig för produktkvaliteten.

lukanka

De särskilda organoleptiska egenskaperna, t.ex. smaken och konsistensen, hos ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” beror främst på dessa mikrobiologiska, biokemiska och fysiska processer som äger rum under mörningen.

Den särskilda smaken och doften beror också i viss mån på ”kallrökningen”.

3.2.   Det rör sig om ett namn som

Det rör sig om ett namn som

| ☒ | traditionellt har använts för att benämna den specifika produkten |
| --- | --- |

☒

traditionellt har använts för att benämna den specifika produkten

| ☐ | avser produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper.
  Eftersom ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” är så uppskattad har namnet spritt sig till alla regioner i landet och produktionen har blivit industrialiserad, samtidigt som receptet och produktionstekniken respekteras. Torkningen har börjat äga rum i luftkonditionerade torkrum, vilket möjliggjort produktion året om oberoende av årstid och region. Namnet ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” har därför börjat användas i allmänt språkbruk trots att det geografiska området inte påverkar produktens kvalitet och egenskaper.
  Själva namnet ”Troyanska” kommer från namnet på staden Troyan, där produkten först tillverkades och populariserades av Ilia Taslakov. Han var en av de första korvtillverkarna i Bulgarien. År 1883 importerade han de första köttkvarnarna till landet. (Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva och Magdalena Mladenova. From the cusp of the 21st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, s. 65). |
| --- | --- |

☐

avser produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper.

Eftersom ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” är så uppskattad har namnet spritt sig till alla regioner i landet och produktionen har blivit industrialiserad, samtidigt som receptet och produktionstekniken respekteras. Torkningen har börjat äga rum i luftkonditionerade torkrum, vilket möjliggjort produktion året om oberoende av årstid och region. Namnet ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” har därför börjat användas i allmänt språkbruk trots att det geografiska området inte påverkar produktens kvalitet och egenskaper.

Själva namnet ”Troyanska” kommer från namnet på staden Troyan, där produkten först tillverkades och populariserades av Ilia Taslakov. Han var en av de första korvtillverkarna i Bulgarien. År 1883 importerade han de första köttkvarnarna till landet. (Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva och Magdalena Mladenova. From the cusp of the 21st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, s. 65).

(Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva och Magdalena Mladenova. From the cusp of the 21st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, s. 65)

4.   Beskrivning

Beskrivning

4.1.   Beskrivning av den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet dess huvudsakliga fysiska, kemiska, mikrobiologiska eller organoleptiska egenskaper, som visar på produktens särskilda egenskaper (artikel 7.2 i denna förordning)

Beskrivning av den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet dess huvudsakliga fysiska, kemiska, mikrobiologiska eller organoleptiska egenskaper, som visar på produktens särskilda egenskaper (artikel 7.2 i denna förordning)

”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” är en rå, torkad, pressad och rökt köttprodukt av malet nöt- eller buffelkött (kylt eller fryst) och griskött (kylt eller fryst), tillsatsämnen och naturliga kryddor som stoppas i naturtarmar eller konsttarmar som sluter tätt om fyllningen. Produkten kan ätas direkt efter att skinnet tagits bort.

Fysiska egenskaper – form och storlek

Rak eller lätt böjd, pressade bitar på (φ) 50–80 mm. Tillsluts i båda ändarna med hjälp av ett snöre eller klämmor. Mellan 20 och 60 cm lång eller upp till 90 cm om den ska skivas.

Kemiska egenskaper

| — | Vattenhalt: ≤ 40 % av totalvikten. |
| --- | --- |

—

Vattenhalt: ≤ 40 % av totalvikten.

| — | Totalt protein: ≥ 16,8 %. |
| --- | --- |

—

Totalt protein: ≥ 16,8 %.

| — | Salt: ≤ 5 %. |
| --- | --- |

—

Salt: ≤ 5 %.

| — | pH: Minst 5,2. |
| --- | --- |

—

pH: Minst 5,2.

Organoleptiska egenskaper

Yttre utseende och färg:

| — | Korvskinn: Rent, slätt, utan fläckar, defekter eller oönskad strävhet, inget fett kondensvatten, inga fördjupningar eller hål under skinnet. Mörkröd till brunröd färg, med torrt vitt mögel som inte tränger igenom. Skinnet sluter tätt om fyllningen. |
| --- | --- |

—

Korvskinn: Rent, slätt, utan fläckar, defekter eller oönskad strävhet, inget fett kondensvatten, inga fördjupningar eller hål under skinnet. Mörkröd till brunröd färg, med torrt vitt mögel som inte tränger igenom. Skinnet sluter tätt om fyllningen.

Snittyta: Regelbunden och enhetlig på snittytans insida.

Konsistens: Fast och smidig.

Smak och lukt: Distinkt, angenäm, något salt. En distinkt doft av de kryddor som används och en karakteristisk röksmak, fri från andra smaker och lukter än kryddorna.

”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” får saluföras hel eller skivad, vakuumförpackad, i cellofan eller i förpackningar med skyddad atmosfär.

4.2.   Beskrivning av den produktionsmetod som producenterna ska använda för att framställa den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet, om det är lämpligt, typ av råvaror och egenskaper hos de råvaror eller ingredienser som används samt den metod som används vid beredningen av produkten (artikel 7.2 i denna förordning)

Beskrivning av den produktionsmetod som producenterna ska använda för att framställa den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet, om det är lämpligt, typ av råvaror och egenskaper hos de råvaror eller ingredienser som används samt den metod som används vid beredningen av produkten (artikel 7.2 i denna förordning)

Följande råvaror och tillsatsämnen används för att tillverka ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka”:

Kött per 100 kg råvara (korvsmet):

| — | Nötkött/buffelkött (kylt eller fryst) med en fetthalt på högst 15 %: 60 kg. |
| --- | --- |

—

Nötkött/buffelkött (kylt eller fryst) med en fetthalt på högst 15 %: 60 kg.

| — | Griskött (kylt eller fryst) med en fetthalt på högst 10 %: 20 kg. |
| --- | --- |

—

Griskött (kylt eller fryst) med en fetthalt på högst 10 %: 20 kg.

| — | Griskött (kylt eller fryst) med en fetthalt på högst 50 %: 20 kg. |
| --- | --- |

—

Griskött (kylt eller fryst) med en fetthalt på högst 50 %: 20 kg.

Nöt-/buffelköttet och grisköttet tas från hela slaktkroppen, utom ländryggen och filén, dvs. rent kött.

Kryddor (per 100 kg kött):

| — | Naturlig svart- eller vitpeppar: 300 g. |
| --- | --- |

—

Naturlig svart- eller vitpeppar: 300 g.

| — | Socker: 300 g. |
| --- | --- |

—

Socker: 300 g.

Övrigt:

| — | Salt: 2,3 kg. |
| --- | --- |

—

Salt: 2,3 kg.

| — | Kaliumnitrat (E252): 100 g eller natriumnitrat (E251): 85 g. |
| --- | --- |

—

Kaliumnitrat (E252): 100 g eller natriumnitrat (E251): 85 g.

| — | Antioxidant – Askorbinsyra (E300): 50 g. |
| --- | --- |

—

Antioxidant – Askorbinsyra (E300): 50 g.

Användningen av startkulturer är tillåten med en andel på 20–50 g per 100 kg korvkött.

Dessa kulturer är en optimal kombination av enskilda, utvalda stammar av bakterierna Lactobacillus och Micrococcus, och icke-patogena, koagulasnegativa stammar av Staphylococcus och Pediococcus, i olika proportioner. Startkulturerna påverkar mörnings- och torkningsprocesserna, eftersom de spelar en roll i syrningen och i bildandet av färgen, smaken och doften. De förhindrar också oönskad mikroflora från att utvecklas.

Lactobacillus

Micrococcus

Staphylococcus

Pediococcus

Korvskinn: Naturtarmar (grovtarm från nötkreatur eller blindtarm från får som saltats) eller konsttarmar med en diameter (φ) på 50–80 mm.

Snöre eller klämmor med fästen får användas.

Produktionsmetod

”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” tillverkas av nötkött (buffelkött) och griskött, enligt ovan. Efter att benen och senorna har tagits bort och köttet har sorterats skärs det i bitar för hand eller med hjälp av en maskin. Köttbitarna vägs enligt receptet och korvsmeten bereds sedan enligt någon av de tre följande metoderna:

| — | Malning i köttkvarn och blandning i hackmaskin. |
| --- | --- |

—

Malning i köttkvarn och blandning i hackmaskin.

| — | Malning i köttkvarn och blandning i mixer. |
| --- | --- |

—

Malning i köttkvarn och blandning i mixer.

| — | Malning och blandning i hackmaskin. |
| --- | --- |

—

Malning och blandning i hackmaskin.

I samband med malningen och blandningen tillsätts alla kryddor och allt salt samt startkulturen enligt de kvantiteter som anges i receptet. Den korvsmet som erhålls stoppas mekaniskt i grovtarmar från nötkreatur, blindtarmar från får eller i konsttarmar, som tillsluts i båda ändarna med hjälp av ett snöre eller klämmor. När korvarna har stoppats hängs de upp på ställningar eller stänger av trä eller metall, som placeras i korvvagnar. Produkten får torka och rinna av under två till tre dygn vid en lufttemperatur på mellan 8 °С (när startkultur inte används) och 24 oC (när startkultur används) och en relativ luftfuktighet på mellan 65 % och 90 % innan den förs över till torkrum.

o

När korvarna har torkat och runnit av kallröks de. Denna tekniska process utförs i specialiserade kallrökningsrum vid en rök- och lufttemperatur på 14–25 oС i 2–24 timmar, beroende på rökningsrummen i fabriken, varpå korvarna flyttas för att torkas. De torkas vid en lufttemperatur på högst 17 oС och en relativ fuktighet på högst 85 % i naturliga eller luftkonditionerade rum. Under loppet av torkningen och mörningen genomförs pressning två till tre gånger med hjälp av platta pressar av trä, plast eller metall. Processteknikern avgör genom besiktning om produkten är färdig för pressning. Den första pressningen utförs när det genom beröring går att fastställa att undersidan och ytan har torkat ordentligt och att späcket framträder som små bulor genom skinnet. De efterföljande pressningarna äger rum enligt processteknikerns bedömning. Varje pressning pågår i 12–24 timmar. Olika sorters mekaniska eller hydrauliska pressar används för pressningen. Belastningen från de olika sorters pressarna beror på torrhetsgraden, som processteknikern bedömer. I början av torkningsprocessen är belastningen mindre, och ökar mot slutet av torkningsprocessen. Under pressningen höjer den mekaniska pressningen produktens temperatur en aning. Detta leder till att fukten på ytan kondenseras, varigenom ett vitt täcke av ädelmögel uppträder.

o

o

Processen för tillverkning av ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” tar minst 20 dagar och är färdig när produkten har fått sin karakteristiska struktur och konsistens.

4.3.   Beskrivning av de viktigaste faktorer som visar på produktens traditionella karaktär (artikel 7.2 i denna förordning)

Beskrivning av de viktigaste faktorer som visar på produktens traditionella karaktär (artikel 7.2 i denna förordning)

”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” tillverkas med hjälp av traditionella produktionsmetoder och är kopplad till det bulgariska folkets historia och identitet. Produkten är en av många olika torkade och rökta råa köttprodukter som i årtionden har tillverkats i Bulgarien.

Den hantverksmässiga metoden för tillverkning av ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” användes på 1800-talet och i början av 1900-talet. Produkten tillverkades traditionellt under en viss årstid i naturliga torkrum i bergsområden med lämpliga väderförhållandena, såsom staden Troyan.

Den traditionella produktionsmetoden som kännetecknas av torknings- och rökningsprocessen är skälet till att produkten har blivit en bulgarisk specialitet. Under torkningsprocessen kontrolleras vissa parametrar (temperatur och luftfuktighet). På grund av korvens popularitet och de luftkonditionerade torkrummen där parametrarna för naturlig torkning hålls konstanta har produktionen av ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” spridits till alla områden i landet och blivit industrialiserad, medan kvalitetskännetecknen och receptet för produkten har bevarats oförändrade ända fram till i dag. Mångårig praxis har visat att man genom att använda den traditionella metoden med väletablerade recept och tekniker får en torkad och rökt rå köttprodukt med en särskild form och en unik smak.

”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” har tillverkats sedan mitten av 1800-talet. Den första stora producenten var Ilia Taslakov (1846–1942) från Troyan.

Senare fanns det, enligt International Trade and Industry Almanac från 1909, 58 tillverkare av korvarna pastarma och sujuk och 56 tillverkare av korven lukanka, däribland ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka”, officiellt registrerade i Bulgarien. (Tsachev, H. et al. From the cusp of the 20th century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. s. 66).

International Trade and Industry Almanac

pastarma

sujuk

lukanka

(Tsachev, H. et al. From the cusp of the 20th century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. s. 66)

Sammansättningen av och kvalitetskraven för ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” standardiserades för första gången officiellt 1958 i Bulgariens statliga standard 2589-58 för lukanka-korv. Principerna och standarderna för tekniken bakom denna högkvalitativa produkt har fastställts.

lukanka

Produktionstekniken för ”Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” beskrivs också i publikationen Proizvodstvo i plasment na mesni produkti (Produktion och spridning och köttprodukter) från 1963 och i Sbornik tehnologichni instruktsii za proizvodstvo ma mesni proizvedeniya (Tillverkningsinstruktioner för köttprodukter) från 1980, samt i de tekniska villkoren 34–83 ”Lukanka Troyanska” från det nationella jordbruksförbundet (även kallat Naps), Sofia, 1983, där en liten ändring gjordes av sammansättningen som inte påverkade produktens organoleptiska egenskaper. Framställningsmetoden är än i dag oförändrad.

Proizvodstvo i plasment na mesni produkti

Sbornik tehnologichni instruktsii za proizvodstvo ma mesni proizvedeniya

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---