# Uradni list C 334/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 334 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 651. september 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 334

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 651. september 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2022/C 334/01 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2022 | 1 |
| | PRIPOROČILA |
| 2022/C 334/02 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2022 | 11 |
| 2022/C 334/03 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2022 | 19 |
| 2022/C 334/04 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2022 | 27 |
| 2022/C 334/05 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2022 | 35 |
| 2022/C 334/06 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2022 | 44 |
| 2022/C 334/07 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2022 | 52 |
| 2022/C 334/08 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2022 | 60 |
| 2022/C 334/09 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2022 | 70 |
| 2022/C 334/10 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Francije za leto 2022 | 79 |
| 2022/C 334/11 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2022 | 88 |
| 2022/C 334/12 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2022 | 96 |
| 2022/C 334/13 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2022 | 104 |
| 2022/C 334/14 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Latvije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2022 | 112 |
| 2022/C 334/15 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Litve za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2022 | 120 |
| 2022/C 334/16 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2022 | 128 |
| 2022/C 334/17 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2022 | 136 |
| 2022/C 334/18 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2022 | 146 |
| 2022/C 334/19 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z ekonomskimi politikami Nizozemske in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2022 | 154 |
| 2022/C 334/20 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2022 | 162 |
| 2022/C 334/21 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2022 | 171 |
| 2022/C 334/22 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2022 | 181 |
| 2022/C 334/23 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2022 | 190 |
| 2022/C 334/24 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2022 | 197 |
| 2022/C 334/25 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2022 | 205 |
| 2022/C 334/26 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2022 | 213 |
| 2022/C 334/27 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2022 | 221 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2022/C 334/01

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2022

1

PRIPOROČILA

2022/C 334/02

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2022

11

2022/C 334/03

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2022

19

2022/C 334/04

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2022

27

2022/C 334/05

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2022

35

2022/C 334/06

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2022

44

2022/C 334/07

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2022

52

2022/C 334/08

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2022

60

2022/C 334/09

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2022

70

2022/C 334/10

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Francije za leto 2022

79

2022/C 334/11

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2022

88

2022/C 334/12

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2022

96

2022/C 334/13

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2022

104

2022/C 334/14

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Latvije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2022

112

2022/C 334/15

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Litve za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2022

120

2022/C 334/16

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2022

128

2022/C 334/17

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2022

136

2022/C 334/18

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2022

146

2022/C 334/19

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z ekonomskimi politikami Nizozemske in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2022

154

2022/C 334/20

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2022

162

2022/C 334/21

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2022

171

2022/C 334/22

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2022

181

2022/C 334/23

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2022

190

2022/C 334/24

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2022

197

2022/C 334/25

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2022

205

2022/C 334/26

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2022

213

2022/C 334/27

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2022

221

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2022

(2022/C 334/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Belgije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Belgije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) o programu stabilnosti Belgije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) o programu stabilnosti Belgije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Belgija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Belgijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Belgija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Belgija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Belgijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Belgija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Belgija je 30. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Belgije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Belgija je 30. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Belgije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Belgijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Belgije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Belgiji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Belgije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Belgijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Belgije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Belgiji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Belgije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Belgije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe, pri čemer merilo glede zmanjšanja dolga ni bilo izpolnjeno. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov preučila, ali bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po mnenju Komisije upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Belgije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe, pri čemer merilo glede zmanjšanja dolga ni bilo izpolnjeno. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov preučila, ali bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po mnenju Komisije upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Belgiji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letu 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Priporočil ji je tudi, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Belgije zmanjšal z 9,0 % BDP v letu 2020 na 5,5 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Belgiji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 4,4 % BDP v letu 2020 na 2,9 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Belgija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali izravnani z izravnalnimi ukrepi, in so večinoma vključevali stalna povišanja minimalnih pokojnin in plač v zdravstvenem sektorju. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal s 112,8 % BDP v letu 2020 na 108,2 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Belgiji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letu 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Priporočil ji je tudi, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Belgije zmanjšal z 9,0 % BDP v letu 2020 na 5,5 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Belgiji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 4,4 % BDP v letu 2020 na 2,9 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Belgija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali izravnani z izravnalnimi ukrepi, in so večinoma vključevali stalna povišanja minimalnih pokojnin in plač v zdravstvenem sektorju. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal s 112,8 % BDP v letu 2020 na 108,2 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,0 %, v letu 2023 pa za 1,9 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 2,0 % leta 2022 in 1,6 % leta 2023, zlasti zaradi zgodnejšega presečnega datuma za makroekonomske projekcije, na katerih temelji program stabilnosti za leto 2022, ki je bil pred začetkom ruske agresije proti Ukrajini. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 5,2 % BDP, v letu 2023 pa na 3,6 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica močne rasti gospodarske aktivnosti in odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 (mejno) zmanjšal na 108,0 %, v letu 2023 pa naj bi se povečal na 108,8 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 5,0 % BDP oziroma 4,4 % BDP. V letu 2022 je to v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2022, kljub manj ugodnemu makroekonomskemu scenariju iz pomladanske napovedi Komisije 2022, saj proračunske projekcije iz programa stabilnosti za leto 2022 upoštevajo tehnični popravek, ki odraža proračunski učinek posledic ruske vojne agresije proti Ukrajini samo v letu 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva višji proračunski primanjkljaj sektorja država v letu 2023, predvsem zaradi manj ugodnega makroekonomskega scenarija in ukrepov, ki v zadnjih letih programa stabilnosti za leto 2022 še niso bili določeni. V pomladanski napovedi Komisije 2022 je predviden tudi približno podoben delež dolga sektorja država v BDP v višini 107,5 % BDP v letu 2022, vendar nižji delež v višini 107,6 % v letu 2023, kar odraža nižje povečanje deflatorja BDP v programu stabilnosti za leto 2022. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,4 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Belgije. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,0 %, v letu 2023 pa za 1,9 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 2,0 % leta 2022 in 1,6 % leta 2023, zlasti zaradi zgodnejšega presečnega datuma za makroekonomske projekcije, na katerih temelji program stabilnosti za leto 2022, ki je bil pred začetkom ruske agresije proti Ukrajini. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 5,2 % BDP, v letu 2023 pa na 3,6 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica močne rasti gospodarske aktivnosti in odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 (mejno) zmanjšal na 108,0 %, v letu 2023 pa naj bi se povečal na 108,8 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 5,0 % BDP oziroma 4,4 % BDP. V letu 2022 je to v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2022, kljub manj ugodnemu makroekonomskemu scenariju iz pomladanske napovedi Komisije 2022, saj proračunske projekcije iz programa stabilnosti za leto 2022 upoštevajo tehnični popravek, ki odraža proračunski učinek posledic ruske vojne agresije proti Ukrajini samo v letu 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva višji proračunski primanjkljaj sektorja država v letu 2023, predvsem zaradi manj ugodnega makroekonomskega scenarija in ukrepov, ki v zadnjih letih programa stabilnosti za leto 2022 še niso bili določeni. V pomladanski napovedi Komisije 2022 je predviden tudi približno podoben delež dolga sektorja država v BDP v višini 107,5 % BDP v letu 2022, vendar nižji delež v višini 107,6 % v letu 2023, kar odraža nižje povečanje deflatorja BDP v programu stabilnosti za leto 2022. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,4 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Belgije.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,9 % BDP v letu 2021 na 0,4 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj v letu 2022 vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,5 % BDP v letu 2022 in na 0 % BDP v letu 2023 (12). Ti ukrepi zajemajo predvsem pavšalne transferje gospodinjstvom in znižanja posrednih davkov na porabo energije. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni in zadevajo leto 2022. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti na vseh področjih transferjev gospodinjstvom za podporo porabi energije ter znižanj stopenj DDV za plin in električno energijo ter trošarin na bencin. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letu 2022 in letu 2023 (13), ter višji stroški odhodkov za obrambo (0,1 % BDP v letu 2022). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,9 % BDP v letu 2021 na 0,4 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj v letu 2022 vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,5 % BDP v letu 2022 in na 0 % BDP v letu 2023 (12). Ti ukrepi zajemajo predvsem pavšalne transferje gospodinjstvom in znižanja posrednih davkov na porabo energije. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni in zadevajo leto 2022. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti na vseh področjih transferjev gospodinjstvom za podporo porabi energije ter znižanj stopenj DDV za plin in električno energijo ter trošarin na bencin. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letu 2022 in letu 2023 (13), ter višji stroški odhodkov za obrambo (0,1 % BDP v letu 2022).

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Belgiji priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Belgiji priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Belgije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,4 % BDP (14). Belgija namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost (15). Zato Belgija namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 2,1 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,5 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Poleg tega naj bi k ekspanzivnemu učinku nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov prispevalo tudi povečanje javne porabe zaradi samodejne indeksacije plač in socialnih prejemkov v javnem sektorju ter v manjši meri zaradi večje državne potrošnje blaga in storitev. Glede na napoved Komisije teh ukrepov in dejavnikov višjih odhodkov ne spremljajo popolnoma ustrezni izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Belgije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,4 % BDP (14). Belgija namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost (15). Zato Belgija namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 2,1 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,5 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Poleg tega naj bi k ekspanzivnemu učinku nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov prispevalo tudi povečanje javne porabe zaradi samodejne indeksacije plač in socialnih prejemkov v javnem sektorju ter v manjši meri zaradi večje državne potrošnje blaga in storitev. Glede na napoved Komisije teh ukrepov in dejavnikov višjih odhodkov ne spremljajo popolnoma ustrezni izravnalni ukrepi.

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,0 % BDP (16). Belgija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2022 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 na splošno nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (ki znašajo 0,5 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,0 % BDP (16). Belgija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2022 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 na splošno nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (ki znašajo 0,5 % BDP).

| (19) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 3,4 % BDP v letu 2024 in na 2,7 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2025 padel pod 3 % BDP. Te projekcije temeljijo na makroekonomskem scenariju, pripravljenem pred rusko invazijo na Ukrajino, in predvidevajo ukrepe, ki v zadnjih letih programa stabilnosti za leto 2022 še niso bili določeni, zlasti tako imenovani „prožni proračunski napor“ v višini 0,8 % BDP med letoma 2023 in 2025. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer na 109,7 % leta 2024 in na 110,1 % leta 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 3,4 % BDP v letu 2024 in na 2,7 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2025 padel pod 3 % BDP. Te projekcije temeljijo na makroekonomskem scenariju, pripravljenem pred rusko invazijo na Ukrajino, in predvidevajo ukrepe, ki v zadnjih letih programa stabilnosti za leto 2022 še niso bili določeni, zlasti tako imenovani „prožni proračunski napor“ v višini 0,8 % BDP med letoma 2023 in 2025. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer na 109,7 % leta 2024 in na 110,1 % leta 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka.

| (20) | Ob nespremenjenih politikah se pričakuje, da bo hitro staranje prebivalstva poslabšalo vpliv odhodkov, povezanih s staranjem, na javne finance. V poročilu Komisije o staranju prebivalstva za leto 2021 (18) je napovedano povečanje porabe, povezane s staranjem, za 3,6 odstotne točke do leta 2040 in za 5,4 odstotne točke BDP do leta 2070, predvsem zaradi odhodkov za pokojnine in dolgotrajno oskrbo. Belgija se je v načrtu za okrevanje in odpornost zavezala, da bo izvedla pokojninsko reformo, da bi med drugim izboljšala finančno in socialno vzdržnost sistema ter spodbudila konvergenco med različnimi pokojninskimi shemami. Kar zadeva dolgotrajno oskrbo, je bila Belgija že leta 2019 med največjimi porabnicami v Uniji, njena poraba pa naj bi se do leta 2030 še povečala za 14 %, do leta 2070 pa za 2,2 odstotne točke BDP. Kljub zabeleženim velikim regionalnim razlikam so se začele izvajati reforme za izboljšanje stroškovno učinkovite uporabe različnih zdravstvenih ustanov, zlasti da bi se izognili nepotrebni ali prezgodnji institucionalizaciji, ki zadeva eno od štirih oseb v nastanitvenem sistemu (19), in jo odložili. Kriza zaradi COVID-19 je upočasnila izvajanje načrtovanih ukrepov za prihranke pri stroških. To kaže, da bi lahko še dodatno zmanjšali prekomerno institucionalizacijo, hkrati pa okrepili uporabo kakovostnih storitev oskrbe na domu in odpravili finančne ovire, ki najbolj ranljivim skupinam omejujejo dostop do teh storitev. Hitro in ambiciozno izvajanje reform bi pomagalo pri reševanju vprašanj v zvezi s trajnostjo. |
| --- | --- |

(20)

Ob nespremenjenih politikah se pričakuje, da bo hitro staranje prebivalstva poslabšalo vpliv odhodkov, povezanih s staranjem, na javne finance. V poročilu Komisije o staranju prebivalstva za leto 2021 (18) je napovedano povečanje porabe, povezane s staranjem, za 3,6 odstotne točke do leta 2040 in za 5,4 odstotne točke BDP do leta 2070, predvsem zaradi odhodkov za pokojnine in dolgotrajno oskrbo. Belgija se je v načrtu za okrevanje in odpornost zavezala, da bo izvedla pokojninsko reformo, da bi med drugim izboljšala finančno in socialno vzdržnost sistema ter spodbudila konvergenco med različnimi pokojninskimi shemami. Kar zadeva dolgotrajno oskrbo, je bila Belgija že leta 2019 med največjimi porabnicami v Uniji, njena poraba pa naj bi se do leta 2030 še povečala za 14 %, do leta 2070 pa za 2,2 odstotne točke BDP. Kljub zabeleženim velikim regionalnim razlikam so se začele izvajati reforme za izboljšanje stroškovno učinkovite uporabe različnih zdravstvenih ustanov, zlasti da bi se izognili nepotrebni ali prezgodnji institucionalizaciji, ki zadeva eno od štirih oseb v nastanitvenem sistemu (19), in jo odložili. Kriza zaradi COVID-19 je upočasnila izvajanje načrtovanih ukrepov za prihranke pri stroških. To kaže, da bi lahko še dodatno zmanjšali prekomerno institucionalizacijo, hkrati pa okrepili uporabo kakovostnih storitev oskrbe na domu in odpravili finančne ovire, ki najbolj ranljivim skupinam omejujejo dostop do teh storitev. Hitro in ambiciozno izvajanje reform bi pomagalo pri reševanju vprašanj v zvezi s trajnostjo.

| (21) | Za belgijski davčni sistem je značilna visoka davčna obremenitev dela z razmeroma visokimi davčnimi stopnjami in ozkimi davčnimi razredi. To omejuje dejansko progresivnost davčnega sistema in dodatno slabi udeležbo na trgu dela. Davčna reforma iz leta 2016 je sicer zmanjšala davčno obremenitev dela za osebe z najnižjimi dohodki, vendar je davčni primež v Uniji še naprej najvišji za tiste, ki zaslužijo povprečno plačo. Visoka obdavčitev dela lahko tudi odvrača od udeležbe v vseživljenjskem učenju. Nekateri elementi zasnove sistema nadomestil za brezposelnost lahko tudi ogrozijo spodbude za delo za iskalce zaposlitve in zmanjšajo učinkovitost aktivacijskih politik. Zapletenost socialne podpore in omejene možnosti za združevanje dohodka iz dela in socialnih prejemkov lahko prav tako odvračajo od zaposlovanja, zlasti osebe z nizkim zaslužkom. Davčne osnove se zmanjšujejo zaradi številnih oprostitev, odbitkov in znižanih stopenj (delno zaradi zmanjšanja visokih davčnih stopenj), kar povzroča izgubo učinkovitosti in izkrivljanje. Nekatere značilnosti davčnega sistema prispevajo k izkrivljanju naložbenih odločitev in povzročajo prevelike naložbe v nekatera sredstva. Najemnine za nepremičnine so na primer premalo obdavčene, obresti na stanovanjska posojila za sekundarna prebivališča pa se odbijejo od davkov. Poleg tega davčne spodbude za varčevanje in toga zasnova davčnih pravil, ki se uporabljajo za dolgoročne prihranke in pokojninske sisteme, ustvarjajo ovire za boljšo razporeditev kapitala. Davek na račune vrednostnih papirjev, uveden z zakonom z dne 17. februarja 2021, prav tako odvrača od vlaganja v finančne instrumente. Poleg tega bi bilo mogoče uvesti okoljsko obdavčitev z zmanjšanjem subvencij za fosilna goriva in spodbujanjem naložb v nizkoogljično gospodarstvo. S pregledom trošarin za fosilna goriva, ki se uporabljajo za ogrevanje (npr. plinsko olje in zemeljski plin), ki so nizke v primerjavi z električno energijo, bi se na primer spodbudile naložbe v nizkoogljične rešitve za ogrevanje. Možnosti politike, kot je uvedba cestnih pristojbin za osebna vozila (in tudi za tovornjake), ob hkratnem zagotavljanju zadostne ravni javnega prevoza, bi se lahko uporabile za odpravljanje zastojev (povprečno število ur na leto, porabljenih v prometnih zastojih, je med najvišjimi v Uniji). S tem bi lahko tudi prispevali k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, ki niso vključene v sistem trgovanja z emisijami. Hkratna preusmeritev z dela in razširitev davčne osnove bi lahko izboljšali pravičnost davčnega sistema, spodbudili zaposlovanje ter spodbujali socialne in okoljske cilje. |
| --- | --- |

(21)

Za belgijski davčni sistem je značilna visoka davčna obremenitev dela z razmeroma visokimi davčnimi stopnjami in ozkimi davčnimi razredi. To omejuje dejansko progresivnost davčnega sistema in dodatno slabi udeležbo na trgu dela. Davčna reforma iz leta 2016 je sicer zmanjšala davčno obremenitev dela za osebe z najnižjimi dohodki, vendar je davčni primež v Uniji še naprej najvišji za tiste, ki zaslužijo povprečno plačo. Visoka obdavčitev dela lahko tudi odvrača od udeležbe v vseživljenjskem učenju. Nekateri elementi zasnove sistema nadomestil za brezposelnost lahko tudi ogrozijo spodbude za delo za iskalce zaposlitve in zmanjšajo učinkovitost aktivacijskih politik. Zapletenost socialne podpore in omejene možnosti za združevanje dohodka iz dela in socialnih prejemkov lahko prav tako odvračajo od zaposlovanja, zlasti osebe z nizkim zaslužkom. Davčne osnove se zmanjšujejo zaradi številnih oprostitev, odbitkov in znižanih stopenj (delno zaradi zmanjšanja visokih davčnih stopenj), kar povzroča izgubo učinkovitosti in izkrivljanje. Nekatere značilnosti davčnega sistema prispevajo k izkrivljanju naložbenih odločitev in povzročajo prevelike naložbe v nekatera sredstva. Najemnine za nepremičnine so na primer premalo obdavčene, obresti na stanovanjska posojila za sekundarna prebivališča pa se odbijejo od davkov. Poleg tega davčne spodbude za varčevanje in toga zasnova davčnih pravil, ki se uporabljajo za dolgoročne prihranke in pokojninske sisteme, ustvarjajo ovire za boljšo razporeditev kapitala. Davek na račune vrednostnih papirjev, uveden z zakonom z dne 17. februarja 2021, prav tako odvrača od vlaganja v finančne instrumente. Poleg tega bi bilo mogoče uvesti okoljsko obdavčitev z zmanjšanjem subvencij za fosilna goriva in spodbujanjem naložb v nizkoogljično gospodarstvo. S pregledom trošarin za fosilna goriva, ki se uporabljajo za ogrevanje (npr. plinsko olje in zemeljski plin), ki so nizke v primerjavi z električno energijo, bi se na primer spodbudile naložbe v nizkoogljične rešitve za ogrevanje. Možnosti politike, kot je uvedba cestnih pristojbin za osebna vozila (in tudi za tovornjake), ob hkratnem zagotavljanju zadostne ravni javnega prevoza, bi se lahko uporabile za odpravljanje zastojev (povprečno število ur na leto, porabljenih v prometnih zastojih, je med najvišjimi v Uniji). S tem bi lahko tudi prispevali k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, ki niso vključene v sistem trgovanja z emisijami. Hkratna preusmeritev z dela in razširitev davčne osnove bi lahko izboljšali pravičnost davčnega sistema, spodbudili zaposlovanje ter spodbujali socialne in okoljske cilje.

| (22) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Belgijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Pričakuje se zlasti, da bo načrt za okrevanje in odpornost Belgije pomagal obravnavati pomemben del izzivov, opredeljenih v zadevnih specifičnih priporočilih za države. Načrt za okrevanje in odpornost Belgije v cikle proračunskega načrtovanja na vseh ravneh upravljanja vključuje sistematično vključevanje pregledov porabe, s čimer želi izboljšati kakovost in učinkovitost javne porabe. Glede na vse večje javne odhodke za pokojnine načrt vključuje pokojninsko reformo, katere cilj je med drugim izboljšati finančno in socialno vzdržnost pokojninskega sistema. Načrt za okrevanje in odpornost Belgije vključuje tudi več ukrepov za reševanje izzivov na trgu dela ter krepitev vključevanja ranljivih skupin, kot so osebe z migrantskim ozadjem, ženske, mladi, invalidi in osebe, ki jim grozi digitalna izključenost, v družbo in na trg dela. V skladu z načrtom za okrevanje in odpornost bo Belgija zagotovila uvedbo omrežja 5G. Načrt za okrevanje in odpornost Belgije vsebuje tudi reformo sheme davka na službene avtomobile, katere cilj je popolna elektrifikacija voznih parkov službenih vozil. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Belgijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Pričakuje se zlasti, da bo načrt za okrevanje in odpornost Belgije pomagal obravnavati pomemben del izzivov, opredeljenih v zadevnih specifičnih priporočilih za države. Načrt za okrevanje in odpornost Belgije v cikle proračunskega načrtovanja na vseh ravneh upravljanja vključuje sistematično vključevanje pregledov porabe, s čimer želi izboljšati kakovost in učinkovitost javne porabe. Glede na vse večje javne odhodke za pokojnine načrt vključuje pokojninsko reformo, katere cilj je med drugim izboljšati finančno in socialno vzdržnost pokojninskega sistema. Načrt za okrevanje in odpornost Belgije vključuje tudi več ukrepov za reševanje izzivov na trgu dela ter krepitev vključevanja ranljivih skupin, kot so osebe z migrantskim ozadjem, ženske, mladi, invalidi in osebe, ki jim grozi digitalna izključenost, v družbo in na trg dela. V skladu z načrtom za okrevanje in odpornost bo Belgija zagotovila uvedbo omrežja 5G. Načrt za okrevanje in odpornost Belgije vsebuje tudi reformo sheme davka na službene avtomobile, katere cilj je popolna elektrifikacija voznih parkov službenih vozil.

| (23) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Belgije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Belgiji, predstavljajo 49,6 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 26,6 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Belgiji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(23)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Belgije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Belgiji, predstavljajo 49,6 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 26,6 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Belgiji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (24) | Belgija še ni predložila partnerskega sporazuma iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (20) ali drugih programov kohezijske politike iz navedene uredbe. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Belgija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(24)

Belgija še ni predložila partnerskega sporazuma iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (20) ali drugih programov kohezijske politike iz navedene uredbe. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Belgija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (25) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost, se Belgija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s trgom dela in izobraževalnim sistemom. Rekordno visoka stopnja prostih delovnih mest v Belgiji kaže, da delodajalci vse težje zaposlijo delavce z ustreznimi znanji in spretnostmi. Pomanjkanje delovne sile zadeva vse ravni znanj in spretnosti ter je še vedno prisotno v različnih sektorjih, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, izobraževanjem, sektorjem oskrbe in gradbeništvom. Zlasti je premalo diplomantov s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, tako med diplomanti višjega sekundarnega izobraževanja iz poklicnih programov kot med diplomanti s terciarno izobrazbo. Neskladja v znanjih in spretnostih je mogoče pojasniti tudi z nizko udeležbo v izobraževanju odraslih, zlasti nizko izobraženih oseb, ki bi jim tako izpopolnjevanje lahko omogočilo boljše zaposlitvene možnosti. V okviru načrta za okrevanje in odpornost se bodo za zaposlene oblikovali individualni izobraževalni računi in individualne pravice do izobraževanja. Vendar je delež odhodkov za aktivne politike trga dela, namenjene usposabljanju, omejen in le majhen delež iskalcev zaposlitve se udeleži usposabljanja v zvezi z delom, za katerega primanjkuje delovne sile, čeprav se njihov delež povečuje. Odpravljanje pomanjkanja delovne sile ter neskladij v znanju in spretnostih je ključni vzvod za uvajanje digitalne preobrazbe in omogočanje zelenega prehoda, pa tudi za doseganje krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja ter znanj in spretnosti do leta 2030. |
| --- | --- |

(25)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost, se Belgija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s trgom dela in izobraževalnim sistemom. Rekordno visoka stopnja prostih delovnih mest v Belgiji kaže, da delodajalci vse težje zaposlijo delavce z ustreznimi znanji in spretnostmi. Pomanjkanje delovne sile zadeva vse ravni znanj in spretnosti ter je še vedno prisotno v različnih sektorjih, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, izobraževanjem, sektorjem oskrbe in gradbeništvom. Zlasti je premalo diplomantov s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, tako med diplomanti višjega sekundarnega izobraževanja iz poklicnih programov kot med diplomanti s terciarno izobrazbo. Neskladja v znanjih in spretnostih je mogoče pojasniti tudi z nizko udeležbo v izobraževanju odraslih, zlasti nizko izobraženih oseb, ki bi jim tako izpopolnjevanje lahko omogočilo boljše zaposlitvene možnosti. V okviru načrta za okrevanje in odpornost se bodo za zaposlene oblikovali individualni izobraževalni računi in individualne pravice do izobraževanja. Vendar je delež odhodkov za aktivne politike trga dela, namenjene usposabljanju, omejen in le majhen delež iskalcev zaposlitve se udeleži usposabljanja v zvezi z delom, za katerega primanjkuje delovne sile, čeprav se njihov delež povečuje. Odpravljanje pomanjkanja delovne sile ter neskladij v znanju in spretnostih je ključni vzvod za uvajanje digitalne preobrazbe in omogočanje zelenega prehoda, pa tudi za doseganje krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja ter znanj in spretnosti do leta 2030.

| (26) | V zvezi s pomanjkanjem delovne sile ter neskladji v znanjih in spretnostih obstajajo pomisleki zlasti glede uspešnosti in vključevalnosti izobraževalnega sistema, tudi zaradi visoke javne porabe za izobraževanje (21). Vrzel v rezultatih izobraževanja je tesno povezana s socialno-ekonomskim in migrantskim ozadjem učencev ter je med največjimi v Uniji, kar povzroča neenakosti v izobraževanju. Več kot eden od treh invalidnih mladih odraslih ne zaključi srednješolskega izobraževanja. Poleg tega se je leta 2019 v Belgiji le 6,2 % študentov udeležilo učenja na delovnem mestu, kar je precej pod povprečjem Unije (29 %). Povečanje ustreznosti sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja za trg dela je zlasti upravičeno v francoski skupnosti, saj le trije od 10 najbolj priljubljenih programov višjega sekundarnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja pripravljajo na poklice, za katere primanjkuje delovne sile. Na splošno je v Belgiji še naprej skrb vzbujajoče dojemanje privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja kot poti k odličnosti, kar se kaže v velikem deležu prebivalstva z negativnim mnenjem o poklicnem izobraževanju in usposabljanju. Krepitev učiteljskega poklica bi pomagala zadržati učitelje in zmanjšati vedno večje pomanjkanje kvalificiranih učiteljev. To predstavlja poseben izziv za prikrajšane šole, saj obstaja tveganje, da bi se obstoječe neenakosti v izobraževalnem sistemu še povečale. Kljub že sprejetim ukrepom bi se privlačnost učiteljskega poklica okrepila z zagotavljanjem boljšega začetnega izobraževanja in stalnega strokovnega razvoja ter z razvojem prožnejših in privlačnejših poklicnih poti. |
| --- | --- |

(26)

V zvezi s pomanjkanjem delovne sile ter neskladji v znanjih in spretnostih obstajajo pomisleki zlasti glede uspešnosti in vključevalnosti izobraževalnega sistema, tudi zaradi visoke javne porabe za izobraževanje (21). Vrzel v rezultatih izobraževanja je tesno povezana s socialno-ekonomskim in migrantskim ozadjem učencev ter je med največjimi v Uniji, kar povzroča neenakosti v izobraževanju. Več kot eden od treh invalidnih mladih odraslih ne zaključi srednješolskega izobraževanja. Poleg tega se je leta 2019 v Belgiji le 6,2 % študentov udeležilo učenja na delovnem mestu, kar je precej pod povprečjem Unije (29 %). Povečanje ustreznosti sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja za trg dela je zlasti upravičeno v francoski skupnosti, saj le trije od 10 najbolj priljubljenih programov višjega sekundarnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja pripravljajo na poklice, za katere primanjkuje delovne sile. Na splošno je v Belgiji še naprej skrb vzbujajoče dojemanje privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja kot poti k odličnosti, kar se kaže v velikem deležu prebivalstva z negativnim mnenjem o poklicnem izobraževanju in usposabljanju. Krepitev učiteljskega poklica bi pomagala zadržati učitelje in zmanjšati vedno večje pomanjkanje kvalificiranih učiteljev. To predstavlja poseben izziv za prikrajšane šole, saj obstaja tveganje, da bi se obstoječe neenakosti v izobraževalnem sistemu še povečale. Kljub že sprejetim ukrepom bi se privlačnost učiteljskega poklica okrepila z zagotavljanjem boljšega začetnega izobraževanja in stalnega strokovnega razvoja ter z razvojem prožnejših in privlačnejših poklicnih poti.

| (27) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(27)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (28) | Približno 70 % bruto domače porabe energije v Belgiji zajema uvoz fosilnih goriv. Po podatkih za leto 2020 je odvisnost od uvoza fosilnih goriv iz Rusije pri surovi nafti 30-odstotna (delež celotnega uvoza), kar je višje od povprečja EU27 (26 %), sorazmerno nižja pa je pri zemeljskem plinu (7 % v primerjavi s 44 % za Unijo) in premogu (39 % v primerjavi s 54 %) (22). Deleža nafte (39 % bruto domače porabe) in zemeljskega plina (30 %) v mešanici energetskih virov sta nad povprečjem Unije, ki znaša 33 % oziroma 24 %, medtem ko je delež premoga (5 %) nižji glede na povprečje Unije (11 %). Delež jedrske energije v mešanici energetskih virov znaša 16 % bruto domače porabe. Energija iz obnovljivih virov je leta 2020 predstavljala le 13 % končne porabe energije. Belgija bo morala sprejeti pomembne dodatne ukrepe za pospešitev razvoja obnovljivih virov energije, da bi do leta 2050 dosegla napredek pri doseganju podnebne nevtralnosti in zmanjšala svojo odvisnost od uvoženih fosilnih goriv. Razvoj projektov vetrne energije na kopnem in s tem povezano širitev električnega omrežja pa močno ovirajo dolge zamude pri izdajanju gradbenih dovoljenj, zlasti zaradi številnih, ponavljajočih se in dolgotrajnih pritožbenih postopkov. Uskladitev med vsemi ravnmi upravljanja (zveznimi, regionalnimi in lokalnimi) glede potrebnih ciljev in strategije za doseganje belgijskih ciljev glede obnovljivih virov energije bi zagotovila jasnejši okvir za vlagatelje in zmanjšala število pritožb ter pospešila uvajanje obnovljivih virov energije in s tem povezano krepitev omrežja. Poleg tega bi se lahko izdajanje dovoljenj olajšalo z okrepitvijo zmogljivosti pritožbenih organov in sprejetjem nadaljnjih ukrepov za skrajšanje trajanja pritožbenih postopkov in verjetnosti zaporednih pritožb, s sproščanjem omejitev v okolici letališč, radarjev in vojaških območij ter s posodobitvijo zahtev glede najmanjše razdalje (za vetrne turbine). Uvedba prostorskega načrtovanja, ki upošteva potencial območij glede virov, in večja udeležba občin v projektih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov bi lahko povečali sprejemljivost med lokalnimi prebivalci.
  Potencial strešne sončne energije (za majhne in velike naprave) bi bilo mogoče bolje izkoristiti s sprejetjem okvirnih pogojev, ki so predvidljivi in zadostni za spodbujanje samoporabe, delitve energije in prilagajanja odjema. Za prilagoditev na povečano raven spremenljivih virov energije v elektroenergetskem omrežju bi bilo treba omrežje okrepiti in narediti pametnejše. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. |
| --- | --- |

(28)

Približno 70 % bruto domače porabe energije v Belgiji zajema uvoz fosilnih goriv. Po podatkih za leto 2020 je odvisnost od uvoza fosilnih goriv iz Rusije pri surovi nafti 30-odstotna (delež celotnega uvoza), kar je višje od povprečja EU27 (26 %), sorazmerno nižja pa je pri zemeljskem plinu (7 % v primerjavi s 44 % za Unijo) in premogu (39 % v primerjavi s 54 %) (22). Deleža nafte (39 % bruto domače porabe) in zemeljskega plina (30 %) v mešanici energetskih virov sta nad povprečjem Unije, ki znaša 33 % oziroma 24 %, medtem ko je delež premoga (5 %) nižji glede na povprečje Unije (11 %). Delež jedrske energije v mešanici energetskih virov znaša 16 % bruto domače porabe. Energija iz obnovljivih virov je leta 2020 predstavljala le 13 % končne porabe energije. Belgija bo morala sprejeti pomembne dodatne ukrepe za pospešitev razvoja obnovljivih virov energije, da bi do leta 2050 dosegla napredek pri doseganju podnebne nevtralnosti in zmanjšala svojo odvisnost od uvoženih fosilnih goriv. Razvoj projektov vetrne energije na kopnem in s tem povezano širitev električnega omrežja pa močno ovirajo dolge zamude pri izdajanju gradbenih dovoljenj, zlasti zaradi številnih, ponavljajočih se in dolgotrajnih pritožbenih postopkov. Uskladitev med vsemi ravnmi upravljanja (zveznimi, regionalnimi in lokalnimi) glede potrebnih ciljev in strategije za doseganje belgijskih ciljev glede obnovljivih virov energije bi zagotovila jasnejši okvir za vlagatelje in zmanjšala število pritožb ter pospešila uvajanje obnovljivih virov energije in s tem povezano krepitev omrežja. Poleg tega bi se lahko izdajanje dovoljenj olajšalo z okrepitvijo zmogljivosti pritožbenih organov in sprejetjem nadaljnjih ukrepov za skrajšanje trajanja pritožbenih postopkov in verjetnosti zaporednih pritožb, s sproščanjem omejitev v okolici letališč, radarjev in vojaških območij ter s posodobitvijo zahtev glede najmanjše razdalje (za vetrne turbine). Uvedba prostorskega načrtovanja, ki upošteva potencial območij glede virov, in večja udeležba občin v projektih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov bi lahko povečali sprejemljivost med lokalnimi prebivalci.

Potencial strešne sončne energije (za majhne in velike naprave) bi bilo mogoče bolje izkoristiti s sprejetjem okvirnih pogojev, ki so predvidljivi in zadostni za spodbujanje samoporabe, delitve energije in prilagajanja odjema. Za prilagoditev na povečano raven spremenljivih virov energije v elektroenergetskem omrežju bi bilo treba omrežje okrepiti in narediti pametnejše. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost.

| (29) | Dodatna sredstva za nadaljnje povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje porabe energije, emisij in odvisnosti od fosilnih goriv vključujejo naložbe v vodikovo vrednostno verigo, energijsko prenovo in razogljičenje stavb. To pomeni, da se subvencije preusmerijo v nizkoogljične vire ogrevanja in da se uvedejo ali pospešijo regionalne prepovedi nameščanja kotlov na nafto ali plinskih kotlov v novih stavbah. Zamenjava goriva bo enostavnejša, če se bo zmanjšala poraba energije ter če se bodo izboljšave energijske učinkovitosti (s spodbujanjem temeljitejše prenove) pospešile in se izvedle vzporedno z zamenjavo goriva. Da bi se Belgija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. V prometu velik delež zasebne uporabe osebnih avtomobilov predstavlja velik del porabe nafte v Belgiji. Spodbujanje „mehke mobilnosti“ (na primer kolesarjenja, skupne mobilnosti) in uporabe javnega prevoza, vključno z izboljšanimi storitvami javnega prevoza, bi pripomoglo k zmanjšanju zasebne uporabe avtomobilov in s tem povezane porabe nafte. |
| --- | --- |

(29)

Dodatna sredstva za nadaljnje povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje porabe energije, emisij in odvisnosti od fosilnih goriv vključujejo naložbe v vodikovo vrednostno verigo, energijsko prenovo in razogljičenje stavb. To pomeni, da se subvencije preusmerijo v nizkoogljične vire ogrevanja in da se uvedejo ali pospešijo regionalne prepovedi nameščanja kotlov na nafto ali plinskih kotlov v novih stavbah. Zamenjava goriva bo enostavnejša, če se bo zmanjšala poraba energije ter če se bodo izboljšave energijske učinkovitosti (s spodbujanjem temeljitejše prenove) pospešile in se izvedle vzporedno z zamenjavo goriva. Da bi se Belgija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. V prometu velik delež zasebne uporabe osebnih avtomobilov predstavlja velik del porabe nafte v Belgiji. Spodbujanje „mehke mobilnosti“ (na primer kolesarjenja, skupne mobilnosti) in uporabe javnega prevoza, vključno z izboljšanimi storitvami javnega prevoza, bi pripomoglo k zmanjšanju zasebne uporabe avtomobilov in s tem povezane porabe nafte.

| (30) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Belgija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Belgija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (23), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(30)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Belgija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Belgija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (23), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (31) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (24) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(31)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (24) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (32) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Belgijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 – |
| --- | --- |

(32)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Belgijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 –

PRIPOROČA, da Belgija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si v obdobju po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, zagotavljanju verodostojnega in postopnega zmanjševanja dolga ter zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ s postopno konsolidacijo, naložbami in reformami; prednostno obravnava reforme za izboljšanje fiskalne vzdržnosti dolgotrajne oskrbe, vključno s spodbujanjem stroškovno učinkovite uporabe različnih ustanov za oskrbo; reformira davčne sisteme in sisteme socialnih prejemkov, da bi zmanjšala dejavnike, ki odvračajo od dela, in sicer s prenosom davčnega bremena z dela ter s poenostavitvijo davčnega sistema in sistema socialnih prejemkov; zmanjša davčne odhodke in zagotovi, da bo davčni sistem bolj nevtralen za naložbe;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; predloži programske dokumente kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se zaključijo pogajanja s Komisijo, in nato začne njihovo izvajanje;

3.

obravnava pomanjkanje delovne sile ter neskladja v znanjih in spretnostih, zlasti z izboljšanjem uspešnosti in vključevalnosti sistema izobraževanja in usposabljanja, izboljšanjem kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja in njegove ustreznosti za potrebe trga dela ter razvojem prožnejših in privlačnejših poklicnih poti in usposabljanja za učitelje;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospešitvijo izboljšanja energijske učinkovitosti in zmanjšanjem uporabe fosilnih goriv v stavbah, spodbujanjem uporabe javnega prevoza in oskrbe z njim ter „mehke mobilnosti“ ter pospešitvijo uporabe obnovljivih virov energije in povezane omrežne infrastrukture z nadaljnjo racionalizacijo postopkov izdaje dovoljenj, vključno s skrajšanjem pritožbenih postopkov in sprejetjem okvirnih pogojev za spodbujanje naložb v obrate za sončno energijo.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 1).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10161/21 INIT; ST 10161/21 ADD 1.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 1).

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

15

(16)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

17

(18)  Evropska komisija (2021), The 2021 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the EU Member States (2019-2070) (Poročilo o staranju prebivalstva za leto 2021: ekonomske in proračunske projekcije za države članice EU (2019–2070)), Institutional Paper 148.

18

(19)  Devos C, Cordon A, Lefèvre M, Obyn C, Renard F, Bouckaert N, Gerkens S, Maertens de Noordhout C, Devleesschauwer B, Haelterman M, Léonard C, Meeus P (2019), Performance du système de santé belge – Rapport 2019 – Synthèse. Health Services Research (HSR). Bruxelles: Centre Fédéral d’Expertise des Soins de Santé (KCE). KCE Reports 313B. D/2019/10.273/33.

19

(20)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

20

(21)  OECD – Rezultati PISA 2018, zvezek 1.

21

(22)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Povprečje celotnega uvoza v EU-27 temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Za Belgijo celotni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih proizvodov.

22

(23)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

23

(24)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

24

---

PRIPOROČILA

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/11

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2022

(2022/C 334/02)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Bolgarije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Bolgarije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Za Bolgarijo je na voljo izredna podpora, ki se zagotavlja v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Za Bolgarijo je na voljo izredna podpora, ki se zagotavlja v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Bolgarija je 15. oktobra 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 4. maja 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Bolgarijo (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Bolgarija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Bolgarija je 15. oktobra 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 4. maja 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Bolgarijo (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Bolgarija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Bolgarija je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in konvergenčni program za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 8 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Bolgarija je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in konvergenčni program za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 8 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Bolgarijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Bolgarije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter ocenila njen načrt za okrevanje in odpornost glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Bolgarije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Bolgarijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Bolgarije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter ocenila njen načrt za okrevanje in odpornost glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Bolgarije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Bolgarije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Bolgarije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Bolgariji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Bolgariji priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Bolgarije zmanjšal s 4,0 % BDP v letu 2020 na 4,1 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Bolgariji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se povečali z 2,9 % BDP v letu 2020 na 4,3 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Bolgarija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država povečal s 24,7 % BDP v letu 2020 na 25,1 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Bolgariji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Bolgariji priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Bolgarije zmanjšal s 4,0 % BDP v letu 2020 na 4,1 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Bolgariji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se povečali z 2,9 % BDP v letu 2020 na 4,3 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Bolgarija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država povečal s 24,7 % BDP v letu 2020 na 25,1 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je za leto 2022 ugoden, zatem pa realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 2,6 %, v letu 2023 pa za 2,8 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 2,1 % leta 2022 in višja realna rast BDP v višini 3,1 % leta 2023, predvsem zaradi različnih projekcij rasti zaposlovanja in naložb. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 povečal na 5,3 % BDP in nato v letu 2023 padel na 2,9 %. Povečanje primanjkljaja v letu 2022, ki ga je ublažila postopna odprava nekaterih nujnih ukrepov zaradi COVID, je predvsem posledica strmega povečanja vmesne potrošnje, ukrepov za podporo podjetjem in energetskih ukrepov ter sprememb pokojninskega sistema. Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 25,5 %, v letu 2023 pa na 27,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,7 % BDP oziroma 2,4 % BDP. To je precej nižje od primanjkljaja za leto 2022, napovedanega v konvergenčnem programu za leto 2022, predvsem zaradi različnih makroekonomskih projekcij, nižje rasti vmesne potrošnje ter višjih prihodkov iz davkov na proizvodnjo in uvoz v letu 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 25,3 % BDP v letu 2022 in 25,6 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica nižjih primanjkljajev v obeh letih in višje napovedane gospodarske rasti v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,8 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Bolgarije. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je za leto 2022 ugoden, zatem pa realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 2,6 %, v letu 2023 pa za 2,8 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 2,1 % leta 2022 in višja realna rast BDP v višini 3,1 % leta 2023, predvsem zaradi različnih projekcij rasti zaposlovanja in naložb. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 povečal na 5,3 % BDP in nato v letu 2023 padel na 2,9 %. Povečanje primanjkljaja v letu 2022, ki ga je ublažila postopna odprava nekaterih nujnih ukrepov zaradi COVID, je predvsem posledica strmega povečanja vmesne potrošnje, ukrepov za podporo podjetjem in energetskih ukrepov ter sprememb pokojninskega sistema. Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 25,5 %, v letu 2023 pa na 27,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,7 % BDP oziroma 2,4 % BDP. To je precej nižje od primanjkljaja za leto 2022, napovedanega v konvergenčnem programu za leto 2022, predvsem zaradi različnih makroekonomskih projekcij, nižje rasti vmesne potrošnje ter višjih prihodkov iz davkov na proizvodnjo in uvoz v letu 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 25,3 % BDP v letu 2022 in 25,6 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica nižjih primanjkljajev v obeh letih in višje napovedane gospodarske rasti v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,8 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Bolgarije.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 4,3 % BDP v letu 2021 na 1,8 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,9 % BDP v letu 2022 in 0,0 % BDP v letu 2023 (11). Ti ukrepi zajemajo predvsem podporne programe za javne storitve, industrijske končne uporabnike električne energije in gospodinjske odjemalce plina. Večina teh ukrepov je po napovedih začasnih. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti moratorij na cene energije za gospodinjstva. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % BDP v letu 2023 (12). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 4,3 % BDP v letu 2021 na 1,8 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,9 % BDP v letu 2022 in 0,0 % BDP v letu 2023 (11). Ti ukrepi zajemajo predvsem podporne programe za javne storitve, industrijske končne uporabnike električne energije in gospodinjske odjemalce plina. Večina teh ukrepov je po napovedih začasnih. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti moratorij na cene energije za gospodinjstva. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % BDP v letu 2023 (12).

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Bolgariji priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Svet je Bolgariji priporočil tudi, naj obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Bolgariji priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Svet je Bolgariji priporočil tudi, naj obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz konvergenčnega programa Bolgarije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 3,4 % BDP, kot je priporočil Svet (13). Bolgarija namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 1,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,1 odstotne točke BDP (14). Zato namerava Bolgarija ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,4 odstotne točke. Ta znatni ekspanzivni učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,2 odstotne točke BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 odstotne točke BDP), medtem ko bi naj spremembe pokojninskega sistema (0,6 % BDP) in zvišanje plač (0,3 % BDP) prav tako prispevale k rasti neto tekočih odhodkov. Zato Bolgarija na podlagi sedanjih ocen Komisije ne obvladuje dovolj rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022. |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz konvergenčnega programa Bolgarije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 3,4 % BDP, kot je priporočil Svet (13). Bolgarija namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 1,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,1 odstotne točke BDP (14). Zato namerava Bolgarija ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,4 odstotne točke. Ta znatni ekspanzivni učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,2 odstotne točke BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 odstotne točke BDP), medtem ko bi naj spremembe pokojninskega sistema (0,6 % BDP) in zvišanje plač (0,3 % BDP) prav tako prispevale k rasti neto tekočih odhodkov. Zato Bolgarija na podlagi sedanjih ocen Komisije ne obvladuje dovolj rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022.

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala – 1,3 % BDP (15). Bolgarija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,7 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke (16). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,9 % BDP), medtem ko naj bi višji socialni transferji in rast plač prispevali k rasti neto tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala – 1,3 % BDP (15). Bolgarija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,7 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke (16). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,9 % BDP), medtem ko naj bi višji socialni transferji in rast plač prispevali k rasti neto tekočih odhodkov.

| (19) | V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,8 % BDP v letu 2024 in na 2,4 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se torej načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo povečanje prihodkov iz neposrednih davkov in prispevkov za socialno varnost zaradi višjih dohodkov gospodinjstev in višjih kapitalskih transferjev zaradi mehanizma za okrevanje in odpornost. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer naj bi se v letu 2024 povečal na 29,1 %, leta 2025 pa na 30,4 %. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje velika. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,8 % BDP v letu 2024 in na 2,4 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se torej načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo povečanje prihodkov iz neposrednih davkov in prispevkov za socialno varnost zaradi višjih dohodkov gospodinjstev in višjih kapitalskih transferjev zaradi mehanizma za okrevanje in odpornost. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer naj bi se v letu 2024 povečal na 29,1 %, leta 2025 pa na 30,4 %. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje velika.

| (20) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in naj bi se izvedle z okvirnim načrtom za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Bolgarijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost zlasti obravnava specifična priporočila za državo na socialnem področju z ukrepi za izboljšanje socialne vključenosti, ki naj bi izboljšali ustreznost sheme minimalnega dohodka ter pokritost z njo, ter ukrepi za napredek pri povezovanju zavodov za zaposlovanje in socialnih služb. Drugi ukrepi, ki obravnavajo specifična priporočila za državo, se osredotočajo na pridobivanje znanj in spretnosti, zlasti digitalnih, izboljšanje ustreznosti sistemov izobraževanja in vseživljenjskega učenja za potrebe trga dela ter razširitev ponudbe zdravstvenih storitev po vsej Bolgariji. Ti ukrepi lahko prispevajo k doseganju ciljev in nadaljnjemu napredku v zvezi z evropskim stebrom socialnih pravic in njegovim akcijskim načrtom do leta 2030. Poleg tega načrt za okrevanje in odpornost obravnava specifična priporočila za državo z razogljičevanjem energetskega sektorja, povečanjem splošne energijske učinkovitosti in izvajanjem ukrepov za trajnostni promet ter digitalno infrastrukturo in storitve. Poleg tega načrt vsebuje daljnosežne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javne uprave in pravosodnega sistema, preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, izboljšanje poslovnega okolja, spodbujanje naložb ter izboljšanje sistema raziskav in inovacij. To bo prispevalo tudi k podpori Bolgariji pri obravnavanju pomislekov in pripomb v okviru mehanizma pravne države. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in naj bi se izvedle z okvirnim načrtom za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Bolgarijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost zlasti obravnava specifična priporočila za državo na socialnem področju z ukrepi za izboljšanje socialne vključenosti, ki naj bi izboljšali ustreznost sheme minimalnega dohodka ter pokritost z njo, ter ukrepi za napredek pri povezovanju zavodov za zaposlovanje in socialnih služb. Drugi ukrepi, ki obravnavajo specifična priporočila za državo, se osredotočajo na pridobivanje znanj in spretnosti, zlasti digitalnih, izboljšanje ustreznosti sistemov izobraževanja in vseživljenjskega učenja za potrebe trga dela ter razširitev ponudbe zdravstvenih storitev po vsej Bolgariji. Ti ukrepi lahko prispevajo k doseganju ciljev in nadaljnjemu napredku v zvezi z evropskim stebrom socialnih pravic in njegovim akcijskim načrtom do leta 2030. Poleg tega načrt za okrevanje in odpornost obravnava specifična priporočila za državo z razogljičevanjem energetskega sektorja, povečanjem splošne energijske učinkovitosti in izvajanjem ukrepov za trajnostni promet ter digitalno infrastrukturo in storitve. Poleg tega načrt vsebuje daljnosežne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javne uprave in pravosodnega sistema, preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, izboljšanje poslovnega okolja, spodbujanje naložb ter izboljšanje sistema raziskav in inovacij. To bo prispevalo tudi k podpori Bolgariji pri obravnavanju pomislekov in pripomb v okviru mehanizma pravne države.

| (21) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Bolgarije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Bolgariji, predstavljajo 58,9 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 25,8 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Bolgariji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Hkrati bodo nadaljnja prizadevanja, da bi v celoti izkoristili javne službe za zaposlovanje in zagotovili celovito podporo za zaposlovanje in socialno podporo, pomagala ublažiti učinek napovedanih demografskih sprememb ter podprla pravičen zeleni in digitalni prehod. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(21)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Bolgarije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Bolgariji, predstavljajo 58,9 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 25,8 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Bolgariji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Hkrati bodo nadaljnja prizadevanja, da bi v celoti izkoristili javne službe za zaposlovanje in zagotovili celovito podporo za zaposlovanje in socialno podporo, pomagala ublažiti učinek napovedanih demografskih sprememb ter podprla pravičen zeleni in digitalni prehod. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (22) | Bolgarija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (17) predložila 11. maja 2022, drugih programov kohezijske politike iz navedene uredbe pa še ni predložila. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Bolgarija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(22)

Bolgarija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (17) predložila 11. maja 2022, drugih programov kohezijske politike iz navedene uredbe pa še ni predložila. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Bolgarija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (23) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. V razmerah energetske krize so Komisija in države članice v skladu s pooblastilom Evropskega sveta iz marca 2022 vzpostavile energetsko platformo EU za prostovoljni skupni nakup plina, utekočinjenega zemeljskega plina in vodika. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(23)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. V razmerah energetske krize so Komisija in države članice v skladu s pooblastilom Evropskega sveta iz marca 2022 vzpostavile energetsko platformo EU za prostovoljni skupni nakup plina, utekočinjenega zemeljskega plina in vodika. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (24) | Bolgarija ima najbolj ogljično intenzivno gospodarstvo v Uniji, saj je intenzivnost toplogrednih plinov več kot štirikrat višja od povprečja Unije. Sedanji delež fosilnih goriv v mešanici energijskih virov Bolgarije znaša 61,5 %, delež jedrske energije znaša 24 %, delež obnovljivih virov energije pa 14,5 % (kar je manj od povprečnega deleža obnovljivih virov v Uniji, ki znaša 19 %). Država je bila do aprila 2022 glede zemeljskega plina močno odvisna od Rusije (18). Leta 2020 je bilo 75 % zemeljskega plina uvoženega iz Rusije, kar je nad povprečjem Unije, ki znaša 43,2 %. Vendar je bil delež zemeljskega plina v mešanici energijskih virov le 13,9 %, kar je manj od povprečja Unije, ki znaša 24,4 %. Industrija ostaja največji porabnik plina s 40-odstotnim deležem, vključno z neenergetskimi nameni, medtem ko se je delež sektorja proizvodnje električne energije zmanjšal s 30 % v letu 2010 na 25 % leta 2019. Daljinsko ogrevanje temelji na zemeljskem plinu z malo možnostmi za izboljšave, saj sistemov daljinskega ogrevanja ni mogoče nadomestiti z alternativnimi viri. V načrtu za okrevanje in odpornost je preučen potencial geotermalne energije za ogrevanje, lahko pa bi predvideli dodatne naložbe v podporo namestitvi velikih toplotnih črpalk. Za proizvodnjo električne energije iz premoga se v celoti uporablja lignit iz domačih virov, Bolgarija pa uvaža omejene količine premoga iz Rusije za industrijsko uporabo (0,56 milijona ton, kar predstavlja 85 % celotnega uvoza premoga). Po drugi strani pa je Bolgarija odvisna od Rusije za surovo nafto (63 % surove nafte prihaja iz Rusije (19), kar je precej več od povprečja Unije, ki znaša 26 %) in uvozi 22 % rafiniranih naftnih derivatov iz Rusije, kar je pod povprečjem Unije, ki znaša 35 %. Na splošno je bil leta 2020 delež nafte v mešanici energijskih virov 23,9 %, kar je bilo manj od povprečja Unije, ki je znašalo 32,7 %. Bolgarski načrt za okrevanje in odpornost vključuje sprejetje načrta za podnebno nevtralnost. Vključuje ukrepe za dokončanje postopne opustitve premoga in lignita najpozneje do leta 2038 ter znatne naložbe in reforme za pospešitev uvajanja obnovljivih virov energije, medtem ko bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za doseganje ciljev podnebnega in energijskega prehoda.
  Kar zadeva obnovljive vire energije, se je Bolgarija zavezala, da bo do leta 2026 dodala vsaj 3 500 MW nove zmogljivosti iz obnovljivih virov energije (vetrne in sončne energije) in ustvarila tehnične pogoje za vključitev dodatnih 4 500 MW v elektroenergetski sistem. Poleg tega načrt vključuje reformo za odpravo ključnih ovir za razvoj tehnologij in vrednostnih verig na osnovi obnovljivega vodika ter naložbe v podporo razvoju pilotnih projektov za proizvodnjo obnovljivega vodika in trajnostnega bioplina. Predvideni so tudi ukrepi za pomoč gospodinjstvom pri namestitvi solarnih sistemov za ogrevanje vode in fotovoltaičnih sistemov. V načrtu bo opredeljena tudi energetska revščina. Opozoriti je treba, da bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, da bi se Bolgarija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“. |
| --- | --- |

(24)

Bolgarija ima najbolj ogljično intenzivno gospodarstvo v Uniji, saj je intenzivnost toplogrednih plinov več kot štirikrat višja od povprečja Unije. Sedanji delež fosilnih goriv v mešanici energijskih virov Bolgarije znaša 61,5 %, delež jedrske energije znaša 24 %, delež obnovljivih virov energije pa 14,5 % (kar je manj od povprečnega deleža obnovljivih virov v Uniji, ki znaša 19 %). Država je bila do aprila 2022 glede zemeljskega plina močno odvisna od Rusije (18). Leta 2020 je bilo 75 % zemeljskega plina uvoženega iz Rusije, kar je nad povprečjem Unije, ki znaša 43,2 %. Vendar je bil delež zemeljskega plina v mešanici energijskih virov le 13,9 %, kar je manj od povprečja Unije, ki znaša 24,4 %. Industrija ostaja največji porabnik plina s 40-odstotnim deležem, vključno z neenergetskimi nameni, medtem ko se je delež sektorja proizvodnje električne energije zmanjšal s 30 % v letu 2010 na 25 % leta 2019. Daljinsko ogrevanje temelji na zemeljskem plinu z malo možnostmi za izboljšave, saj sistemov daljinskega ogrevanja ni mogoče nadomestiti z alternativnimi viri. V načrtu za okrevanje in odpornost je preučen potencial geotermalne energije za ogrevanje, lahko pa bi predvideli dodatne naložbe v podporo namestitvi velikih toplotnih črpalk. Za proizvodnjo električne energije iz premoga se v celoti uporablja lignit iz domačih virov, Bolgarija pa uvaža omejene količine premoga iz Rusije za industrijsko uporabo (0,56 milijona ton, kar predstavlja 85 % celotnega uvoza premoga). Po drugi strani pa je Bolgarija odvisna od Rusije za surovo nafto (63 % surove nafte prihaja iz Rusije (19), kar je precej več od povprečja Unije, ki znaša 26 %) in uvozi 22 % rafiniranih naftnih derivatov iz Rusije, kar je pod povprečjem Unije, ki znaša 35 %. Na splošno je bil leta 2020 delež nafte v mešanici energijskih virov 23,9 %, kar je bilo manj od povprečja Unije, ki je znašalo 32,7 %. Bolgarski načrt za okrevanje in odpornost vključuje sprejetje načrta za podnebno nevtralnost. Vključuje ukrepe za dokončanje postopne opustitve premoga in lignita najpozneje do leta 2038 ter znatne naložbe in reforme za pospešitev uvajanja obnovljivih virov energije, medtem ko bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za doseganje ciljev podnebnega in energijskega prehoda.

Kar zadeva obnovljive vire energije, se je Bolgarija zavezala, da bo do leta 2026 dodala vsaj 3 500 MW nove zmogljivosti iz obnovljivih virov energije (vetrne in sončne energije) in ustvarila tehnične pogoje za vključitev dodatnih 4 500 MW v elektroenergetski sistem. Poleg tega načrt vključuje reformo za odpravo ključnih ovir za razvoj tehnologij in vrednostnih verig na osnovi obnovljivega vodika ter naložbe v podporo razvoju pilotnih projektov za proizvodnjo obnovljivega vodika in trajnostnega bioplina. Predvideni so tudi ukrepi za pomoč gospodinjstvom pri namestitvi solarnih sistemov za ogrevanje vode in fotovoltaičnih sistemov. V načrtu bo opredeljena tudi energetska revščina. Opozoriti je treba, da bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, da bi se Bolgarija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“.

| (25) | Hkrati bolgarski načrt za okrevanje in odpornost predvideva več kot milijardo EUR naložb v ukrepe za energijsko učinkovitost javnega in zasebnega stavbnega fonda. To podpirajo reforme za odpravo ovir za naložbe v energijsko učinkovitost in zmanjšanje upravnega bremena, povezanega s prenovo. Kljub temu bi si morala Bolgarija prizadevati za nadaljnje zmanjšanje porabe energije in odvisnosti od fosilnih goriv, da bi dosegla svoje cilje v skladu z dolgoročno strategijo za prenovo stavbnega fonda. Ta ukrep bi lahko podprl nacionalni sklad za razogljičenje, ki bo ustanovljen leta 2023. Obenem pa mora Bolgarija zagotoviti energetske povezave z zadostnimi zmogljivostmi, tudi s sosednjimi državami. Bolgarija lahko z dokončanjem tekočih naložb izkoristi prednosti enotnega trga, zagotovi zanesljivost oskrbe in pospeši diverzifikacijo plinskih poti. Priporoča se, da so, kadar je to mogoče, naložbe v novo infrastrukturo za plin kos izzivom prihodnosti, da se olajša zagotavljanje dolgoročne trajnostnosti infrastrukture in omrežij s spremembo njihovega namena v prihodnosti za prenos trajnostnih goriv. |
| --- | --- |

(25)

Hkrati bolgarski načrt za okrevanje in odpornost predvideva več kot milijardo EUR naložb v ukrepe za energijsko učinkovitost javnega in zasebnega stavbnega fonda. To podpirajo reforme za odpravo ovir za naložbe v energijsko učinkovitost in zmanjšanje upravnega bremena, povezanega s prenovo. Kljub temu bi si morala Bolgarija prizadevati za nadaljnje zmanjšanje porabe energije in odvisnosti od fosilnih goriv, da bi dosegla svoje cilje v skladu z dolgoročno strategijo za prenovo stavbnega fonda. Ta ukrep bi lahko podprl nacionalni sklad za razogljičenje, ki bo ustanovljen leta 2023. Obenem pa mora Bolgarija zagotoviti energetske povezave z zadostnimi zmogljivostmi, tudi s sosednjimi državami. Bolgarija lahko z dokončanjem tekočih naložb izkoristi prednosti enotnega trga, zagotovi zanesljivost oskrbe in pospeši diverzifikacijo plinskih poti. Priporoča se, da so, kadar je to mogoče, naložbe v novo infrastrukturo za plin kos izzivom prihodnosti, da se olajša zagotavljanje dolgoročne trajnostnosti infrastrukture in omrežij s spremembo njihovega namena v prihodnosti za prenos trajnostnih goriv.

| (26) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Bolgarija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Bolgarija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(26)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Bolgarija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Bolgarija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (27) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(27)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (28) | Bolgarski lev je bil 10. julija 2020 vključen v evropski mehanizem deviznih tečajev II (ERM II) kot pripravljalni korak za prevzem eura. Da bi ohranili gospodarsko in finančno stabilnost ter dosegli visoko stopnjo trajnostne ekonomske konvergence, so se bolgarski organi zavezali, da bodo izvajali posebne ukrepe politike za zagotavljanje vzdržnosti nebančnega finančnega sektorja in krepitev upravljanja podjetij v državni lasti, pa tudi okvira za insolventnost in preprečevanje pranja denarja. Napredek Bolgarije pri izpolnjevanju potrebnih zahtev za prevzem eura bo ocenjen v konvergenčnih poročilih Evropske komisije in Evropske centralne banke za leto 2022 – |
| --- | --- |

(28)

Bolgarski lev je bil 10. julija 2020 vključen v evropski mehanizem deviznih tečajev II (ERM II) kot pripravljalni korak za prevzem eura. Da bi ohranili gospodarsko in finančno stabilnost ter dosegli visoko stopnjo trajnostne ekonomske konvergence, so se bolgarski organi zavezali, da bodo izvajali posebne ukrepe politike za zagotavljanje vzdržnosti nebančnega finančnega sektorja in krepitev upravljanja podjetij v državni lasti, pa tudi okvira za insolventnost in preprečevanje pranja denarja. Napredek Bolgarije pri izpolnjevanju potrebnih zahtev za prevzem eura bo ocenjen v konvergenčnih poročilih Evropske komisije in Evropske centralne banke za leto 2022 –

PRIPOROČA, da Bolgarija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 4. maja 2022; predloži programske dokumente kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se zaključijo pogajanja s Komisijo, in nato začne njihovo izvajanje;

3.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in uvoza fosilnih goriv s pospeševanjem uvajanja obnovljivih virov energije ter diverzifikacijo virov oskrbe s plinom in poti oskrbe s plinom z razširitvijo povezav s sosednjimi državami; okrepi prizadevanja za zmanjšanje povpraševanja po energiji s povečanjem energijske učinkovitosti v industriji ter v zasebnem in javnem stavbnem fondu; spodbuja nove trajnostne rešitve na področju centraliziranega daljinskega ogrevanja.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

5

(6)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 6).

6

(7)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

7

(8)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

8

(9)  ST 8091/2022; ST 8091/2022 ADD 1.

9

(10)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Bolgarije za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 8).

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

12

(13)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

13

(14)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

14

(15)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

15

(16)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

16

(17)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

17

(18)  Potem ko je Gazprom aprila 2022 enostransko prekinil dobavljanje plina, se Bolgariji plin iz Rusije ne dobavlja več.

18

(19)  Za podatke o uvozu v Bolgarijo so uporabljeni podatki Eurostata za leto 2019. Podatki o uvozu za leto 2020 niso informativni, saj so bile kot vir velike količine uvožene surove nafte navedene „neopredeljene“ trgovinske partnerice. Povprečje za EU pomeni delež uvoza iz Rusije glede na skupni uvoz surove nafte in rafiniranih naftnih proizvodov zunaj EU-27.

19

(20)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

20

(21)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

21

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/19

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2022

(2022/C 334/03)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Češke ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Češke ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Za Češko je na voljo izredna podpora, ki se zagotavlja v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Za Češko je na voljo izredna podpora, ki se zagotavlja v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Češka je 1. junija 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Češko (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Češka zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Češka je 1. junija 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Češko (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Češka zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Češka je 28. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in 11. maja 2022 konvergenčni program za leto 2022, kar je po roku iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Češke o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Češka je 28. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in 11. maja 2022 konvergenčni program za leto 2022, kar je po roku iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Češke o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Češko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Češke pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Češkem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Češke pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Češko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Češke pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Češkem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Češke pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Češke, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Češke, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Češki priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Priporočil ji je tudi, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Češke povečal s 5,8 % BDP v letu 2020 na 5,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Češkem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,1 % BDP v letu 2020 na 2,3 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Češka sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali izravnani z izravnalnimi ukrepi in so večinoma vključevali znižanje dohodnine z učinkom v višini približno 1,9 % BDP. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država povečal s 37,7 % BDP v letu 2020 na 41,9 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Češki priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Priporočil ji je tudi, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Češke povečal s 5,8 % BDP v letu 2020 na 5,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Češkem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,1 % BDP v letu 2020 na 2,3 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Češka sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali izravnani z izravnalnimi ukrepi in so večinoma vključevali znižanje dohodnine z učinkom v višini približno 1,9 % BDP. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država povečal s 37,7 % BDP v letu 2020 na 41,9 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je za leto 2022 previden, za leto 2023 pa ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 1,2 %, v letu 2023 pa za 3,6 %. Za primerjavo sta v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvideni višja realna rast BDP v letu 2022, in sicer za 1,9 %, in nižja rast BDP v letu 2023, in sicer za 2,7 %, predvsem zaradi drugačnih obetov za zasebno potrošnjo, ki izhajajo iz različnih predpostavk glede uporabe prihrankov in indeksacije plač. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 4,5 % BDP, v letu 2023 pa na 3,2 %. Zmanjšanje je predvsem posledica postopne odprave večine nujnih ukrepov in visoke nominalne rasti BDP. Glede na programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 42,7 %, v letu 2023 pa na 43,4 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,3 % BDP oziroma 3,9 % BDP. To je v skladu z napovedjo za leto 2022 in višje od primanjkljaja za leto 2023, napovedanega v konvergenčnem programu za leto 2022, predvsem zaradi nekoliko manj optimističnega makroekonomskega scenarija iz pomladanske napovedi Komisije 2022 ter različnih predpostavk glede stopnje inflacije in njenega prenosa na javnofinančne odhodke. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 42,8 % BDP v letu 2022 in 44,0 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,0 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Češke. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je za leto 2022 previden, za leto 2023 pa ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 1,2 %, v letu 2023 pa za 3,6 %. Za primerjavo sta v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvideni višja realna rast BDP v letu 2022, in sicer za 1,9 %, in nižja rast BDP v letu 2023, in sicer za 2,7 %, predvsem zaradi drugačnih obetov za zasebno potrošnjo, ki izhajajo iz različnih predpostavk glede uporabe prihrankov in indeksacije plač. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 4,5 % BDP, v letu 2023 pa na 3,2 %. Zmanjšanje je predvsem posledica postopne odprave večine nujnih ukrepov in visoke nominalne rasti BDP. Glede na programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 42,7 %, v letu 2023 pa na 43,4 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,3 % BDP oziroma 3,9 % BDP. To je v skladu z napovedjo za leto 2022 in višje od primanjkljaja za leto 2023, napovedanega v konvergenčnem programu za leto 2022, predvsem zaradi nekoliko manj optimističnega makroekonomskega scenarija iz pomladanske napovedi Komisije 2022 ter različnih predpostavk glede stopnje inflacije in njenega prenosa na javnofinančne odhodke. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 42,8 % BDP v letu 2022 in 44,0 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,0 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Češke.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 2,3 % BDP v letu 2021 na 0,1 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (11). Ti ukrepi zajemajo predvsem znižanja posrednih davkov na porabo energije. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošno znižanje trošarin. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,6 % BDP v letu 2023 (12). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 2,3 % BDP v letu 2021 na 0,1 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (11). Ti ukrepi zajemajo predvsem znižanja posrednih davkov na porabo energije. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošno znižanje trošarin. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,6 % BDP v letu 2023 (12).

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Češki priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Češki priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz konvergenčnega programa Češke za leto 2022 fiskalna naravnanost večinoma nevtralna v višini + 0,1 % BDP, medtem ko je Svet priporočil spodbujevalno fiskalno naravnanost (13). Češka namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 1,0 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (14). Zato Češka ne namerava ohraniti nacionalno financiranih naložb. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,7 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,03 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,4 % BDP). |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz konvergenčnega programa Češke za leto 2022 fiskalna naravnanost večinoma nevtralna v višini + 0,1 % BDP, medtem ko je Svet priporočil spodbujevalno fiskalno naravnanost (13). Češka namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 1,0 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (14). Zato Češka ne namerava ohraniti nacionalno financiranih naložb. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,7 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,03 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,4 % BDP).

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,1 % BDP (15). Češka naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (16). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,1 % BDP) in dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,1 % BDP (15). Češka naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (16). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,1 % BDP) in dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP).

| (19) | V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se javnofinančni primanjkljaj postopno zmanjšal na 3,2 % BDP v letu 2023, na 2,9 % v letu 2024 in na 2,7 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2024 padel pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo omejevanje rasti javnofinančnih odhodkov, vključno s sredstvi za zaposlene, vmesno potrošnjo in socialnimi transferji v naravi, s hitrostjo, ki je nižja od rasti prihodkov in nižja od nominalne rasti BDP. Po vrhuncu v letu 2023 je predvideno tudi zmanjšanje javnih naložb kot odstotek BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer naj bi se v letu 2024 povečal na 44,4 %, leta 2025 pa na 45,4 %. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje velika. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se javnofinančni primanjkljaj postopno zmanjšal na 3,2 % BDP v letu 2023, na 2,9 % v letu 2024 in na 2,7 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2024 padel pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo omejevanje rasti javnofinančnih odhodkov, vključno s sredstvi za zaposlene, vmesno potrošnjo in socialnimi transferji v naravi, s hitrostjo, ki je nižja od rasti prihodkov in nižja od nominalne rasti BDP. Po vrhuncu v letu 2023 je predvideno tudi zmanjšanje javnih naložb kot odstotek BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer naj bi se v letu 2024 povečal na 44,4 %, leta 2025 pa na 45,4 %. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje velika.

| (20) | Češka se sooča s srednje- in dolgoročnimi tveganji za vzdržnost javnih financ. To je posledica neugodnega začetnega salda in stroškov staranja prebivalstva. Na začetni saldo negativno vplivajo trajna znižanja davkov, ki so bila izvedena v zadnjih dveh letih (največje od teh znižanj je bilo posledica znižanja osnove za dohodnino). Ta niso bila izravnana z ustreznim zmanjšanjem porabe in so privedla do povečanja strukturnega primanjkljaja. Srednje- do dolgoročno so dodatni pritiski posledica stroškov staranja prebivalstva. Predvideno podvojitev koeficienta starostne odvisnosti starih (glede na poročilo o staranju prebivalstva iz leta 2021, ki ga je objavila Komisija) in omejitev upokojitvene starosti podpirata pričakovano povečanje odhodkov za pokojnine z 8,8 % BDP v letu 2030 na 11,4 % do leta 2050. Poleg tega naj bi se zaradi staranja prebivalstva do leta 2070 povečali tudi javnofinančni odhodki za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, in sicer za 0,9 odstotne točke oziroma 1,7 odstotne točke BDP. Čeprav je razdrobljenost upravljanja in financiranja dolgotrajne oskrbe že zajeta v načrtu za okrevanje in odpornost, bo nadaljnje obravnavanje izzivov, povezanih s staranjem prebivalstva, bistvenega pomena za ponovno vzpostavitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Možnosti politike vključujejo povišanje upokojitvene starosti v skladu s podaljšanjem pričakovane življenjske dobe, prilagoditev stopenj indeksacije pokojnin, da bi odražale javnofinančno vzdržnost pokojninskega sistema, spodbujanje povišanja stopenj delovne aktivnosti oseb, starejših od 60 let, ali sprejetje drugih ukrepov za okrepitev ponudbe delovne sile. |
| --- | --- |

(20)

Češka se sooča s srednje- in dolgoročnimi tveganji za vzdržnost javnih financ. To je posledica neugodnega začetnega salda in stroškov staranja prebivalstva. Na začetni saldo negativno vplivajo trajna znižanja davkov, ki so bila izvedena v zadnjih dveh letih (največje od teh znižanj je bilo posledica znižanja osnove za dohodnino). Ta niso bila izravnana z ustreznim zmanjšanjem porabe in so privedla do povečanja strukturnega primanjkljaja. Srednje- do dolgoročno so dodatni pritiski posledica stroškov staranja prebivalstva. Predvideno podvojitev koeficienta starostne odvisnosti starih (glede na poročilo o staranju prebivalstva iz leta 2021, ki ga je objavila Komisija) in omejitev upokojitvene starosti podpirata pričakovano povečanje odhodkov za pokojnine z 8,8 % BDP v letu 2030 na 11,4 % do leta 2050. Poleg tega naj bi se zaradi staranja prebivalstva do leta 2070 povečali tudi javnofinančni odhodki za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, in sicer za 0,9 odstotne točke oziroma 1,7 odstotne točke BDP. Čeprav je razdrobljenost upravljanja in financiranja dolgotrajne oskrbe že zajeta v načrtu za okrevanje in odpornost, bo nadaljnje obravnavanje izzivov, povezanih s staranjem prebivalstva, bistvenega pomena za ponovno vzpostavitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Možnosti politike vključujejo povišanje upokojitvene starosti v skladu s podaljšanjem pričakovane življenjske dobe, prilagoditev stopenj indeksacije pokojnin, da bi odražale javnofinančno vzdržnost pokojninskega sistema, spodbujanje povišanja stopenj delovne aktivnosti oseb, starejših od 60 let, ali sprejetje drugih ukrepov za okrepitev ponudbe delovne sile.

| (21) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Češko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Zlasti na področju energije namerava Češka uporabiti mehanizem za okrevanje in odpornost, da bi razširila uporabo obnovljivih virov energije, zlasti fotovoltaike, izboljšala energijsko učinkovitost stanovanjskih in javnih stavb ter podprla zamenjavo kotlov na premog v gospodinjstvih. Trajnostni promet se promovira z vlaganjem v železniško infrastrukturo in okolju prijazen mestni promet ter s spodbujanjem uporabe nizkoemisijskih vozil. Priporočila na področju raziskav in razvoja so obravnavana z naložbami za okrepitev javno-zasebnega sodelovanja, podpore za inovacijski okvir ter finančne in nefinančne podpore inovativnim podjetjem. Poslovno okolje se izboljšuje z več ukrepi e-uprave, protikorupcijskimi reformami in celovito reformo postopka za izdajo gradbenih dovoljenj, ki trenutno predstavljajo velike ovire za naložbe na Češkem. Ključni ukrepi za obravnavanje priporočil v zvezi s trgom dela vključujejo programe izpopolnjevanja in preusposabljanja, da bi se delovna sila pripravila na zeleni in digitalni prehod, ter nove ustanove za otroško varstvo za otroke, mlajše od treh let, da bi se povečalo število žensk, ki so zaposlene ali iščejo zaposlitev. Na področju izobraževanja je cilj načrta za okrevanje in odpornost okrepiti digitalno pismenost učencev in učiteljev, šolam zagotoviti digitalno opremo ter zagotoviti vključujoče izobraževanje s podporo prikrajšanim šolam in mentorstvu. Priporočila v zvezi z zdravstvenim varstvom so obravnavana z okrepljenim preprečevanjem raka in rehabilitacijo po njem, razvojem portala e-zdravja za spodbujanje celostnih praks oskrbe in s podpiranjem izobraževanja na področju zdravstvenega varstva. Dodatni dopolnilni ukrepi vključujejo ukrepe za izboljšanje dolgotrajne oskrbe. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Češko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Zlasti na področju energije namerava Češka uporabiti mehanizem za okrevanje in odpornost, da bi razširila uporabo obnovljivih virov energije, zlasti fotovoltaike, izboljšala energijsko učinkovitost stanovanjskih in javnih stavb ter podprla zamenjavo kotlov na premog v gospodinjstvih. Trajnostni promet se promovira z vlaganjem v železniško infrastrukturo in okolju prijazen mestni promet ter s spodbujanjem uporabe nizkoemisijskih vozil. Priporočila na področju raziskav in razvoja so obravnavana z naložbami za okrepitev javno-zasebnega sodelovanja, podpore za inovacijski okvir ter finančne in nefinančne podpore inovativnim podjetjem. Poslovno okolje se izboljšuje z več ukrepi e-uprave, protikorupcijskimi reformami in celovito reformo postopka za izdajo gradbenih dovoljenj, ki trenutno predstavljajo velike ovire za naložbe na Češkem. Ključni ukrepi za obravnavanje priporočil v zvezi s trgom dela vključujejo programe izpopolnjevanja in preusposabljanja, da bi se delovna sila pripravila na zeleni in digitalni prehod, ter nove ustanove za otroško varstvo za otroke, mlajše od treh let, da bi se povečalo število žensk, ki so zaposlene ali iščejo zaposlitev. Na področju izobraževanja je cilj načrta za okrevanje in odpornost okrepiti digitalno pismenost učencev in učiteljev, šolam zagotoviti digitalno opremo ter zagotoviti vključujoče izobraževanje s podporo prikrajšanim šolam in mentorstvu. Priporočila v zvezi z zdravstvenim varstvom so obravnavana z okrepljenim preprečevanjem raka in rehabilitacijo po njem, razvojem portala e-zdravja za spodbujanje celostnih praks oskrbe in s podpiranjem izobraževanja na področju zdravstvenega varstva. Dodatni dopolnilni ukrepi vključujejo ukrepe za izboljšanje dolgotrajne oskrbe.

| (22) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Češke naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Češkem, predstavljajo 42 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 22 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Češki pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(22)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Češke naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Češkem, predstavljajo 42 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 22 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Češki pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (23) | Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (17) za Češko odobrila 13. maja 2022. Češka je predložila sedem programov iz navedene uredbe decembra 2021 in januarja 2022. Program za pravični prehod je bil predložen 16. marca 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Češka pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (17) za Češko odobrila 13. maja 2022. Češka je predložila sedem programov iz navedene uredbe decembra 2021 in januarja 2022. Program za pravični prehod je bil predložen 16. marca 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Češka pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (24) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost, se Češka sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s stanovanji. Cenovna dostopnost stanovanj na Češkem je bila v zadnjih petih letih med najnižjimi v Uniji. Poleg tega majhen obseg fonda socialnih stanovanj ne more zadostiti povpraševanju vseh gospodinjstev z nizkimi dohodki in ranljivih gospodinjstev (socialna stanovanja so leta 2019 predstavljala 0,4 % celotnega stanovanjskega fonda v primerjavi s povprečjem Unije v višini 7–8 %), obstoječi stanovanjski dodatki pa so premalo izkoriščeni. V zadnjih letih so sredstva kohezijske politike podpirala naložbe v nove socialne stanovanjske enote, novo programsko obdobje pa bo še naprej spodbujalo socialno vključevanje, tudi prek socialnih stanovanj. Češka nima zakonodaje o socialnih stanovanjih in celovitega okvira. To ovira usklajevanje razdrobljenih stanovanjskih politik ter opredelitev odgovornosti med nacionalnimi in regionalnimi organi. Ti izzivi so se zaradi pandemije COVID-19 in pritoka ljudi, ki bežijo iz Ukrajine, še povečali. |
| --- | --- |

(24)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost, se Češka sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s stanovanji. Cenovna dostopnost stanovanj na Češkem je bila v zadnjih petih letih med najnižjimi v Uniji. Poleg tega majhen obseg fonda socialnih stanovanj ne more zadostiti povpraševanju vseh gospodinjstev z nizkimi dohodki in ranljivih gospodinjstev (socialna stanovanja so leta 2019 predstavljala 0,4 % celotnega stanovanjskega fonda v primerjavi s povprečjem Unije v višini 7–8 %), obstoječi stanovanjski dodatki pa so premalo izkoriščeni. V zadnjih letih so sredstva kohezijske politike podpirala naložbe v nove socialne stanovanjske enote, novo programsko obdobje pa bo še naprej spodbujalo socialno vključevanje, tudi prek socialnih stanovanj. Češka nima zakonodaje o socialnih stanovanjih in celovitega okvira. To ovira usklajevanje razdrobljenih stanovanjskih politik ter opredelitev odgovornosti med nacionalnimi in regionalnimi organi. Ti izzivi so se zaradi pandemije COVID-19 in pritoka ljudi, ki bežijo iz Ukrajine, še povečali.

| (25) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(25)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (26) | Obseg in hitrost zelenega energijskega prehoda na Češkem nista zadostna. Za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv, vključno z zemeljskim plinom, je ključno pospešiti uvajanje obnovljivih virov energije, pri čemer bi moral biti poseben poudarek na sončni energiji ter vetrnih in toplotnih črpalkah. Izdajanje dovoljenj za nove obrate bi moralo biti preprostejše in hitrejše, s tem povezani regulativni okvir pa bi bilo mogoče izboljšati. Energijska intenzivnost Češke je dvakrat višja od povprečja Unije, kar pomeni, da bi imela država koristi tudi nadaljnjega spodbujanja prihrankov energije, in sicer z osredotočanjem na temeljite prenove. Eden od ključnih elementov je tudi pospeševanje naložb v razogljičenje sektorja ogrevanja in industrijskega sektorja. Da bi se Češka uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(26)

Obseg in hitrost zelenega energijskega prehoda na Češkem nista zadostna. Za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv, vključno z zemeljskim plinom, je ključno pospešiti uvajanje obnovljivih virov energije, pri čemer bi moral biti poseben poudarek na sončni energiji ter vetrnih in toplotnih črpalkah. Izdajanje dovoljenj za nove obrate bi moralo biti preprostejše in hitrejše, s tem povezani regulativni okvir pa bi bilo mogoče izboljšati. Energijska intenzivnost Češke je dvakrat višja od povprečja Unije, kar pomeni, da bi imela država koristi tudi nadaljnjega spodbujanja prihrankov energije, in sicer z osredotočanjem na temeljite prenove. Eden od ključnih elementov je tudi pospeševanje naložb v razogljičenje sektorja ogrevanja in industrijskega sektorja. Da bi se Češka uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (27) | Po podatkih za leto 2020 ves uvoženi zemeljski plin prihaja iz Rusije (100 % v primerjavi s povprečjem Unije v višini 44 %), odvisnost od Rusije za surovo nafto (49 % v primerjavi s 26 %) in premog (70 % v primerjavi s 54 %) pa je prav tako precej nad povprečjem Unije (18). Deleža zemeljskega plina in nafte v mešanici energijskih virov sta pod povprečjem Unije (17,7 % v primerjavi s 24,4 % oziroma 20,9 % v primerjavi z 32,7 %), medtem ko je delež premoga nad njim (29,6 % v primerjavi z 10,8 %). Jedrska energija predstavlja 18,2 % mešanice energijskih virov v primerjavi s povprečjem Unije v višini 13,1 %, obnovljivi viri energije in biogoriva pa 13,4 %. Trenutni cilj Češke glede obnovljivih virov energije do leta 2030 znaša 22 % in čeprav načrt za okrevanje in odpornost vključuje naložbe za povečanje fotovoltaične energije za vsaj 270 MW, to predstavlja le majhen delež zmogljivosti vseh obratov za energijo iz obnovljivih virov. Češka bo morala pospešiti uvajanje obnovljivih virov energije, zlasti z izboljšanjem regulativnega okvira in okvira za izdajo dovoljenj. Ukrepi za doseganje tega cilja vključujejo na primer poenostavitev postopkov za izdajo dovoljenj za obnovljive vire energije prek sistema „vse na enem mestu“, povišanje pragov za izvzetja za gradbena dovoljenja, obvezno registracijo lastnikov obratov za energijo iz obnovljivih virov kot podjetnikov ter lažji dostop do razpoložljivih zmogljivosti omrežja. Nadaljnji podporni ukrepi bi lahko vključevali pregled zakonov o energiji in obnovljivih virih energije ter ustreznih podpornih shem (npr. spodbujanje energetskih skupnosti, tarifna podpora za obnovljive vire energije majhnega obsega, dražbe za nove obrate, nove sheme podpore za sektorske cilje, obnovljivi viri energije za ogrevanje in hlajenje ter ciljno usmerjena podpora za toplotne črpalke, geotermalno energijo, obnovljivi vodik in trajnostni biometan).
  Češka bi imela koristi tudi od digitalizacije in posodobitve elektroenergetskega omrežja, da bi omogočila višjo raven nestalnih obnovljivih virov energije v omrežju, ter od naložb v objekte za shranjevanje energije. Izkoriščanje obstoječega medsebojno povezanega plinskega omrežja in razpoložljivih zmogljivosti za shranjevanje je ključnega pomena za nadomestitev uvoza zemeljskega plina iz Rusije z zemeljskim plinom iz drugih držav. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. |
| --- | --- |

(27)

Po podatkih za leto 2020 ves uvoženi zemeljski plin prihaja iz Rusije (100 % v primerjavi s povprečjem Unije v višini 44 %), odvisnost od Rusije za surovo nafto (49 % v primerjavi s 26 %) in premog (70 % v primerjavi s 54 %) pa je prav tako precej nad povprečjem Unije (18). Deleža zemeljskega plina in nafte v mešanici energijskih virov sta pod povprečjem Unije (17,7 % v primerjavi s 24,4 % oziroma 20,9 % v primerjavi z 32,7 %), medtem ko je delež premoga nad njim (29,6 % v primerjavi z 10,8 %). Jedrska energija predstavlja 18,2 % mešanice energijskih virov v primerjavi s povprečjem Unije v višini 13,1 %, obnovljivi viri energije in biogoriva pa 13,4 %. Trenutni cilj Češke glede obnovljivih virov energije do leta 2030 znaša 22 % in čeprav načrt za okrevanje in odpornost vključuje naložbe za povečanje fotovoltaične energije za vsaj 270 MW, to predstavlja le majhen delež zmogljivosti vseh obratov za energijo iz obnovljivih virov. Češka bo morala pospešiti uvajanje obnovljivih virov energije, zlasti z izboljšanjem regulativnega okvira in okvira za izdajo dovoljenj. Ukrepi za doseganje tega cilja vključujejo na primer poenostavitev postopkov za izdajo dovoljenj za obnovljive vire energije prek sistema „vse na enem mestu“, povišanje pragov za izvzetja za gradbena dovoljenja, obvezno registracijo lastnikov obratov za energijo iz obnovljivih virov kot podjetnikov ter lažji dostop do razpoložljivih zmogljivosti omrežja. Nadaljnji podporni ukrepi bi lahko vključevali pregled zakonov o energiji in obnovljivih virih energije ter ustreznih podpornih shem (npr. spodbujanje energetskih skupnosti, tarifna podpora za obnovljive vire energije majhnega obsega, dražbe za nove obrate, nove sheme podpore za sektorske cilje, obnovljivi viri energije za ogrevanje in hlajenje ter ciljno usmerjena podpora za toplotne črpalke, geotermalno energijo, obnovljivi vodik in trajnostni biometan).

Češka bi imela koristi tudi od digitalizacije in posodobitve elektroenergetskega omrežja, da bi omogočila višjo raven nestalnih obnovljivih virov energije v omrežju, ter od naložb v objekte za shranjevanje energije. Izkoriščanje obstoječega medsebojno povezanega plinskega omrežja in razpoložljivih zmogljivosti za shranjevanje je ključnega pomena za nadomestitev uvoza zemeljskega plina iz Rusije z zemeljskim plinom iz drugih držav. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost.

| (28) | Čeprav načrt za okrevanje in odpornost ter programi kohezijskih skladov za obdobje 2021–2027 vsebujejo znatne naložbe v prenovo stavb, bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za obravnavo nadpovprečne porabe toplote na enoto v češkem stavbnem sektorju. Obstajajo možnosti, da se pospeši in poglobi energetska prenova stavb, dosledno uporablja načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“, vlaga v obnovljive vire toplote, pripravi nacionalna strategija za razogljičenje ogrevanja stavbnega fonda, ustanovi agencija za trajnostno energijo na nacionalni ravni ter sprejme podporna shema z dražbami za ukrepe za energijsko učinkovitost v industriji in MSP. Stavbe in ogrevalna omrežja, povezana z daljinskim ogrevanjem na osnovi premoga, je treba čim prej prenoviti v skladu z najvišjimi standardi energijske učinkovitosti, da se zagotovi stroškovno učinkovita postopna odprava premoga. |
| --- | --- |

(28)

Čeprav načrt za okrevanje in odpornost ter programi kohezijskih skladov za obdobje 2021–2027 vsebujejo znatne naložbe v prenovo stavb, bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za obravnavo nadpovprečne porabe toplote na enoto v češkem stavbnem sektorju. Obstajajo možnosti, da se pospeši in poglobi energetska prenova stavb, dosledno uporablja načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“, vlaga v obnovljive vire toplote, pripravi nacionalna strategija za razogljičenje ogrevanja stavbnega fonda, ustanovi agencija za trajnostno energijo na nacionalni ravni ter sprejme podporna shema z dražbami za ukrepe za energijsko učinkovitost v industriji in MSP. Stavbe in ogrevalna omrežja, povezana z daljinskim ogrevanjem na osnovi premoga, je treba čim prej prenoviti v skladu z najvišjimi standardi energijske učinkovitosti, da se zagotovi stroškovno učinkovita postopna odprava premoga.

| (29) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Češka v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Češka uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(29)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Češka v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Češka uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (30) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(30)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Češka v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; sprejme ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ, vključno z vzdržnostjo pokojninskega sistema;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 8. septembra 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

okrepi zagotavljanje socialnih in cenovno dostopnih stanovanj, vključno s sprejetjem posebnega zakonodajnega okvira za socialna stanovanja in boljšim usklajevanjem med različnimi javnimi organi;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in diverzificira njihov uvoz; pospeši uvajanje obnovljivih virov energije, racionalizira postopke za izdajo dovoljenj in olajša dostop do omrežja; poveča energijsko učinkovitost sistemov daljinskega ogrevanja in stavbnega fonda s spodbujanjem temeljitih prenov in obnovljivih virov toplote.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

5

(6)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 10).

6

(7)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

7

(8)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

8

(9)  ST 11047/2021; ST 11047/2021 ADD 1; ST 11047/2021 COR 1.

9

(10)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Češke za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 15).

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

12

(13)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

13

(14)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP.

14

(15)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

15

(16)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

16

(17)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

17

(18)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Češko skupni uvoz vključuje trgovino znotraj Unije. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov. Češka je posredno odvisna od ruskega uvoza prek trgovine znotraj Unije. Upoštevanje sekundarne odvisnosti od ruskega premoga prek uvoza znotraj Unije bi privedlo do ocene, da je odvisnost Češke od uvoza črnega premoga iz Rusije 70 %.

18

(19)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

19

(20)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

20

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/27

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2022

(2022/C 334/04)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Danske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Danske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Danska je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Dansko (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Danska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Danska je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Dansko (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Danska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Danska je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 12. maja 2022 pa konvergenčni program za leto 2022, kar je storila po izteku roka iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Danske o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Danska je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 12. maja 2022 pa konvergenčni program za leto 2022, kar je storila po izteku roka iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Danske o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Dansko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Danske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Danskem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Danske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Dansko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Danske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Danskem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Danske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Danski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Danski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država na Danskem v letu 2021 izboljšal, saj je v letu 2020 primanjkljaj znašal 0,2 % BDP, v letu 2021 pa je bil dosežen presežek v višini 2,3 % BDP, k čemur so prispevali neperiodični davčni prihodki. Odziv fiskalne politike na Danskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se povečali z 2,6 % BDP v letu 2020 na 4,0 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Danska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 42,1 % BDP v letu 2020 na 36,7 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(12)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Danski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Danski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država na Danskem v letu 2021 izboljšal, saj je v letu 2020 primanjkljaj znašal 0,2 % BDP, v letu 2021 pa je bil dosežen presežek v višini 2,3 % BDP, k čemur so prispevali neperiodični davčni prihodki. Odziv fiskalne politike na Danskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se povečali z 2,6 % BDP v letu 2020 na 4,0 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Danska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 42,1 % BDP v letu 2020 na 36,7 % BDP v letu 2021.

| (13) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je ugoden za leto 2022 in realističen za leto 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,4 %, v letu 2023 pa za 1,9 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 2,6 % leta 2022 in 1,8 % leta 2023, predvsem zaradi nižje rasti zasebne potrošnje. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni presežek v letu 2022 zmanjšal na 0,6 % BDP, v letu 2023 pa na 0,2 % BDP. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica upočasnitve gospodarske aktivnosti in nekaterih davčnih prihodkov, ki se niso ponovili. Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 znižal na 33,3 %, v letu 2023 pa na 32,5 % BDP. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni presežek v višini 0,9 % BDP oziroma 0,6 % BDP. To je nekoliko več od presežka, predvidenega v konvergenčnem programu za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 34,9 % BDP v letu 2022 in 33,9 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica višjih predvidenih postavk prilagoditve stanj in tokov, zlasti podpore za socialna stanovanja. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,9 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Danske. |
| --- | --- |

(13)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je ugoden za leto 2022 in realističen za leto 2023. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,4 %, v letu 2023 pa za 1,9 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 2,6 % leta 2022 in 1,8 % leta 2023, predvsem zaradi nižje rasti zasebne potrošnje. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni presežek v letu 2022 zmanjšal na 0,6 % BDP, v letu 2023 pa na 0,2 % BDP. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica upočasnitve gospodarske aktivnosti in nekaterih davčnih prihodkov, ki se niso ponovili. Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 znižal na 33,3 %, v letu 2023 pa na 32,5 % BDP. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni presežek v višini 0,9 % BDP oziroma 0,6 % BDP. To je nekoliko več od presežka, predvidenega v konvergenčnem programu za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 34,9 % BDP v letu 2022 in 33,9 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica višjih predvidenih postavk prilagoditve stanj in tokov, zlasti podpore za socialna stanovanja. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,9 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Danske.

| (14) | Vlada je leta 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi znižali s 4,0 % BDP v letu 2021 na 0,0 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,0 % v letu 2023 (11). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje za gospodinjstva z nižjimi dohodki. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,2 % BDP v letu 2022 in letu 2023 (12). |
| --- | --- |

(14)

Vlada je leta 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi znižali s 4,0 % BDP v letu 2021 na 0,0 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,0 % v letu 2023 (11). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje za gospodinjstva z nižjimi dohodki. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,2 % BDP v letu 2022 in letu 2023 (12).

| (15) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Danski priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(15)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Danski priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (16) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz konvergenčnega programa Danske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,6 % BDP, kot je priporočil Svet (13). Danska namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2021 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke BDP (14). Danska namerava zato ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,6 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,1 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP). Druga povečanja odhodkov vključujejo zlasti javno porabo, povezano z obrambno in varnostno politiko, ter dodatne odhodke za pospešitev zelenega prehoda in odpravo odvisnosti od uvoženih fosilnih goriv. |
| --- | --- |

(16)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz konvergenčnega programa Danske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,6 % BDP, kot je priporočil Svet (13). Danska namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2021 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke BDP (14). Danska namerava zato ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,6 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,1 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP). Druga povečanja odhodkov vključujejo zlasti javno porabo, povezano z obrambno in varnostno politiko, ter dodatne odhodke za pospešitev zelenega prehoda in odpravo odvisnosti od uvoženih fosilnih goriv.

| (17) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 1,6 % BDP (15). Danska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti, naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšal za 0,1 odstotne točke BDP zaradi višine finančne podpore iz mehanizma za okrevanje in odpornost, že izplačane v letih 2021 in 2022. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke glede na leto 2022 (16). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,4 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,1 % BDP) in dodatnih stroškov za zagotavljanje začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Drugi dejavniki vključujejo zmanjšanje javnofinančnih odhodkov v zvezi s porabo energije. |
| --- | --- |

(17)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 1,6 % BDP (15). Danska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti, naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšal za 0,1 odstotne točke BDP zaradi višine finančne podpore iz mehanizma za okrevanje in odpornost, že izplačane v letih 2021 in 2022. Nacionalno financirane naložbe naj bi imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke glede na leto 2022 (16). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,4 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,1 % BDP) in dodatnih stroškov za zagotavljanje začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Drugi dejavniki vključujejo zmanjšanje javnofinančnih odhodkov v zvezi s porabo energije.

| (18) | V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se presežek sektorja država v letu 2024 postopoma stabiliziral pri 0,6 % BDP in se do leta 2025 zmanjšal na 0,4 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2024 povečal na 34,0 % BDP, v letu 2025 pa dosegel 33,9 % BDP. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se presežek sektorja država v letu 2024 postopoma stabiliziral pri 0,6 % BDP in se do leta 2025 zmanjšal na 0,4 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2024 povečal na 34,0 % BDP, v letu 2025 pa dosegel 33,9 % BDP. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka.

| (19) | Na Danskem je za periodične davke na nepremičnine določena zgornja meja, zato se ne zvišujejo skupaj s tržnimi cenami. Posledično ne morejo ublažiti ciklov gibanja cen stanovanjskih nepremičnin in imajo negativne distribucijske učinke. Parlament je leta 2017 že odobril nov sistem davka na nepremičnine, ki pa še vedno ni vzpostavljen. Zaradi dviga cen stanovanjskih nepremičnin in dolgih čakalnih dob za dodelitev socialnih stanovanj je prišlo do pomanjkanja cenovno dostopnih stanovanj na glavnih urbanih območjih. Poleg tega se je na območju Københavna znatno povečal delež hipotekarnih posojil z razmerjem med dolgom in dohodkom nad 4 ter razmerjem med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljene nepremičnine nad 60 %, zaradi česar so lahko posojilojemalci izpostavljeni povišanju obrestnih mer ali kakršnemu koli občutnemu padcu cen stanovanjskih nepremičnin. Danski svet za sistemska tveganja je izdal priporočila za zmanjšanje tveganj, ki izhajajo iz teh hipotekarnih posojil, vendar priporočila niso bila izvedena. |
| --- | --- |

(19)

Na Danskem je za periodične davke na nepremičnine določena zgornja meja, zato se ne zvišujejo skupaj s tržnimi cenami. Posledično ne morejo ublažiti ciklov gibanja cen stanovanjskih nepremičnin in imajo negativne distribucijske učinke. Parlament je leta 2017 že odobril nov sistem davka na nepremičnine, ki pa še vedno ni vzpostavljen. Zaradi dviga cen stanovanjskih nepremičnin in dolgih čakalnih dob za dodelitev socialnih stanovanj je prišlo do pomanjkanja cenovno dostopnih stanovanj na glavnih urbanih območjih. Poleg tega se je na območju Københavna znatno povečal delež hipotekarnih posojil z razmerjem med dolgom in dohodkom nad 4 ter razmerjem med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljene nepremičnine nad 60 %, zaradi česar so lahko posojilojemalci izpostavljeni povišanju obrestnih mer ali kakršnemu koli občutnemu padcu cen stanovanjskih nepremičnin. Danski svet za sistemska tveganja je izdal priporočila za zmanjšanje tveganj, ki izhajajo iz teh hipotekarnih posojil, vendar priporočila niso bila izvedena.

| (20) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Dansko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost je osredotočen na naložbe v zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni promet ter raziskave in inovacije. Ukrepi na področju raziskav lahko razširijo inovacijsko bazo in v raziskovalne in inovacijske dejavnosti vključijo več podjetij. Nekatera specifična priporočila za državo, na primer naj „[e]konomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na izobraževanje ter spretnosti in znanja“, ter ukrepi za odpravo pomanjkanja zdravstvenih delavcev in zagotovitev učinkovitega nadzora nad okvirom za preprečevanje pranja denarja ter njegovo izvrševanje, so bili obravnavani zunaj načrta za okrevanje in odpornost. Ukrepi, povezani s temi področji, niso bili vključeni v načrt za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Dansko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost je osredotočen na naložbe v zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni promet ter raziskave in inovacije. Ukrepi na področju raziskav lahko razširijo inovacijsko bazo in v raziskovalne in inovacijske dejavnosti vključijo več podjetij. Nekatera specifična priporočila za državo, na primer naj „[e]konomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči na izobraževanje ter spretnosti in znanja“, ter ukrepi za odpravo pomanjkanja zdravstvenih delavcev in zagotovitev učinkovitega nadzora nad okvirom za preprečevanje pranja denarja ter njegovo izvrševanje, so bili obravnavani zunaj načrta za okrevanje in odpornost. Ukrepi, povezani s temi področji, niso bili vključeni v načrt za okrevanje in odpornost.

| (21) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Danske naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Danskem, predstavljajo 59 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 25 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Danski pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19 in še naprej krepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(21)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Danske naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Danskem, predstavljajo 59 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 25 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Danski pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19 in še naprej krepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (22) | Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (17) za Dansko odobrila 25. maja 2022. Danska je prve programe kohezijske politike predložila 11. aprila 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Danska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (17) za Dansko odobrila 25. maja 2022. Danska je prve programe kohezijske politike predložila 11. aprila 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Danska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (23) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki so obravnavani v načrtu za okrevanje in odpornost, se Danska sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi z zmanjševanjem odvisnosti od fosilnih goriv, krepitvijo krožnega gospodarstva za podporo zelenemu prehodu ter povečanjem odpornosti trga stanovanjskih nepremičnin in zadolženih gospodinjstev. |
| --- | --- |

(23)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki so obravnavani v načrtu za okrevanje in odpornost, se Danska sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi z zmanjševanjem odvisnosti od fosilnih goriv, krepitvijo krožnega gospodarstva za podporo zelenemu prehodu ter povečanjem odpornosti trga stanovanjskih nepremičnin in zadolženih gospodinjstev.

| (24) | Čeprav je v danskem načrtu za okrevanje in odpornost 59 % sredstev namenjenih zelenim pobudam, Danska na nekaterih področjih krožnega gospodarstva ni dovolj uspešna. Stopnja krožne rabe materialov je na Danskem precej pod povprečjem Unije. Z 845 kg na prebivalca na leto država proizvede največ komunalnih odpadkov na prebivalca v Uniji. Čeprav se Danska uvršča nekoliko nad povprečje Unije glede zbiranja komunalnih odpadkov za recikliranje (53,9 % v letu 2020 proti 47,8 %, kolikor je bilo povprečje Unije), sežge 45,2 % komunalnih odpadkov, kar je skoraj dvakrat več od povprečja Unije. Na Danskem se večina odpadkov sežge za proizvodnjo energije, zaradi česar niso izkoriščene priložnosti za učinkovitejšo rabo virov. Pravočasno je treba izvesti novo strategijo za ravnanje z odpadki in krožno gospodarstvo ter s tem povezane nacionalne programe in načrte za odpadke in krožno gospodarstvo. Izgube v smislu manjše proizvodnje energije zaradi zmanjšanega sežiga odpadkov bi bilo mogoče nadomestiti z okolju prijaznejšimi metodami, vključno z izboljšanjem energijske učinkovitosti in uporabo električnih toplotnih črpalk. |
| --- | --- |

(24)

Čeprav je v danskem načrtu za okrevanje in odpornost 59 % sredstev namenjenih zelenim pobudam, Danska na nekaterih področjih krožnega gospodarstva ni dovolj uspešna. Stopnja krožne rabe materialov je na Danskem precej pod povprečjem Unije. Z 845 kg na prebivalca na leto država proizvede največ komunalnih odpadkov na prebivalca v Uniji. Čeprav se Danska uvršča nekoliko nad povprečje Unije glede zbiranja komunalnih odpadkov za recikliranje (53,9 % v letu 2020 proti 47,8 %, kolikor je bilo povprečje Unije), sežge 45,2 % komunalnih odpadkov, kar je skoraj dvakrat več od povprečja Unije. Na Danskem se večina odpadkov sežge za proizvodnjo energije, zaradi česar niso izkoriščene priložnosti za učinkovitejšo rabo virov. Pravočasno je treba izvesti novo strategijo za ravnanje z odpadki in krožno gospodarstvo ter s tem povezane nacionalne programe in načrte za odpadke in krožno gospodarstvo. Izgube v smislu manjše proizvodnje energije zaradi zmanjšanega sežiga odpadkov bi bilo mogoče nadomestiti z okolju prijaznejšimi metodami, vključno z izboljšanjem energijske učinkovitosti in uporabo električnih toplotnih črpalk.

| (25) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(25)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (26) | Danska se je zavezala, da bo do leta 2030 dosegla cilj glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 70 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, do leta 2028 pa naj bi postopno opustila premog. Za doseganje teh ambicioznih ciljev so v danskem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu predvidene znatne naložbe v dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter v energijsko učinkovitost. Poenostavljeni in hitrejši postopki za izdajo dovoljenj bi lahko spodbudili pospešitev uvajanja obnovljivih virov energije in obnovljivega vodika. Danska se je zavezala, da bo povečala zmogljivosti za proizvodnjo obnovljive energije v vetrnih elektrarnah na morju, vendar so potrebne dodatne naložbe v omrežja za prenos energije, da bi se lahko zagotovila učinkovita uporaba vse večjega deleža energije iz obnovljivih virov. Naložbe v energetske in elektroenergetske povezave, vključno s hibridnimi sredstvi na morju, bi znatno povečale zanesljivost oskrbe z energijo in možnost prilagajanja regionalnim razlikam, tudi z vidika ruske invazije v Ukrajini. Skupna energetska odvisnost Danske od uvoza ruskih fosilnih goriv znaša 21,1 % (povprečje Unije: 24,4 %), pri čemer so zajete sekundarne odvisnosti z upoštevanjem celotnega ponovnega uvoza na podlagi ustreznih predpostavk. Odvisnost od fosilnih goriv iz Rusije v skupni mešanici energijskih virov je bila na Danskem v letu 2020 za nafto nižja od povprečja Unije (12 % v primerjavi s 36,5 %, kolikor je bilo povprečje Unije).
  Odvisnost je bila višja za premog (97 % v primerjavi z 19,3 %, kolikor je znašalo povprečje Unije), vendar pa je delež premoga v mešanici energijskih virov Danske majhen (4,3 %). V mešanici energijskih virov na Danskem je delež zemeljskega plina 12,8 % in čeprav država ruskega plina ne uvaža neposredno za domačo uporabo, njena odvisnost od uvoza plina iz Nemčije pomeni znatno sekundarno odvisnost, ki je višja od povprečja Unije: 65 % plina, ki je porabljen na domačem trgu, je uvoženega iz Rusije, medtem ko povprečje Unije znaša 41,1 %. Glede na podatke za leto 2020 (18) je odvisnost Danske od uvoza ruskega nafte in plina še vedno precejšnja, vendar naj bi bila ta odvisnost odpravljena v letu 2023, ko bo končana prenova obstoječega nahajališča v Severnem morju, za Dansko pa se pričakuje, da bo znova postala neto izvoznica plina. Pospešitev tekočih projektov medsebojnega povezovanja lahko spodbudi tudi diverzifikacijo oskrbe z energijo. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Prizadevanja Danske glede energijske učinkovitosti bi se lahko nadalje okrepila z ustreznimi dodatnimi naložbami v razogljičenje industrije, storitev, zasebnih stanovanj in prometa. Da bi se Danska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(26)

Danska se je zavezala, da bo do leta 2030 dosegla cilj glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 70 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, do leta 2028 pa naj bi postopno opustila premog. Za doseganje teh ambicioznih ciljev so v danskem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu predvidene znatne naložbe v dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter v energijsko učinkovitost. Poenostavljeni in hitrejši postopki za izdajo dovoljenj bi lahko spodbudili pospešitev uvajanja obnovljivih virov energije in obnovljivega vodika. Danska se je zavezala, da bo povečala zmogljivosti za proizvodnjo obnovljive energije v vetrnih elektrarnah na morju, vendar so potrebne dodatne naložbe v omrežja za prenos energije, da bi se lahko zagotovila učinkovita uporaba vse večjega deleža energije iz obnovljivih virov. Naložbe v energetske in elektroenergetske povezave, vključno s hibridnimi sredstvi na morju, bi znatno povečale zanesljivost oskrbe z energijo in možnost prilagajanja regionalnim razlikam, tudi z vidika ruske invazije v Ukrajini. Skupna energetska odvisnost Danske od uvoza ruskih fosilnih goriv znaša 21,1 % (povprečje Unije: 24,4 %), pri čemer so zajete sekundarne odvisnosti z upoštevanjem celotnega ponovnega uvoza na podlagi ustreznih predpostavk. Odvisnost od fosilnih goriv iz Rusije v skupni mešanici energijskih virov je bila na Danskem v letu 2020 za nafto nižja od povprečja Unije (12 % v primerjavi s 36,5 %, kolikor je bilo povprečje Unije).

Odvisnost je bila višja za premog (97 % v primerjavi z 19,3 %, kolikor je znašalo povprečje Unije), vendar pa je delež premoga v mešanici energijskih virov Danske majhen (4,3 %). V mešanici energijskih virov na Danskem je delež zemeljskega plina 12,8 % in čeprav država ruskega plina ne uvaža neposredno za domačo uporabo, njena odvisnost od uvoza plina iz Nemčije pomeni znatno sekundarno odvisnost, ki je višja od povprečja Unije: 65 % plina, ki je porabljen na domačem trgu, je uvoženega iz Rusije, medtem ko povprečje Unije znaša 41,1 %. Glede na podatke za leto 2020 (18) je odvisnost Danske od uvoza ruskega nafte in plina še vedno precejšnja, vendar naj bi bila ta odvisnost odpravljena v letu 2023, ko bo končana prenova obstoječega nahajališča v Severnem morju, za Dansko pa se pričakuje, da bo znova postala neto izvoznica plina. Pospešitev tekočih projektov medsebojnega povezovanja lahko spodbudi tudi diverzifikacijo oskrbe z energijo. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Prizadevanja Danske glede energijske učinkovitosti bi se lahko nadalje okrepila z ustreznimi dodatnimi naložbami v razogljičenje industrije, storitev, zasebnih stanovanj in prometa. Da bi se Danska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (27) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Danska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Danska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(27)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Danska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Danska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (28) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(28)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Danska v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; izvaja novi sistem davka na nepremičnine, da bi znova vzpostavila povezavo med tržnimi cenami in davki ter zagotovila pravičnejšo obdavčitev; spodbuja naložbe za gradnjo cenovno dostopnih stanovanj kot odgovor na najnujnejše potrebe; okrepi finančno odpornost visoko zadolženih posojilojemalcev;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; za programe kohezijske politike v obdobju 2021–2027 hitro zaključi pogajanja s Komisijo in nadaljuje njihovo izvajanje;

3.

krepi politike krožnega gospodarstva in ravnanja z odpadki, vključno s spodbujanjem preprečevanja odpadkov in vnovične uporabe, povečanjem recikliranja in postopnim prehodom od sežiganja komunalnih odpadkov k okolju prijaznejšim virom za proizvodnjo toplote;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv; izvaja nadaljnjo diverzifikacijo oskrbe z energijo in prispeva k razogljičenju gospodarstva s pospeševanjem uvajanja obnovljivih virov energije, vključno z uvedbo reform za poenostavitev in pospešitev upravnih postopkov in postopkov za izdajo dovoljenj, nadgradnjo omrežij za prenos energije, razširitvijo povezav s sosednjimi državami in izboljšanjem energijske učinkovitosti.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

5

(6)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 14).

6

(7)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

7

(8)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

8

(9)  ST 10154/21.

9

(10)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Danske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 22).

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

12

(13)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

13

(14)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

14

(15)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

15

(16)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP.

16

(17)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

17

(18)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Povprečje celotnega uvoza v EU-27 temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Skupni uvoz Danske vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov. Danska je posredno odvisna od uvoza iz Rusije zaradi trgovine znotraj EU. Ob upoštevanju sekundarne odvisnosti od ruskega plina zaradi uvoza znotraj EU bi bila odvisnost Danske od uvoza plina iz Rusije ocenjena na 65 %.

18

(19)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

19

(20)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

20

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/35

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2022

(2022/C 334/05)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Nemčija je 28. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Nemčijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Nemčija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Nemčija je 28. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Nemčijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Nemčija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Nemčija je 2. maja 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 27. aprila 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Nemčije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Nemčija je 2. maja 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 27. aprila 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Nemčije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Nemčijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Nemčije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Nemčiji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Nemčije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Nemčijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Nemčije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Nemčiji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Nemčije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Nemčijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane zlasti s trajnim velikim presežkom na tekočem računu, ki odraža skromne naložbe v zvezi s prihranki in ima čezmejni pomen. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Nemčijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane zlasti s trajnim velikim presežkom na tekočem računu, ki odraža skromne naložbe v zvezi s prihranki in ima čezmejni pomen.

| (13) | Nemčija je 27. aprila 2022 predložila nov osnutek proračunskega načrta za leto 2022. Komisija je predložila mnenje o navedenem načrtu v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(13)

Nemčija je 27. aprila 2022 predložila nov osnutek proračunskega načrta za leto 2022. Komisija je predložila mnenje o navedenem načrtu v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (14) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Nemčije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Nemčije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (15) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (12) Nemčiji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Nemčije zmanjšal z 4,3 % BDP v letu 2020 na 3,7 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Nemčiji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se povečali z 2,7 % BDP v letu 2020 na 4,2 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Nemčija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali izravnani z izravnalnimi ukrepi in so večinoma vključevali povečanje družinskih dodatkov, kot sta otroški dodatek in davčne olajšave za otroke, ter večje možnosti za amortizacijo. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država povečal z 68,7 % BDP v letu 2020 na 69,3 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(15)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (12) Nemčiji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Nemčije zmanjšal z 4,3 % BDP v letu 2020 na 3,7 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Nemčiji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se povečali z 2,7 % BDP v letu 2020 na 4,2 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Nemčija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali izravnani z izravnalnimi ukrepi in so večinoma vključevali povečanje družinskih dodatkov, kot sta otroški dodatek in davčne olajšave za otroke, ter večje možnosti za amortizacijo. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država povečal z 68,7 % BDP v letu 2020 na 69,3 % BDP v letu 2021.

| (16) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je za leto 2022 optimističen, zatem pa realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,6 %, v letu 2023 pa za 2,3 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 1,6 % v letu 2022 in podobna v višini 2,4 % v letu 2023. Ta razlika je predvsem posledica različnih presečnih datumov projekcij in je bila v primeru programa stabilnosti takšna pred začetkom ruske agresije proti Ukrajini, ko so bili obeti za rast za leto 2022 še bolj optimistični. Vlada v programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 ostal pri 3,75 % BDP in se v letu 2023 zmanjšal na 2 %. Podobna raven v letu 2022 odraža predvsem nadaljnje nujne ukrepe zaradi pandemije, povečane odhodke za obrambo in ukrepe proti povišanim cenam energije v odziv na vojno v Ukrajini skupaj z dodatnimi odhodki in naložbami v zeleni prehod. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 66,75 %, v letu 2023 pa na 65,75 % BDP. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,5 % BDP oziroma 1,0 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, ki je bil za leti 2022 in 2023 napovedan v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem zaradi nekoliko nižjih projekcij davčnih prihodkov, ki temeljijo na previdnih izračunih iz novembra 2021, in bolj optimističnih pričakovanj glede izvajanja subvencij in javnih naložb v programu. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 66,4 % BDP v letu 2022, v letu 2023 pa nižjega, in sicer v višini 64,5 % BDP. Razlika je posledica podobne razlike v napovedi primanjkljaja. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,1 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Nemčije. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je za leto 2022 optimističen, zatem pa realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,6 %, v letu 2023 pa za 2,3 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 1,6 % v letu 2022 in podobna v višini 2,4 % v letu 2023. Ta razlika je predvsem posledica različnih presečnih datumov projekcij in je bila v primeru programa stabilnosti takšna pred začetkom ruske agresije proti Ukrajini, ko so bili obeti za rast za leto 2022 še bolj optimistični. Vlada v programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 ostal pri 3,75 % BDP in se v letu 2023 zmanjšal na 2 %. Podobna raven v letu 2022 odraža predvsem nadaljnje nujne ukrepe zaradi pandemije, povečane odhodke za obrambo in ukrepe proti povišanim cenam energije v odziv na vojno v Ukrajini skupaj z dodatnimi odhodki in naložbami v zeleni prehod. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 66,75 %, v letu 2023 pa na 65,75 % BDP. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,5 % BDP oziroma 1,0 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, ki je bil za leti 2022 in 2023 napovedan v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem zaradi nekoliko nižjih projekcij davčnih prihodkov, ki temeljijo na previdnih izračunih iz novembra 2021, in bolj optimističnih pričakovanj glede izvajanja subvencij in javnih naložb v programu. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 66,4 % BDP v letu 2022, v letu 2023 pa nižjega, in sicer v višini 64,5 % BDP. Razlika je posledica podobne razlike v napovedi primanjkljaja. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,1 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Nemčije.

| (17) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 4,2 % BDP v letu 2021 na 1,2 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (13). Ti ukrepi vključujejo predvsem ciljno usmerjeno subvencijo za stroške ogrevanja, napredek pri odpravi dajatve za energijo iz obnovljivih virov (EEG-Umlage), povišanje dodatka za dnevne migrante (Pendlerpauschale), znižanje davka na energijo za goriva za tri mesece, enkratno plačilo pavšalnega zneska cene energije (Energiepreispauschale) in dodatka za vsakega otroka, enkratno pavšalno plačilo prejemnikom socialne pomoči ter mesečno vozovnico za lokalni javni prevoz po znižani ceni za tri mesece. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti povečanje nadomestil za dnevne migrante in znižanje davka na energijo za goriva. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % BDP v letu 2023 (14), ter stroški odhodkov za obrambo, povišani za 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,5 % BDP v letu 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 4,2 % BDP v letu 2021 na 1,2 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (13). Ti ukrepi vključujejo predvsem ciljno usmerjeno subvencijo za stroške ogrevanja, napredek pri odpravi dajatve za energijo iz obnovljivih virov (EEG-Umlage), povišanje dodatka za dnevne migrante (Pendlerpauschale), znižanje davka na energijo za goriva za tri mesece, enkratno plačilo pavšalnega zneska cene energije (Energiepreispauschale) in dodatka za vsakega otroka, enkratno pavšalno plačilo prejemnikom socialne pomoči ter mesečno vozovnico za lokalni javni prevoz po znižani ceni za tri mesece. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti povečanje nadomestil za dnevne migrante in znižanje davka na energijo za goriva. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % BDP v letu 2023 (14), ter stroški odhodkov za obrambo, povišani za 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,5 % BDP v letu 2023.

| (18) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Nemčiji priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(18)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Nemčiji priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (19) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Nemčije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,6 % BDP, kot je priporočil Svet (15). Nemčija namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2021 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (16). Zato namerava Nemčija ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,5 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,7 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispevali tudi dodatni odhodki za zeleni prehod (0,2 % BDP). |
| --- | --- |

(19)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Nemčije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,6 % BDP, kot je priporočil Svet (15). Nemčija namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2021 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (16). Zato namerava Nemčija ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,5 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,7 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispevali tudi dodatni odhodki za zeleni prehod (0,2 % BDP).

| (20) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,6 % BDP (17). Nemčija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšal za 0,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (18). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,7 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,7 % BDP) in dodatnih stroškov za zagotavljanje začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,05 % BDP) v primerjavi z letom 2022. |
| --- | --- |

(20)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,6 % BDP (17). Nemčija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšal za 0,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (18). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,7 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,7 % BDP) in dodatnih stroškov za zagotavljanje začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,05 % BDP) v primerjavi z letom 2022.

| (21) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,75 % BDP v letu 2024 in na 1 % do leta 2025. Te projekcije predvidevajo povečanje prihodkov države kot odstotek BDP, medtem ko naj bi javnofinančni odhodki kot odstotek BDP ostali razmeroma stabilni. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 65,75 % v letu 2024 in na 65 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,75 % BDP v letu 2024 in na 1 % do leta 2025. Te projekcije predvidevajo povečanje prihodkov države kot odstotek BDP, medtem ko naj bi javnofinančni odhodki kot odstotek BDP ostali razmeroma stabilni. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 65,75 % v letu 2024 in na 65 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka.

| (22) | Staranje prebivalstva in utesnjevanje trga dela bosta v naslednjih letih močno prizadela Nemčijo. Zakonsko določena upokojitvena starost bo leta 2031 dosegla 67 let, vendar je potrebnih več prilagoditev pokojninskega sistema, da se zagotovi dolgoročna vzdržnost pokojninskega sistema ter hkrati ohrani njegova zadostnost. Večje spodbude za delo bi bile potrebne tudi zaradi utesnjevanja trga dela. Po pričakovanjih bodo posledica zaveze vlade, da ohrani zgornjo mejo za pokojninske prispevke v tem zakonodajnem obdobju in zagotovi minimalno stopnjo nadomestil dohodkov, znatni fiskalni transferji, kar bo dodatno povečalo breme za mlajše generacije. Zasebne pokojnine, ki jih subvencionira država (Riester Rente), niso imele pomembne vloge v mešanici pokojnin. Donosi so nizki, upravni stroški pa visoki. Zlasti osebe z nizkimi dohodki ne morejo doseči zadostnega pokojninskega varčevanja. |
| --- | --- |

(22)

Staranje prebivalstva in utesnjevanje trga dela bosta v naslednjih letih močno prizadela Nemčijo. Zakonsko določena upokojitvena starost bo leta 2031 dosegla 67 let, vendar je potrebnih več prilagoditev pokojninskega sistema, da se zagotovi dolgoročna vzdržnost pokojninskega sistema ter hkrati ohrani njegova zadostnost. Večje spodbude za delo bi bile potrebne tudi zaradi utesnjevanja trga dela. Po pričakovanjih bodo posledica zaveze vlade, da ohrani zgornjo mejo za pokojninske prispevke v tem zakonodajnem obdobju in zagotovi minimalno stopnjo nadomestil dohodkov, znatni fiskalni transferji, kar bo dodatno povečalo breme za mlajše generacije. Zasebne pokojnine, ki jih subvencionira država (Riester Rente), niso imele pomembne vloge v mešanici pokojnin. Donosi so nizki, upravni stroški pa visoki. Zlasti osebe z nizkimi dohodki ne morejo doseči zadostnega pokojninskega varčevanja.

| (23) | Davčni sistem je močno odvisen od prihodkov od davkov na delo, davčne osnove, ki so manj škodljive za vključujočo rast, pa so še vedno premalo izkoriščene. Davčni primež stroškov dela v Nemčiji je med najvišjimi v Uniji. To zmanjšuje neto plačo in odvrača od večjega števila opravljenih ur za nekatere skupine, kot so osebe z nizkimi in srednjimi dohodki ter prejemniki drugega dohodka v gospodinjstvu, kar preprečuje boljšo izrabo potenciala delovne sile tudi zaradi pomanjkanja delovne sile. Prihodki od okoljskih davkov so razmeroma nizki, medtem ko okolju škodljive subvencije (vključno z znižanjem davkov in davčnimi oprostitvami) spodkopavajo cilje okoljske trajnostnosti in preprečujejo razogljičenje, energijsko učinkovitost in uvajanje energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(23)

Davčni sistem je močno odvisen od prihodkov od davkov na delo, davčne osnove, ki so manj škodljive za vključujočo rast, pa so še vedno premalo izkoriščene. Davčni primež stroškov dela v Nemčiji je med najvišjimi v Uniji. To zmanjšuje neto plačo in odvrača od večjega števila opravljenih ur za nekatere skupine, kot so osebe z nizkimi in srednjimi dohodki ter prejemniki drugega dohodka v gospodinjstvu, kar preprečuje boljšo izrabo potenciala delovne sile tudi zaradi pomanjkanja delovne sile. Prihodki od okoljskih davkov so razmeroma nizki, medtem ko okolju škodljive subvencije (vključno z znižanjem davkov in davčnimi oprostitvami) spodkopavajo cilje okoljske trajnostnosti in preprečujejo razogljičenje, energijsko učinkovitost in uvajanje energije iz obnovljivih virov.

| (24) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Nemčijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt zlasti prispeva k obravnavanju potrebe po spodbujanju javnih in zasebnih naložb, zlasti za zeleni in digitalni prehod, trajnostni promet, čiste, učinkovite in integrirane energetske sisteme, digitalizacijo javne uprave in zdravstvenih storitev, izobraževanje ter raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Nemčijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt zlasti prispeva k obravnavanju potrebe po spodbujanju javnih in zasebnih naložb, zlasti za zeleni in digitalni prehod, trajnostni promet, čiste, učinkovite in integrirane energetske sisteme, digitalizacijo javne uprave in zdravstvenih storitev, izobraževanje ter raziskave in inovacije.

| (25) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Nemčije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Nemčiji, predstavljajo 42 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 52 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Nemčiji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja bistveno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(25)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Nemčije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Nemčiji, predstavljajo 42 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 52 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Nemčiji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja bistveno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (26) | Nemčija je do 4. aprila 2022 predložila programske dokumente kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (19) za vseh 15 programov Evropskega sklada za regionalni razvoj, vseh 16 programov Evropskega socialnega sklada plus in mešani program Evropskega sklada za regionalni razvoj / Evropskega socialnega sklada plus. Komisija je 19. aprila 2022 odobrila partnerski sporazum z Nemčijo o uporabi sredstev kohezijske politike.V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 je Nemčija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(26)

Nemčija je do 4. aprila 2022 predložila programske dokumente kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (19) za vseh 15 programov Evropskega sklada za regionalni razvoj, vseh 16 programov Evropskega socialnega sklada plus in mešani program Evropskega sklada za regionalni razvoj / Evropskega socialnega sklada plus. Komisija je 19. aprila 2022 odobrila partnerski sporazum z Nemčijo o uporabi sredstev kohezijske politike.V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 je Nemčija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (27) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, Nemčija še vedno zaostaja pri uvajanju zelo visokozmogljive širokopasovne pokritosti na podeželskih območjih, kjer bi lahko večje naložbe izboljšale rast produktivnosti in neravnotežje med prihranki in naložbami. Na splošno je Nemčija v zadnjem letu znatno izboljšala zelo visokozmogljivo širokopasovno pokritost in je trenutno nad povprečjem Unije. Vendar je bila pokritost na podeželskih območjih 22,5 %, kar je pod povprečjem Unije, ki znaša 37,1 %. Hkrati ima le 15,4 % gospodinjstev dostop do optičnega priključka (v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 50 %), kar Nemčijo uvršča med države članice z najnižjo pokritostjo z optičnimi vlakni, pet najuspešnejših držav članic Unije pa ima vsaj 85-odstotno pokritost z optičnimi vlakni. Pomanjkanje optičnih povezav je na podeželskih območjih še večje (11,3 % v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 33,8 %). To zavira rast produktivnosti, zlasti v malih in srednjih podjetjih, od katerih se številna nahajajo na podeželskih in polpodeželskih območjih. Razširitev širokopasovnih povezav in 5G nista zajeta v nemškem načrtu za okrevanje in odpornost. Na zvezni in regionalni ravni obstajajo sheme za izboljšanje povezljivosti na sivih območjih in mobilne povezljivosti na belih lisah. Koalicijski sporazum vsebuje ambiciozne cilje glede razpoložljivosti optičnih vlaken in 5G po vsej državi za vsa nemška gospodinjstva, rok za izvedbo pa je treba še določiti. Povečanje zmogljivosti za načrtovanje in upravljanje nizkih gradenj v zasebnem sektorju ter načrtovanje in upravljanje izvajanja v javnem sektorju bo ključnega pomena za pravočasno izvedbo. Za doseganje ciljev bodo potrebne tudi izboljšave postopkov predložitve vlog in izdajanja dovoljenj ter standardizacija alternativnih, manj zamudnih tehnik vzpostavitve povezljivosti. |
| --- | --- |

(27)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, Nemčija še vedno zaostaja pri uvajanju zelo visokozmogljive širokopasovne pokritosti na podeželskih območjih, kjer bi lahko večje naložbe izboljšale rast produktivnosti in neravnotežje med prihranki in naložbami. Na splošno je Nemčija v zadnjem letu znatno izboljšala zelo visokozmogljivo širokopasovno pokritost in je trenutno nad povprečjem Unije. Vendar je bila pokritost na podeželskih območjih 22,5 %, kar je pod povprečjem Unije, ki znaša 37,1 %. Hkrati ima le 15,4 % gospodinjstev dostop do optičnega priključka (v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 50 %), kar Nemčijo uvršča med države članice z najnižjo pokritostjo z optičnimi vlakni, pet najuspešnejših držav članic Unije pa ima vsaj 85-odstotno pokritost z optičnimi vlakni. Pomanjkanje optičnih povezav je na podeželskih območjih še večje (11,3 % v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 33,8 %). To zavira rast produktivnosti, zlasti v malih in srednjih podjetjih, od katerih se številna nahajajo na podeželskih in polpodeželskih območjih. Razširitev širokopasovnih povezav in 5G nista zajeta v nemškem načrtu za okrevanje in odpornost. Na zvezni in regionalni ravni obstajajo sheme za izboljšanje povezljivosti na sivih območjih in mobilne povezljivosti na belih lisah. Koalicijski sporazum vsebuje ambiciozne cilje glede razpoložljivosti optičnih vlaken in 5G po vsej državi za vsa nemška gospodinjstva, rok za izvedbo pa je treba še določiti. Povečanje zmogljivosti za načrtovanje in upravljanje nizkih gradenj v zasebnem sektorju ter načrtovanje in upravljanje izvajanja v javnem sektorju bo ključnega pomena za pravočasno izvedbo. Za doseganje ciljev bodo potrebne tudi izboljšave postopkov predložitve vlog in izdajanja dovoljenj ter standardizacija alternativnih, manj zamudnih tehnik vzpostavitve povezljivosti.

| (28) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(28)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (29) | Nemčija se sooča z izzivi, povezanimi z njeno odvisnostjo od fosilnih goriv in uvoza energije iz Rusije ter z okvirnimi pogoji za naložbe v popolnoma povezan trajnostni energetski sistem. Po podatkih za leto 2020 je odvisnost od uvoza plina iz Rusije še posebej močna (65 % (20)) in višja od povprečja Unije (44 %). Odvisnost od uvoza nafte iz Rusije je prav tako višja od povprečja Unije (34 % v primerjavi s 26 %) (21). Več kot polovico mešanice energijskih virov Nemčije predstavljata plin (26 %) in nafta (35 %). Ta odvisnost neposredno vpliva na nemško industrijo, ki predstavlja 35 % porabe končne energije zemeljskega plina. Hitrejši napredek pri širitvi prenosnih in distribucijskih omrežij ter uvajanju obnovljivih virov energije je ključnega pomena za reševanje teh izzivov, doseganje podnebnih in energetskih ciljev ter spodbujanje naložb v zvezi s prihranki. Potrebna so večja prizadevanja za diverzifikacijo oskrbe z energijo in poti oskrbe z energijo ter uporabo vseh razpoložljivih brezogljičnih virov energije, zlasti z uvajanjem električne energije in plinov iz obnovljivih virov, vključno z obnovljivim vodikom, ter uporabo utekočinjenega zemeljskega plina. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Da bi se Nemčija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. Potrebna so prizadevanja za pospešitev razogljičenja industrije, izboljšanje možnosti za prožnost in odziv odjemalcev energije na različne cene ter okrepitev povezovanja energetskega sistema (22).
  Sprejeti bi bilo treba tudi ukrepe za povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje porabe energije ter pospešitev razogljičenja stavbnega fonda in prometnega sektorja, ki v letu 2021 ni dosegel nacionalnih letnih ciljev za zmanjšanje emisij za te sektorje. Večja uporaba skupne mobilnosti in trajnostnega javnega prevoza lahko zmanjša porabo fosilnih goriv. Pri širitvi elektroenergetskih omrežij Nemčije je prišlo do velikih zamud. Glavni oviri sta med drugim zapletenost in trajanje postopkov načrtovanja, izdajanja dovoljenj in pritožb. Zaradi zamud pri širitvi elektroenergetskih omrežij je bilo treba na nekaterih območjih omejiti obnovljive vire energije. Poleg tega zamude pri širitvi elektroenergetskih omrežij znatno vplivajo na omrežja sosednjih držav članic, saj zmogljivost omrežja znotraj Nemčije ne zadostuje za prenos količin električne energije, s katerimi se trguje znotraj zadevnega cenovnega območja. Vlada se je zavezala, da bo delež obnovljivih virov energije v proizvodnji električne energije do leta 2030 povečala na 80 %, nemški parlament pa trenutno obravnava zakonodajni predlog za zakon o energiji iz obnovljivih virov, ki vključuje cilj, da bi do leta 2035 postali skoraj nevtralni glede emisij toplogrednih plinov v sektorju električne energije. Vendar se je uvajanje obnovljivih virov energije, zlasti vetrne energije na kopnem, v zadnjih letih močno upočasnilo zaradi trdovratnih ovir pri izvajanju. Odprava ovir pri izvajanju vključuje sprejetje ukrepov za reševanje sporov glede rabe zemljišč v zgodnji fazi, omilitev pravil o minimalni razdalji, povečanje uporabe prostorskega načrtovanja za opredelitev območij za uporabo vetrne energije in olajšanje izdajanja dovoljenj. Lokalno sprejemanje je mogoče izboljšati, tudi z bolj racionaliziranim postopkom posvetovanja, večjo udeležbo državljanov in delitvijo prihodkov v projektih. Širitev obnovljivih virov energije in povečanje energijske učinkovitosti ne bosta le zmanjšala odvisnosti od uvoza energije, temveč tudi znatno znižala cene energije. Udeležba v čezmejnem sodelovanju na področju energije se lahko še okrepi, prožnost in zmogljivost povratnega toka pa se lahko povečata, ko gre za obstoječo medsebojno povezanost. |
| --- | --- |

(29)

Nemčija se sooča z izzivi, povezanimi z njeno odvisnostjo od fosilnih goriv in uvoza energije iz Rusije ter z okvirnimi pogoji za naložbe v popolnoma povezan trajnostni energetski sistem. Po podatkih za leto 2020 je odvisnost od uvoza plina iz Rusije še posebej močna (65 % (20)) in višja od povprečja Unije (44 %). Odvisnost od uvoza nafte iz Rusije je prav tako višja od povprečja Unije (34 % v primerjavi s 26 %) (21). Več kot polovico mešanice energijskih virov Nemčije predstavljata plin (26 %) in nafta (35 %). Ta odvisnost neposredno vpliva na nemško industrijo, ki predstavlja 35 % porabe končne energije zemeljskega plina. Hitrejši napredek pri širitvi prenosnih in distribucijskih omrežij ter uvajanju obnovljivih virov energije je ključnega pomena za reševanje teh izzivov, doseganje podnebnih in energetskih ciljev ter spodbujanje naložb v zvezi s prihranki. Potrebna so večja prizadevanja za diverzifikacijo oskrbe z energijo in poti oskrbe z energijo ter uporabo vseh razpoložljivih brezogljičnih virov energije, zlasti z uvajanjem električne energije in plinov iz obnovljivih virov, vključno z obnovljivim vodikom, ter uporabo utekočinjenega zemeljskega plina. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Da bi se Nemčija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. Potrebna so prizadevanja za pospešitev razogljičenja industrije, izboljšanje možnosti za prožnost in odziv odjemalcev energije na različne cene ter okrepitev povezovanja energetskega sistema (22).

Sprejeti bi bilo treba tudi ukrepe za povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje porabe energije ter pospešitev razogljičenja stavbnega fonda in prometnega sektorja, ki v letu 2021 ni dosegel nacionalnih letnih ciljev za zmanjšanje emisij za te sektorje. Večja uporaba skupne mobilnosti in trajnostnega javnega prevoza lahko zmanjša porabo fosilnih goriv. Pri širitvi elektroenergetskih omrežij Nemčije je prišlo do velikih zamud. Glavni oviri sta med drugim zapletenost in trajanje postopkov načrtovanja, izdajanja dovoljenj in pritožb. Zaradi zamud pri širitvi elektroenergetskih omrežij je bilo treba na nekaterih območjih omejiti obnovljive vire energije. Poleg tega zamude pri širitvi elektroenergetskih omrežij znatno vplivajo na omrežja sosednjih držav članic, saj zmogljivost omrežja znotraj Nemčije ne zadostuje za prenos količin električne energije, s katerimi se trguje znotraj zadevnega cenovnega območja. Vlada se je zavezala, da bo delež obnovljivih virov energije v proizvodnji električne energije do leta 2030 povečala na 80 %, nemški parlament pa trenutno obravnava zakonodajni predlog za zakon o energiji iz obnovljivih virov, ki vključuje cilj, da bi do leta 2035 postali skoraj nevtralni glede emisij toplogrednih plinov v sektorju električne energije. Vendar se je uvajanje obnovljivih virov energije, zlasti vetrne energije na kopnem, v zadnjih letih močno upočasnilo zaradi trdovratnih ovir pri izvajanju. Odprava ovir pri izvajanju vključuje sprejetje ukrepov za reševanje sporov glede rabe zemljišč v zgodnji fazi, omilitev pravil o minimalni razdalji, povečanje uporabe prostorskega načrtovanja za opredelitev območij za uporabo vetrne energije in olajšanje izdajanja dovoljenj. Lokalno sprejemanje je mogoče izboljšati, tudi z bolj racionaliziranim postopkom posvetovanja, večjo udeležbo državljanov in delitvijo prihodkov v projektih. Širitev obnovljivih virov energije in povečanje energijske učinkovitosti ne bosta le zmanjšala odvisnosti od uvoza energije, temveč tudi znatno znižala cene energije. Udeležba v čezmejnem sodelovanju na področju energije se lahko še okrepi, prožnost in zmogljivost povratnega toka pa se lahko povečata, ko gre za obstoječo medsebojno povezanost.

| (30) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Nemčija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Nemčija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (23), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(30)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Nemčija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Nemčija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (23), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (31) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (24) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(31)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (24) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (32) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Nemčijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3. |
| --- | --- |

(32)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Nemčijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3.

| (33) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4. Priporočila 1, 2 in 3 prispevajo tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega in četrtega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne politike iz priporočila 1 in politike iz priporočil 2, 3 in 4 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih s presežkom na tekočem računu, v kolikor to zadeva večje naložbe – |
| --- | --- |

(33)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4. Priporočila 1, 2 in 3 prispevajo tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega in četrtega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne politike iz priporočila 1 in politike iz priporočil 2, 3 in 4 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih s presežkom na tekočem računu, v kolikor to zadeva večje naložbe –

PRIPOROČA, da Nemčija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; izboljša davčno mešanico za bolj vključujočo in trajnostno rast, zlasti z izboljšanjem davčnih spodbud za povečanje števila opravljenih delovnih ur; izboljša srednjeročno vzdržnost pokojninskega sistema;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

odpravi ovire za naložbe in spodbudi naložbe v zelo visokozmogljiva digitalna komunikacijska omrežja;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in diverzificira njihov uvoz s povečanjem energijske učinkovitosti, spodbujanjem prihranka energije, zmanjšanjem povpraševanja, diverzifikacijo oskrbe z energijo in poti oskrbe z energijo, odpravo naložbenih ozkih grl, nadaljnjo racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj, spodbujanjem naložb ter pospeševanjem njihovega uvajanja ter nadaljnjim spodbujanjem udeležbe v čezmejnem sodelovanju, povezanim z energijo.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 18).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10158/2021; ST 10158/2021 ADD.

10

(11)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

11

(12)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 27).

12

(13)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

13

(14)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

14

(15)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

15

(16)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

16

(17)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

17

(18)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

18

(19)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

19

(20)  Po nedavnih podatkih nemškega zveznega ministrstva za gospodarstvo in podnebne ukrepe se je delež skupnega uvoza plina zmanjšal na 35 %.

20

(21)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na skupni uvoz zemeljskega plina in surove nafte. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Nemčijo skupni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov.

21

(22)  Povezovanje energetskih sistemov povezuje različne ponudnike energije med seboj in s sektorji končne porabe.

22

(23)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

23

(24)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

24

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/44

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2022

(2022/C 334/06)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Estonije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Estonije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Estoniji je na voljo izredna podpora v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Estoniji je na voljo izredna podpora v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Estonija je 18. junija 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 29. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Estonijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Estonija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Estonija je 18. junija 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 29. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Estonijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Estonija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Estonija je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Estonije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Estonija je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Estonije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Estonijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Estonije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Estoniji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Estonije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Estonijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Estonije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Estoniji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Estonije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Estonije, saj naj bi primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Estonije, saj naj bi primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Estoniji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Estonije zmanjšal z 5,6 % BDP v letu 2020 na 2,4 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Estoniji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se povečali z 2,3 % BDP v letu 2020 na 2,7 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Estonija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali izravnani z izravnalnimi ukrepi, vključevali pa so predvsem dvig pokojnin, ciljno usmerjen dvig plač (za učitelje, zdravstveno osebje, delavce v kulturi in policijsko osebje) ter programe v zvezi z odhodki za zdravstveno varstvo, raziskave in razvoj, vojsko ter informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 19,0 % BDP v letu 2020 na 18,1 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Estoniji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Estonije zmanjšal z 5,6 % BDP v letu 2020 na 2,4 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Estoniji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se povečali z 2,3 % BDP v letu 2020 na 2,7 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Estonija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali izravnani z izravnalnimi ukrepi, vključevali pa so predvsem dvig pokojnin, ciljno usmerjen dvig plač (za učitelje, zdravstveno osebje, delavce v kulturi in policijsko osebje) ter programe v zvezi z odhodki za zdravstveno varstvo, raziskave in razvoj, vojsko ter informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 19,0 % BDP v letu 2020 na 18,1 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je previden. Vlada napoveduje, da se bo realni BDP v letu 2022 znižal za 1,0 %, v letu 2023 pa za 1,2 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje realna rast BDP v višini 1,0 % leta 2022 in 2,4 % leta 2023. Komisija napoveduje močnejšo rast zasebne potrošnje, ki jo omogočata visoka raven prihrankov in pričakovana močna dinamika plač. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 povečal na 5,3 % BDP, v letu 2023 pa zmanjšal na 4,8 % BDP. Povečanje v letu 2022 odraža predvsem nove ukrepe na strani odhodkov, namenjene blažitvi cen energije, ter dodatne odhodke za socialno zaščito in varnost, pa tudi stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 20,7 %, v letu 2023 pa na 24,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,4 % BDP oziroma 3,7 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem zaradi bolj optimistične napovedi glede BDP, na kateri temeljijo projekcije Komisije, in zmernejše rasti odhodkov za naložbe, ki jo napoveduje Komisija. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 20,9 % BDP v letu 2022 in 23,5 % BDP v letu 2023, kar je podobno kot projekcije v programu stabilnosti za leto 2022. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 3,1 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Estonije. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je previden. Vlada napoveduje, da se bo realni BDP v letu 2022 znižal za 1,0 %, v letu 2023 pa za 1,2 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje realna rast BDP v višini 1,0 % leta 2022 in 2,4 % leta 2023. Komisija napoveduje močnejšo rast zasebne potrošnje, ki jo omogočata visoka raven prihrankov in pričakovana močna dinamika plač. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 povečal na 5,3 % BDP, v letu 2023 pa zmanjšal na 4,8 % BDP. Povečanje v letu 2022 odraža predvsem nove ukrepe na strani odhodkov, namenjene blažitvi cen energije, ter dodatne odhodke za socialno zaščito in varnost, pa tudi stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 20,7 %, v letu 2023 pa na 24,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,4 % BDP oziroma 3,7 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem zaradi bolj optimistične napovedi glede BDP, na kateri temeljijo projekcije Komisije, in zmernejše rasti odhodkov za naložbe, ki jo napoveduje Komisija. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 20,9 % BDP v letu 2022 in 23,5 % BDP v letu 2023, kar je podobno kot projekcije v programu stabilnosti za leto 2022. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 3,1 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Estonije.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,7 % BDP v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, določene najvišje cene električne energije in ogrevanja ter znižanje omrežnin za električno energijo in plin potrošnike. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi lahko nekatere od teh ukrepov ohranili. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošna določena najvišja cena energije za gospodinjstva, znižanje omrežnin in splošna znižanja trošarin (veljavna od leta 2020). Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,6 % BDP v letu 2023 (13), ter stroški odhodkov za obrambo, ki bodo v letu 2023 višji za 0,6 % BDP. |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,7 % BDP v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, določene najvišje cene električne energije in ogrevanja ter znižanje omrežnin za električno energijo in plin potrošnike. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi lahko nekatere od teh ukrepov ohranili. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošna določena najvišja cena energije za gospodinjstva, znižanje omrežnin in splošna znižanja trošarin (veljavna od leta 2020). Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,6 % BDP v letu 2023 (13), ter stroški odhodkov za obrambo, ki bodo v letu 2023 višji za 0,6 % BDP.

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Estoniji priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Estoniji priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Estonije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,4 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Estonija namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju tako, da bo z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost financirala dodatne naložbe, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,1 odstotne točke. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (15). Zato namerava Estonija ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,4 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje med drugim dvig plač in socialnih transferjev ter dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,5 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,4 % BDP). |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Estonije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,4 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Estonija namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju tako, da bo z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost financirala dodatne naložbe, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,1 odstotne točke. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (15). Zato namerava Estonija ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,4 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje med drugim dvig plač in socialnih transferjev ter dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,5 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,4 % BDP).

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,2 % BDP (16). Estonija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,4 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,7 % BDP) ter dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,2 % BDP (16). Estonija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,4 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,7 % BDP) ter dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

| (19) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 3,8 % BDP v letu 2024 in na 2,9 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2025 padel pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo nekatere dodatne ukrepe za konsolidacijo javnih financ, ki še niso določeni. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer naj bi se v letu 2024 povečal na 27,7 %, leta 2025 pa na 29,2 %. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 3,8 % BDP v letu 2024 in na 2,9 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2025 padel pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo nekatere dodatne ukrepe za konsolidacijo javnih financ, ki še niso določeni. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer naj bi se v letu 2024 povečal na 27,7 %, leta 2025 pa na 29,2 %. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka.

| (20) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Estonijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost se osredotoča zlasti na zeleni in digitalni prehod z ukrepi za izboljšanje energijske učinkovitosti in razvoj energije iz obnovljivih virov; povečanje trajnostnosti prometa in mobilnosti; podporo podjetjem pri dvojnem prehodu, zlasti zagonskim podjetjem ter malim in srednjim podjetjem; nadaljnjo digitalizacijo javnih storitev ter povečanje ustreznosti sistema izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, zlasti kar zadeva zelene in digitalne spretnosti in znanja. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje tudi ukrepe za izboljšanje dostopnosti in odpornosti zdravstvenega sistema ter predvideva nekatere izboljšave socialne varnostne mreže in dostopa do socialnih storitev. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Estonijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost se osredotoča zlasti na zeleni in digitalni prehod z ukrepi za izboljšanje energijske učinkovitosti in razvoj energije iz obnovljivih virov; povečanje trajnostnosti prometa in mobilnosti; podporo podjetjem pri dvojnem prehodu, zlasti zagonskim podjetjem ter malim in srednjim podjetjem; nadaljnjo digitalizacijo javnih storitev ter povečanje ustreznosti sistema izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, zlasti kar zadeva zelene in digitalne spretnosti in znanja. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje tudi ukrepe za izboljšanje dostopnosti in odpornosti zdravstvenega sistema ter predvideva nekatere izboljšave socialne varnostne mreže in dostopa do socialnih storitev.

| (21) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Estonije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Estoniji, predstavljajo 41,5 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21,5 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Estoniji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(21)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Estonije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Estoniji, predstavljajo 41,5 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21,5 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Estoniji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (22) | Estonija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) predložila 18. aprila 2022, drugih programov kohezijske politike iz navedene uredbe pa še ni predložila. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Estonija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(22)

Estonija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) predložila 18. aprila 2022, drugih programov kohezijske politike iz navedene uredbe pa še ni predložila. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Estonija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (23) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Estonija sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi z dolgotrajno oskrbo in ustreznostjo socialne varovalne mreže, zlasti kar zadeva brezposelne. |
| --- | --- |

(23)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Estonija sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi z dolgotrajno oskrbo in ustreznostjo socialne varovalne mreže, zlasti kar zadeva brezposelne.

| (24) | Ustreznost socialne varnostne mreže se je v Estoniji izboljšala, vendar je stopnja tveganja revščine in socialne izključenosti za starejše, invalide in brezposelne še vedno visoka. Brezposelni so manj zaščiteni pred revščino zaradi omejevalnih meril za prejemanje denarnih nadomestil za brezposelnost, zlasti zaradi strogih pragov glede zaposlitve in dohodka pred brezposelnostjo. Zato je leta 2021 le približno 50 % vseh prijavljenih brezposelnih prejemalo denarno nadomestilo za brezposelnost, 37 % na novo prijavljenih brezposelnih je prejemalo nadomestila iz zavarovanja za primer brezposelnosti, le 26 % pa jih je prejemalo fiksni dodatek za brezposelnost. Razširitev upravičenosti do denarnih nadomestili za brezposelnost in omilitev minimalnih meril za dostop do njih lahko učinkovito pripomoreta k večji socialni zaščiti, zlasti za osebe, ki so bile zaposlene za kratka delovna obdobja in v nestandardnih oblikah dela. |
| --- | --- |

(24)

Ustreznost socialne varnostne mreže se je v Estoniji izboljšala, vendar je stopnja tveganja revščine in socialne izključenosti za starejše, invalide in brezposelne še vedno visoka. Brezposelni so manj zaščiteni pred revščino zaradi omejevalnih meril za prejemanje denarnih nadomestil za brezposelnost, zlasti zaradi strogih pragov glede zaposlitve in dohodka pred brezposelnostjo. Zato je leta 2021 le približno 50 % vseh prijavljenih brezposelnih prejemalo denarno nadomestilo za brezposelnost, 37 % na novo prijavljenih brezposelnih je prejemalo nadomestila iz zavarovanja za primer brezposelnosti, le 26 % pa jih je prejemalo fiksni dodatek za brezposelnost. Razširitev upravičenosti do denarnih nadomestili za brezposelnost in omilitev minimalnih meril za dostop do njih lahko učinkovito pripomoreta k večji socialni zaščiti, zlasti za osebe, ki so bile zaposlene za kratka delovna obdobja in v nestandardnih oblikah dela.

| (25) | Estonsko prebivalstvo se stara, vendar zagotavljanje dolgotrajne oskrbe zaradi pomanjkljivih organizacije in financiranja dolgotrajne oskrbe ne zadostuje povpraševanju. Razdrobljenost pri organizaciji in financiranju dolgotrajne oskrbe med socialnim in zdravstvenim sektorjem ter med državo in lokalnimi vladami povzroča neenakomerno zagotavljanje storitev na domu in skupnostnih storitev. Poleg tega je bil delež odhodkov, ki jih mora, kdor potrebuje oskrbo, plačati sam (samoplačniška storitev), v letu 2019 drugi največji v Uniji. Javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo so v letu 2019 znašali le 0,4 % BDP (povprečje v Uniji je bilo 1,7 %). Kakovost zagotavljanja storitev krni odsotnost skupnih standardov za dolgotrajno oskrbo in pomanjkanje delavcev na področju oskrbe. Z reformo dolgotrajne oskrbe, ki bi se osredotočala na učinkovito in trajnostno financiranje, dostopom do integriranih zdravstvenih in socialnih storitev, določitvijo standardov kakovosti ter zagotavljanjem dovolj velike in usposobljene delovne sile na področju oskrbe bi se povečala kakovost življenja oseb, ki potrebujejo oskrbo, in zmanjšalo visoko breme oskrbe za družinske člane. |
| --- | --- |

(25)

Estonsko prebivalstvo se stara, vendar zagotavljanje dolgotrajne oskrbe zaradi pomanjkljivih organizacije in financiranja dolgotrajne oskrbe ne zadostuje povpraševanju. Razdrobljenost pri organizaciji in financiranju dolgotrajne oskrbe med socialnim in zdravstvenim sektorjem ter med državo in lokalnimi vladami povzroča neenakomerno zagotavljanje storitev na domu in skupnostnih storitev. Poleg tega je bil delež odhodkov, ki jih mora, kdor potrebuje oskrbo, plačati sam (samoplačniška storitev), v letu 2019 drugi največji v Uniji. Javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo so v letu 2019 znašali le 0,4 % BDP (povprečje v Uniji je bilo 1,7 %). Kakovost zagotavljanja storitev krni odsotnost skupnih standardov za dolgotrajno oskrbo in pomanjkanje delavcev na področju oskrbe. Z reformo dolgotrajne oskrbe, ki bi se osredotočala na učinkovito in trajnostno financiranje, dostopom do integriranih zdravstvenih in socialnih storitev, določitvijo standardov kakovosti ter zagotavljanjem dovolj velike in usposobljene delovne sile na področju oskrbe bi se povečala kakovost življenja oseb, ki potrebujejo oskrbo, in zmanjšalo visoko breme oskrbe za družinske člane.

| (26) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(26)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (27) | Estonija trenutno uvaža omejen delež svoje energije za proizvodnjo električne energije in toplote, vendar ostaja glede majhnega deleža plina (8 %) in glede rafiniranih naftnih proizvodov v svoji mešanici energijskih virov v veliki meri odvisna od uvoza iz Rusije (19). Poleg nadaljnje postopne opustitve uporabe naftnega skrilavca kot vira energije mora Estonija povečati energijsko učinkovitost, nadgraditi svojo energetsko infrastrukturo (tudi omrežje električne energije) in zagotoviti dovolj zmogljive energetske povezave, tudi čezmejne s sosednjimi državami članicami. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Finska je 20. maja 2022 podpisala desetletno zakupno pogodbo za plavajoči terminal za utekočinjeni zemeljski plin (UZP), Estonija pa je sklenila sporazum o sodelovanju z družbo Gasgrid Finland za dostop do njega. Dokončanje tekoče sinhronizacije s celinskim električnim omrežjem Unije, zagotavljanje zadostne zmogljivosti za medsebojne povezave s sosednjimi državami članicami in izvajanje skupnih projektov na področju obnovljivih virov energije bi moralo ostati prednostna naloga politike.
  Nadaljnjo diverzifikacijo energetskih virov – tudi v prometu – in pospešitev proizvodnje energije iz obnovljivih virov bi bilo mogoče doseči z odpravo nefinančnih ovir za načrtovanje naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in za izdajanje dovoljenj zanje ter s povečanjem zmogljivosti za trajnostno proizvodnjo biometana in pospešenim uvajanjem rešitev, ki temeljijo na vodiku, pa tudi zagotavljanjem trajnostne valorizacije biomase. Elektrifikacija glavnih železniških prog s podporo sredstev Unije je že v fazi načrtovanja oziroma poteka, vendar bi elektrifikacija celotnega omrežja prispevala k hitrejšemu razogljičenju prometa. Že tako visoke emisije toplogrednih plinov v cestnem prometu so se v zadnjih letih še naprej povečevale zaradi intenzivne uporabe vozil z večinoma visoko porabo goriva. Estonija je ena od redkih držav članic, ki ne zaračunavajo letnih davkov na cestna vozila, kot so osebna vozila in lahka tovorna vozila. Sprejemanje ukrepov za spodbujanje obnove voznega parka v smislu nadomestitve starejših vozil z vozili, ki manj onesnažujejo, bi pripomoglo k prehodu na okolju prijaznejše načine prevoza. Po potrebi bi se z ustreznimi zaščitnimi ukrepi lahko ublažil učinek na lastnike avtomobilov z nizkimi dohodki. Poraba energije bi se lahko zmanjšala z energetsko učinkovito prenovo stavb s celostnim pristopom, vključno z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter kombiniranimi sistemi za ogrevanje in električno energijo. Za dosego ciljev svežnja „Pripravljeni na 55“ bo treba dodatno okrepiti prizadevanja za zmanjšanje toplogrednih plinov, za večjo uporabo energije iz obnovljivih virov ter za energijsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(27)

Estonija trenutno uvaža omejen delež svoje energije za proizvodnjo električne energije in toplote, vendar ostaja glede majhnega deleža plina (8 %) in glede rafiniranih naftnih proizvodov v svoji mešanici energijskih virov v veliki meri odvisna od uvoza iz Rusije (19). Poleg nadaljnje postopne opustitve uporabe naftnega skrilavca kot vira energije mora Estonija povečati energijsko učinkovitost, nadgraditi svojo energetsko infrastrukturo (tudi omrežje električne energije) in zagotoviti dovolj zmogljive energetske povezave, tudi čezmejne s sosednjimi državami članicami. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Finska je 20. maja 2022 podpisala desetletno zakupno pogodbo za plavajoči terminal za utekočinjeni zemeljski plin (UZP), Estonija pa je sklenila sporazum o sodelovanju z družbo Gasgrid Finland za dostop do njega. Dokončanje tekoče sinhronizacije s celinskim električnim omrežjem Unije, zagotavljanje zadostne zmogljivosti za medsebojne povezave s sosednjimi državami članicami in izvajanje skupnih projektov na področju obnovljivih virov energije bi moralo ostati prednostna naloga politike.

Nadaljnjo diverzifikacijo energetskih virov – tudi v prometu – in pospešitev proizvodnje energije iz obnovljivih virov bi bilo mogoče doseči z odpravo nefinančnih ovir za načrtovanje naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in za izdajanje dovoljenj zanje ter s povečanjem zmogljivosti za trajnostno proizvodnjo biometana in pospešenim uvajanjem rešitev, ki temeljijo na vodiku, pa tudi zagotavljanjem trajnostne valorizacije biomase. Elektrifikacija glavnih železniških prog s podporo sredstev Unije je že v fazi načrtovanja oziroma poteka, vendar bi elektrifikacija celotnega omrežja prispevala k hitrejšemu razogljičenju prometa. Že tako visoke emisije toplogrednih plinov v cestnem prometu so se v zadnjih letih še naprej povečevale zaradi intenzivne uporabe vozil z večinoma visoko porabo goriva. Estonija je ena od redkih držav članic, ki ne zaračunavajo letnih davkov na cestna vozila, kot so osebna vozila in lahka tovorna vozila. Sprejemanje ukrepov za spodbujanje obnove voznega parka v smislu nadomestitve starejših vozil z vozili, ki manj onesnažujejo, bi pripomoglo k prehodu na okolju prijaznejše načine prevoza. Po potrebi bi se z ustreznimi zaščitnimi ukrepi lahko ublažil učinek na lastnike avtomobilov z nizkimi dohodki. Poraba energije bi se lahko zmanjšala z energetsko učinkovito prenovo stavb s celostnim pristopom, vključno z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter kombiniranimi sistemi za ogrevanje in električno energijo. Za dosego ciljev svežnja „Pripravljeni na 55“ bo treba dodatno okrepiti prizadevanja za zmanjšanje toplogrednih plinov, za večjo uporabo energije iz obnovljivih virov ter za energijsko učinkovitost.

| (28) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Estonija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Estonija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(28)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Estonija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Estonija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (29) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(29)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (30) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Estonijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 – |
| --- | --- |

(30)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Estonijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 –

PRIPOROČA, da Estonija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPower EU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 29. oktobra 2021; predloži programske dokumente kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se zaključijo pogajanja s Komisijo, in nato začne njihovo izvajanje;

3.

okrepi socialno zaščito, med drugim z razširitvijo upravičenosti do denarnih nadomestil za brezposelnost, zlasti na osebe, ki so bile zaposlene za kratka delovna obdobja in v nestandardnih oblikah dela; izboljša cenovno dostopnost in kakovost dolgotrajne oskrbe, zlasti z zagotavljanjem njenega trajnostnega financiranja ter vključevanjem zdravstvenih in socialnih storitev;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in diverzificira uvoz fosilnih goriv s pospešenim uvajanjem obnovljivih virov energije, tudi z nadaljnjo racionalizacijo postopkov pridobivanja dovoljenj, zagotavljanjem zadostne zmogljivosti energetskih povezav in krepitvijo domačega omrežja električne energije; izboljša energijsko učinkovitost, zlasti energijsko učinkovitost stavb, da se zmanjša poraba energije; okrepi prizadevanja za izboljšanje trajnostnosti prometnega sistema, tudi z elektrifikacijo železniškega omrežja in ukrepi za spodbujanje trajnostnega in manj onesnažujočega prometa, tudi z obnovo cestnega voznega parka.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 23).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 12532/2021; ST 12532/2021 ADD 1; ST 12532/21 ADD 1 COR 1 REV 1.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 33).

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP. To odraža povečanje rezerv plina in tekočih goriv, ki ga načrtuje vlada.

15

(16)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,5 odstotne točke BDP. To odraža učinek osnove zaradi nakupa zalog plina in tekočih goriv s strani vlade v letu 2022.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), delež uvoza iz Rusije glede na skupni uvoz zemeljskega plina in rafiniranih naftnih proizvodov. Estonija je posredno odvisna od uvoza ruskega zemeljskega plina prek trgovine znotraj Unije; ob upoštevanju tega bi bilo mogoče oceniti, da je Estonija glede svojega uvoza zemeljskega plina skoraj v celoti odvisna od Rusije.

19

(20)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

20

(21)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

21

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/52

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2022

(2022/C 334/07)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Irsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Irsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Irska je 28. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 8. septembra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Irsko (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Irska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Irska je 28. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 8. septembra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Irsko (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Irska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Irska je 4. maja 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 29. aprila 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Irske o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Irska je 4. maja 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 29. aprila 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Irske o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Irsko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Irske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Irskem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Irske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Irsko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Irske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Irskem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Irske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Irsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Komisija je ugotovila, da na Irskem ne obstajajo več neravnotežja, povezana z visokim zasebnim, javnim in zunanjim dolgom. Pred pandemijo in po njej je bil dosežen pomemben napredek pri zmanjševanju vladne in zasebne zadolženosti ter neto zunanjih obveznosti. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Irsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Komisija je ugotovila, da na Irskem ne obstajajo več neravnotežja, povezana z visokim zasebnim, javnim in zunanjim dolgom. Pred pandemijo in po njej je bil dosežen pomemben napredek pri zmanjševanju vladne in zasebne zadolženosti ter neto zunanjih obveznosti.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Irski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Irski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Irske zmanjšal s 5,1 % BDP v letu 2020 na 1,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Irskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,3 % BDP v letu 2020 na 2,7 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Irska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 58,4 % BDP v letu 2020 na 56,0 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Irski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Irski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Irske zmanjšal s 5,1 % BDP v letu 2020 na 1,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Irskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,3 % BDP v letu 2020 na 2,7 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Irska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 58,4 % BDP v letu 2020 na 56,0 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 6,4 %, v letu 2023 pa za 4,4 %. Za primerjavo je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvidena nižja realna rast BDP v višini 5,4 % v letu 2022 in podobna rast BDP v višini 4,4 % v letu 2023, predvsem zaradi nižjih obetov za zasebno potrošnjo in izvoz v letu 2022. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 0,4 % BDP, v letu 2023 pa se bo spremenil v presežek v višini 0,2 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica močne rasti gospodarske aktivnosti in postopne odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 50,1 %, v letu 2023 pa na 46,3 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v letu 2022 in presežek v višini 0,4 % BDP v letu 2023. To je v skladu s saldom sektorja država, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 50,3 % BDP v letu 2022 in 45,5 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 6,6 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Irske. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 6,4 %, v letu 2023 pa za 4,4 %. Za primerjavo je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvidena nižja realna rast BDP v višini 5,4 % v letu 2022 in podobna rast BDP v višini 4,4 % v letu 2023, predvsem zaradi nižjih obetov za zasebno potrošnjo in izvoz v letu 2022. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 0,4 % BDP, v letu 2023 pa se bo spremenil v presežek v višini 0,2 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica močne rasti gospodarske aktivnosti in postopne odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 50,1 %, v letu 2023 pa na 46,3 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v letu 2022 in presežek v višini 0,4 % BDP v letu 2023. To je v skladu s saldom sektorja država, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 50,3 % BDP v letu 2022 in 45,5 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 6,6 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Irske.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,7 % BDP v letu 2021 na 0,6 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,2 % BDP v letu 2022 in 0,0 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom in znižanja posrednih davkov na porabo energije. Večinoma so bili ti ukrepi napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti plačila vsem odjemalcem električne energije in splošna znižanja trošarin. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,1 % BDP v letu 2023 (13). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,7 % BDP v letu 2021 na 0,6 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,2 % BDP v letu 2022 in 0,0 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom in znižanja posrednih davkov na porabo energije. Večinoma so bili ti ukrepi napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti plačila vsem odjemalcem električne energije in splošna znižanja trošarin. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,1 % BDP v letu 2023 (13).

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Irski priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Irski priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 0,3 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Irska namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2021 ostal stabilen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato namerava Irska ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,2 % BDP). |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 0,3 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Irska namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2021 ostal stabilen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato namerava Irska ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,2 % BDP).

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 1,8 % BDP (16). Irska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2022 ostal stabilen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,8 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,2 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 1,8 % BDP (16). Irska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2022 ostal stabilen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,8 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,2 % BDP).

| (19) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi saldo sektorja država dosegel presežek v višini 1,2 % BDP v letu 2024 in 1,4 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo omejitev rasti osnovnih odhodkov na 5 % letno. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 43,8 % v letu 2024 in na 40,7 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi saldo sektorja država dosegel presežek v višini 1,2 % BDP v letu 2024 in 1,4 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo omejitev rasti osnovnih odhodkov na 5 % letno. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 43,8 % v letu 2024 in na 40,7 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka.

| (20) | Skupni primanjkljaj pokojninskega sistema naj bi se dolgoročno povečal zaradi povečanja odhodkov za pokojnine s 4,6 % BDP v letu 2019 na 7,6 % v letu 2070. Neodvisna komisija za pokojnine je pripravila več priporočil za okrepitev fiskalne vzdržnosti državnega pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

(20)

Skupni primanjkljaj pokojninskega sistema naj bi se dolgoročno povečal zaradi povečanja odhodkov za pokojnine s 4,6 % BDP v letu 2019 na 7,6 % v letu 2070. Neodvisna komisija za pokojnine je pripravila več priporočil za okrepitev fiskalne vzdržnosti državnega pokojninskega sistema.

| (21) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Irsko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt se osredotoča zlasti na reforme in naložbe, ki olajšujejo zeleni in digitalni prehod, ter na aktivno podporo za vključevanje na trg dela in izpopolnjevanje. Naložbe pomagajo tudi dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom, spodbujajo zasebne naložbe in uporabljajo bolj neposredne instrumente financiranja za spodbujanje raziskav in inovacij. Poleg tega se načrt za okrevanje in odpornost zavezuje k reformam na področju socialnih in cenovno dostopnih stanovanj, pokojnin, zdravstvenega varstva in regulativnih ovir za podjetništvo, hkrati pa uvaja ukrepe, ki naj bi delno obravnavali izzive, povezane s preprečevanjem pranja denarja in agresivnega davčnega načrtovanja. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Irsko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt se osredotoča zlasti na reforme in naložbe, ki olajšujejo zeleni in digitalni prehod, ter na aktivno podporo za vključevanje na trg dela in izpopolnjevanje. Naložbe pomagajo tudi dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom, spodbujajo zasebne naložbe in uporabljajo bolj neposredne instrumente financiranja za spodbujanje raziskav in inovacij. Poleg tega se načrt za okrevanje in odpornost zavezuje k reformam na področju socialnih in cenovno dostopnih stanovanj, pokojnin, zdravstvenega varstva in regulativnih ovir za podjetništvo, hkrati pa uvaja ukrepe, ki naj bi delno obravnavali izzive, povezane s preprečevanjem pranja denarja in agresivnega davčnega načrtovanja.

| (22) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Irske naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Irskem, predstavljajo 42 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 32 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Irski pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(22)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Irske naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Irskem, predstavljajo 42 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 32 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Irski pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (23) | Irska še ni uradno predložila partnerskega sporazuma iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali drugih programskih dokumentov kohezijske politike iz navedene uredbe. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Irska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(23)

Irska še ni uradno predložila partnerskega sporazuma iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali drugih programskih dokumentov kohezijske politike iz navedene uredbe. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Irska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (24) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Irska sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi s krožnim gospodarstvom in odpadnimi vodami. Nastajanje odpadkov na Irskem je skoraj 25 % višje od povprečja Unije, kar pomeni, da je peti največji povzročitelj komunalnih odpadkov na prebivalca v Uniji. Napredek pri povišanju stopenj recikliranja se je v zadnjih letih upočasnil, sežiganje pa se je znatno povečalo. Krožna uporaba materialov na Irskem je leta 2020 znašala 1,8 %, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 12,8 %. Irska potrebuje več spodbud in naložb za izvajanje ambicioznejše strategije za ravnanje z odpadki in krožno gospodarstvo ob hkratnem preprečevanju ustvarjanja prevelikih zmogljivosti za sežiganje. Potrebna so večja prizadevanja za podporo krožnim poslovnim modelom, ki zajemajo celoten življenjski cikel materialov, da bi zmanjšali količino odpadkov in porabo virov. Čeprav je bil pri olajševanju naložb v ravnanje z odpadno vodo dosežen določen napredek, se manj kot 50 % odpadne vode na Irskem čisti v skladu s pravom Unije. Največja ovira za kakovost površinske vode na Irskem izhaja iz prevelike količine hranil iz neprečiščene odpadne vode in kmetijstva. Potrebne so znatne posodobitve infrastrukture, pa tudi trdnejši pristop k nadzoru nad onesnaževanjem vode iz kmetijskih dejavnosti. Ustrezna infrastruktura za odpadno vodo je prav tako ključnega pomena za izboljšanje kakovosti življenja in zdravstvenih pogojev prebivalstva. Poleg tega ustrezna infrastruktura za odpadno vodo prispeva k izboljšanju regionalnega razvoja, ustvarja trajnostno rast in delovna mesta ter koristi turizmu. |
| --- | --- |

(24)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Irska sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi s krožnim gospodarstvom in odpadnimi vodami. Nastajanje odpadkov na Irskem je skoraj 25 % višje od povprečja Unije, kar pomeni, da je peti največji povzročitelj komunalnih odpadkov na prebivalca v Uniji. Napredek pri povišanju stopenj recikliranja se je v zadnjih letih upočasnil, sežiganje pa se je znatno povečalo. Krožna uporaba materialov na Irskem je leta 2020 znašala 1,8 %, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 12,8 %. Irska potrebuje več spodbud in naložb za izvajanje ambicioznejše strategije za ravnanje z odpadki in krožno gospodarstvo ob hkratnem preprečevanju ustvarjanja prevelikih zmogljivosti za sežiganje. Potrebna so večja prizadevanja za podporo krožnim poslovnim modelom, ki zajemajo celoten življenjski cikel materialov, da bi zmanjšali količino odpadkov in porabo virov. Čeprav je bil pri olajševanju naložb v ravnanje z odpadno vodo dosežen določen napredek, se manj kot 50 % odpadne vode na Irskem čisti v skladu s pravom Unije. Največja ovira za kakovost površinske vode na Irskem izhaja iz prevelike količine hranil iz neprečiščene odpadne vode in kmetijstva. Potrebne so znatne posodobitve infrastrukture, pa tudi trdnejši pristop k nadzoru nad onesnaževanjem vode iz kmetijskih dejavnosti. Ustrezna infrastruktura za odpadno vodo je prav tako ključnega pomena za izboljšanje kakovosti življenja in zdravstvenih pogojev prebivalstva. Poleg tega ustrezna infrastruktura za odpadno vodo prispeva k izboljšanju regionalnega razvoja, ustvarja trajnostno rast in delovna mesta ter koristi turizmu.

| (25) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(25)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (26) | Glede na podatke za leto 2020 Irska ne uvaža surove nafte ali plina iz Rusije. Odvisnost Irske od ruskega premoga (22 % uvoza premoga) je nižja od povprečja Unije, pri čemer je tudi masa trdnih fosilnih goriv v mešanici energijskih virov (7,6 %) pod povprečjem Unije. Kljub bolj omejeni izpostavljenosti Irske ruski nafti in plinu v primerjavi s povprečjem Unije je zaradi trenutnih geopolitičnih razmer in visokih cen energije toliko bolj nujno, da Irska okrepi svoja prizadevanja za izpolnitev ciljev glede energije iz obnovljivih virov, določenih v njenem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Irski akcijski načrt za podnebne spremembe vključuje ambiciozen cilj preoblikovanja energetskega sistema države do leta 2030. To bo Irski omogočilo, da med letoma 2018 in 2030 zmanjša skupne emisije toplogrednih plinov za 51 %. Potrebne reforme in obseg te preobrazbe bodo precejšnji, in sicer od zagotavljanja potrebnih javnih in zasebnih naložb do pravočasnega uresničevanja zavez. Potrebna je celovita nadgradnja irske energetske infrastrukture, da bi lahko država v celoti izkoristila obnovljive vire energije in dosegla svoje podnebne cilje. Oblikovanje naložbenega okvira, ki bo olajševal in spodbujal naložbe v prehod na zeleno energijo, bo ključnega pomena za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv. V zvezi z obnovljivimi viri energije so v sistemu načrtovanja in izdajanja dovoljenj še vedno prisotni izzivi, zlasti glede dolgega trajanja postopkov za izdajo dovoljenj za načrtovanje ter dolgotrajnih in dragih pritožbenih postopkov. Izboljšanje učinkovitosti sistema načrtovanja in izdajanja dovoljenj z zagotavljanjem razpoložljivosti ustreznih virov v vseh fazah postopkov načrtovanja in z racionalizacijo splošnega okvira bi lahko pospešilo obsežen razvoj in s tem tudi zeleni prehod. Poleg tega bosta razširitev in okrepitev elektroenergetskega omrežja ter podporna infrastruktura na ključnih lokacijah bistvenega pomena za zmanjšanje preobremenjenosti in izboljšanje stabilnosti omrežja. Zlasti novi povezovalni daljnovodi za prenos električne energije v sosednje države bodo podpirali večjo zanesljivost oskrbe z energijo. Potrebna bo tudi večja skladiščna zmogljivost in množična postavitev polnilnih postaj za električna vozila. Poleg tega bi razvoj nacionalne strategije za obnovljivi vodik prispeval tudi k diverzifikaciji mešanice energijskih virov. |
| --- | --- |

(26)

Glede na podatke za leto 2020 Irska ne uvaža surove nafte ali plina iz Rusije. Odvisnost Irske od ruskega premoga (22 % uvoza premoga) je nižja od povprečja Unije, pri čemer je tudi masa trdnih fosilnih goriv v mešanici energijskih virov (7,6 %) pod povprečjem Unije. Kljub bolj omejeni izpostavljenosti Irske ruski nafti in plinu v primerjavi s povprečjem Unije je zaradi trenutnih geopolitičnih razmer in visokih cen energije toliko bolj nujno, da Irska okrepi svoja prizadevanja za izpolnitev ciljev glede energije iz obnovljivih virov, določenih v njenem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Irski akcijski načrt za podnebne spremembe vključuje ambiciozen cilj preoblikovanja energetskega sistema države do leta 2030. To bo Irski omogočilo, da med letoma 2018 in 2030 zmanjša skupne emisije toplogrednih plinov za 51 %. Potrebne reforme in obseg te preobrazbe bodo precejšnji, in sicer od zagotavljanja potrebnih javnih in zasebnih naložb do pravočasnega uresničevanja zavez. Potrebna je celovita nadgradnja irske energetske infrastrukture, da bi lahko država v celoti izkoristila obnovljive vire energije in dosegla svoje podnebne cilje. Oblikovanje naložbenega okvira, ki bo olajševal in spodbujal naložbe v prehod na zeleno energijo, bo ključnega pomena za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv. V zvezi z obnovljivimi viri energije so v sistemu načrtovanja in izdajanja dovoljenj še vedno prisotni izzivi, zlasti glede dolgega trajanja postopkov za izdajo dovoljenj za načrtovanje ter dolgotrajnih in dragih pritožbenih postopkov. Izboljšanje učinkovitosti sistema načrtovanja in izdajanja dovoljenj z zagotavljanjem razpoložljivosti ustreznih virov v vseh fazah postopkov načrtovanja in z racionalizacijo splošnega okvira bi lahko pospešilo obsežen razvoj in s tem tudi zeleni prehod. Poleg tega bosta razširitev in okrepitev elektroenergetskega omrežja ter podporna infrastruktura na ključnih lokacijah bistvenega pomena za zmanjšanje preobremenjenosti in izboljšanje stabilnosti omrežja. Zlasti novi povezovalni daljnovodi za prenos električne energije v sosednje države bodo podpirali večjo zanesljivost oskrbe z energijo. Potrebna bo tudi večja skladiščna zmogljivost in množična postavitev polnilnih postaj za električna vozila. Poleg tega bi razvoj nacionalne strategije za obnovljivi vodik prispeval tudi k diverzifikaciji mešanice energijskih virov.

| (27) | Ukrepi za energijsko učinkovitost bodo imeli ključno vlogo pri zmanjševanju porabe energije. Visoki prihranki energije so potrebni ne le za doseganje podnebnih ciljev Irske, ampak tudi za zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov za 55 %, ki je cilj na ravni Unije. Čeprav je podnebni akcijski načrt na pravi poti, je Irska doslej zaostajala pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov. Irska bi lahko z uporabo načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in prizadevanji za velike prihranke energije v stavbah zmanjšala svojo odvisnost od uvoza energije. Domačo proizvodnjo električne energije bi bilo mogoče izkoristiti za povečanje števila električnih vozil, s čimer bi se zmanjšala odvisnost od uvoza goriva. Ker podnebni akcijski načrt vključuje cilj, da bo do leta 2030 na irskih cestah milijon električnih vozil, je treba postaviti znatno število električnih polnilnih postaj. Da bi se Irska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(27)

Ukrepi za energijsko učinkovitost bodo imeli ključno vlogo pri zmanjševanju porabe energije. Visoki prihranki energije so potrebni ne le za doseganje podnebnih ciljev Irske, ampak tudi za zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov za 55 %, ki je cilj na ravni Unije. Čeprav je podnebni akcijski načrt na pravi poti, je Irska doslej zaostajala pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov. Irska bi lahko z uporabo načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in prizadevanji za velike prihranke energije v stavbah zmanjšala svojo odvisnost od uvoza energije. Domačo proizvodnjo električne energije bi bilo mogoče izkoristiti za povečanje števila električnih vozil, s čimer bi se zmanjšala odvisnost od uvoza goriva. Ker podnebni akcijski načrt vključuje cilj, da bo do leta 2030 na irskih cestah milijon električnih vozil, je treba postaviti znatno število električnih polnilnih postaj. Da bi se Irska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (28) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Irska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Irska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(28)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Irska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Irska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (29) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(29)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (30) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Irsko je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2 – |
| --- | --- |

(30)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Irsko je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2 –

PRIPOROČA, da Irska v letih 2022 in 2023 ukrepa, tako da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; obravnava pričakovano povečanje odhodkov za pokojnine zaradi staranja prebivalstva z zagotavljanjem fiskalne vzdržnosti državnega pokojninskega sistema;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 8. septembra 2021; predloži programske dokumente kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se zaključijo pogajanja s Komisijo, in nato začne njihovo izvajanje;

3.

osredotoči prizadevanja na spodbujanje krožnega gospodarstva; zlasti razvija infrastrukturo in politike za preprečevanje nastajanja odpadkov ter povečanje vsebnosti ponovno uporabljenih in recikliranih materialov ter razvija učinkovitejši sistem za ločeno zbiranje odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, vključno z biološko razgradljivimi odpadki; spodbuja varnejše in čistejše tokove odpadne vode;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv; pospeši uporabo energije iz obnovljivih virov, zlasti vetrne energije na morju, vključno z uvedbo reform za izboljšanje učinkovitosti sistema načrtovanja in izdajanja dovoljenj, zlasti s skrajšanjem trajanja postopkov, nadgradi energetsko infrastrukturo, tudi za skladiščenje, in poveča stabilnost omrežja. zagotovi hitro izvedbo temeljite energetske prenove stavb; pospeši elektrifikacijo prometa, vključno z namestitvijo polnilnih naprav.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 28).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 11046/2021 INIT; ST 11046/2021 ADD 1.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Irske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Irske za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 39).

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

15

(16)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

19

(20)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

20

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/60 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/60

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2022

(2022/C 334/08)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Grčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Grčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) o programu stabilnosti Grčije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) o programu stabilnosti Grčije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Grčija je 27. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Grčijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Grčija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Grčija je 27. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Grčijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Grčija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Grčija je 30. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 29. aprila 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Grčije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Grčija je 30. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 29. aprila 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Grčije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Grčijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Grčije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Grčiji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Grčije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Grčijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Grčije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Grčiji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Grčije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Grčijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da v Grčiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane z velikim javnim dolgom, nepopolnim zunanjim ponovnim uravnoteženjem in velikim obsegom nedonosnih posojil v razmerah nizke potencialne rasti in visoke brezposelnosti. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Grčijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da v Grčiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane z velikim javnim dolgom, nepopolnim zunanjim ponovnim uravnoteženjem in velikim obsegom nedonosnih posojil v razmerah nizke potencialne rasti in visoke brezposelnosti.

| (13) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Grčije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Grčije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (14) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Grčiji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Grčiji priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Grčije zmanjšal z 10,2 % BDP v letu 2020 na 7,4 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Grčiji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 7,6 % BDP v letu 2020 na 7,2 % v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Grčija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 206,3 % BDP v letu 2020 na 193,3 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Grčiji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Grčiji priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Grčije zmanjšal z 10,2 % BDP v letu 2020 na 7,4 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Grčiji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 7,6 % BDP v letu 2020 na 7,2 % v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Grčija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 206,3 % BDP v letu 2020 na 193,3 % BDP v letu 2021.

| (15) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen za leto 2022 in ugoden za leto 2023. V programu stabilnosti za leto 2022 je napovedano, da se bo realni BDP v letu 2022 povečal za 3,1 %, v letu 2023 pa za 4,8 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje višja realna rast BDP v letu 2022, in sicer 3,5 %, ter nižja realna rast BDP v letu 2023, in sicer 3,1 %. Razlika med napovedma je predvsem posledica različnih predpostavk o hitrosti črpanja sredstev Unije in učinku vojaške agresije Rusije proti Ukrajini, zlasti na zasebno potrošnjo. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 4,4 % BDP, v letu 2023 pa na 1,4 % BDP. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica sedanjega okrevanja gospodarske aktivnosti in odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 močno zmanjšal na 180,2 %, v letu 2023 pa na 168,6 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,3 % BDP oziroma 1,0 % BDP. To je na splošno v skladu s predvidenim primanjkljajem iz programa stabilnosti za leto 2022. Ne glede na razliko v realni rasti BDP so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ob predpostavki, da bo rast cen in plač v letih 2022 in 2023 bolj dinamična, predvideni višji prihodki od obdavčitve osebnih dohodkov. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 185,7 % BDP v letu 2022 in 180,4 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica različnih ocen razlik med fiskalnim saldom na podlagi plačil in fiskalnim saldom na podlagi nastanka poslovnega dogodka ter različnih predpostavk o neto kopičenju finančnih sredstev. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letno povprečje) potencialna rast BDP zdaj ocenjena na – 0,3 %. Vendar ta ocena delno odraža preteklo obdobje globoke gospodarske recesije, ki je prizadela Grčijo, in ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Grčije |
| --- | --- |

(15)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen za leto 2022 in ugoden za leto 2023. V programu stabilnosti za leto 2022 je napovedano, da se bo realni BDP v letu 2022 povečal za 3,1 %, v letu 2023 pa za 4,8 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje višja realna rast BDP v letu 2022, in sicer 3,5 %, ter nižja realna rast BDP v letu 2023, in sicer 3,1 %. Razlika med napovedma je predvsem posledica različnih predpostavk o hitrosti črpanja sredstev Unije in učinku vojaške agresije Rusije proti Ukrajini, zlasti na zasebno potrošnjo. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 4,4 % BDP, v letu 2023 pa na 1,4 % BDP. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica sedanjega okrevanja gospodarske aktivnosti in odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 močno zmanjšal na 180,2 %, v letu 2023 pa na 168,6 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,3 % BDP oziroma 1,0 % BDP. To je na splošno v skladu s predvidenim primanjkljajem iz programa stabilnosti za leto 2022. Ne glede na razliko v realni rasti BDP so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ob predpostavki, da bo rast cen in plač v letih 2022 in 2023 bolj dinamična, predvideni višji prihodki od obdavčitve osebnih dohodkov. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 185,7 % BDP v letu 2022 in 180,4 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica različnih ocen razlik med fiskalnim saldom na podlagi plačil in fiskalnim saldom na podlagi nastanka poslovnega dogodka ter različnih predpostavk o neto kopičenju finančnih sredstev. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letno povprečje) potencialna rast BDP zdaj ocenjena na – 0,3 %. Vendar ta ocena delno odraža preteklo obdobje globoke gospodarske recesije, ki je prizadela Grčijo, in ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Grčije

| (16) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 7,2 % BDP v letu 2021 na 1,8 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 1,1 % BDP v letu 2022, v skladu z načrti pa bodo postopoma odpravljeni, zato fiskalnega učinka v letu 2023 ni (12). Ta učinek na primanjkljaj deloma izravnajo višji prihodki od pravic do emisije. Ti ukrepi vključujejo predvsem subvencije porabnikom energije, socialne transferje revnejšim gospodinjstvom in znižanja posrednih davkov na prevozne storitve. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. Vlada je po predložitvi programa stabilnosti Grčije in presečnem datumu pomladanske napovedi Komisije 2022 napovedala nov sveženj ukrepov za leto 2022, namenjenih obravnavanju posledic višjih cen energije. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,1 % BDP v letu 2023 (13). |
| --- | --- |

(16)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 7,2 % BDP v letu 2021 na 1,8 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 1,1 % BDP v letu 2022, v skladu z načrti pa bodo postopoma odpravljeni, zato fiskalnega učinka v letu 2023 ni (12). Ta učinek na primanjkljaj deloma izravnajo višji prihodki od pravic do emisije. Ti ukrepi vključujejo predvsem subvencije porabnikom energije, socialne transferje revnejšim gospodinjstvom in znižanja posrednih davkov na prevozne storitve. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. Vlada je po predložitvi programa stabilnosti Grčije in presečnem datumu pomladanske napovedi Komisije 2022 napovedala nov sveženj ukrepov za leto 2022, namenjenih obravnavanju posledic višjih cen energije. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,1 % BDP v letu 2023 (13).

| (17) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Grčiji priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(17)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Grčiji priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (18) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Grčije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 3,3 % BDP (14). Grčija namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,8 odstotne točke (15). Zato Grčija namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 2,2 odstotne točke. Ta znatni ekspanzivni učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,6 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispevali (0,6 % BDP) tudi višji odhodki za pokojnine in socialne prejemke. Glede na napoved Komisije diskrecijskih ukrepov ne spremljajo popolnoma ustrezni izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(18)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Grčije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 3,3 % BDP (14). Grčija namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,8 odstotne točke (15). Zato Grčija namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 2,2 odstotne točke. Ta znatni ekspanzivni učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,6 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispevali (0,6 % BDP) tudi višji odhodki za pokojnine in socialne prejemke. Glede na napoved Komisije diskrecijskih ukrepov ne spremljajo popolnoma ustrezni izravnalni ukrepi.

| (19) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 1,5 % BDP (16). Grčija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšal za 0,3 odstotne točke BDP, kar naj bi odražalo začetno fazo novega programskega obdobja za druga sredstva Unije. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,7 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije, ki znašajo 1,1 % BDP. |
| --- | --- |

(19)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 1,5 % BDP (16). Grčija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšal za 0,3 odstotne točke BDP, kar naj bi odražalo začetno fazo novega programskega obdobja za druga sredstva Unije. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,7 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije, ki znašajo 1,1 % BDP.

| (20) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 0,4 % BDP v letu 2024 in na 0,1 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Pri teh projekcijah se predpostavlja, da se bo okrevanje gospodarstva nadaljevalo, ter upošteva podaljšanje do rasti prijaznih znižanj solidarnostnega dodatka k dohodnini in prispevkov za socialno solidarnost. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP dodatno zmanjšal, in sicer na 155,2 % v letu 2024 in na 146,5 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 0,4 % BDP v letu 2024 in na 0,1 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Pri teh projekcijah se predpostavlja, da se bo okrevanje gospodarstva nadaljevalo, ter upošteva podaljšanje do rasti prijaznih znižanj solidarnostnega dodatka k dohodnini in prispevkov za socialno solidarnost. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP dodatno zmanjšal, in sicer na 155,2 % v letu 2024 in na 146,5 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka.

| (21) | Spremembe okvira davčne politike Grčije na podlagi reform, izvedenih v okviru načrta za okrevanje in odpornost, bi lahko pomagale pri obravnavi naložbene vrzeli. Natančneje, z uvedbo širšega sistema za vnaprejšnja davčna stališča bi se lahko okrepili pravna varnost za vlagatelje in sedanja prizadevanja za poenostavitev davčnega sistema. Poleg tega bi se lahko na podlagi dobrih praks drugih držav članic s pregledom obstoječega letnega pavšalnega davka za samozaposlene (poleg dohodnine) izboljšala struktura davčne obremenitve samozaposlenih, spodbujalo prostovoljno izpolnjevanje davčnih obveznosti ter podprle naložbe. Grčija še naprej sprejema ukrepe za posodobitev javne uprave, vendar je njena splošna uspešnost še vedno nizka, kar je deloma posledica težav s privabljanjem in ohranjanjem visoko usposobljenega osebja. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javne uprave s posebnim poudarkom na izboljšanju njenih digitalnih storitev. Poleg ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost Grčija napreduje pri vzpostavljanju integriranega sistema upravljanja človeških virov, pri čemer je že uvedla digitalne organizacijske sheme za subjekte javnega sektorja in opise za vsa delovna mesta. To bo predvidoma olajšalo razporejanje virov v skladu z opredeljenimi in prednostno razvrščenimi potrebami. Medtem ko je število stalnih uradnikov zaradi pravila „eden noter, eden ven“ pri zaposlovanju, ki se še vedno uporablja, na splošno stabilno, se je število začasnih uslužbencev od leta 2018 močno povečalo, in sicer za skoraj 25 %. Povečanje obsega javne uprave bi lahko izničilo ukrepe, sprejete za približanje plačne mase Grčije (v primerjavi z BDP) povprečju Unije. Poleg fiskalnega tveganja bi to lahko zmanjšalo integriteto novega izbirnega postopka, uvedenega za stalne javne uslužbence, saj izbirni postopek za začasna delovna mesta ni tako temeljit kot za stalna. Z nadaljnjo uporabo pravila „eden noter, eden ven“ pri zaposlovanju stalnih uslužbencev, ki je bilo dopolnjeno z določitvijo zgornje meje za začasne uslužbence, ki se uporablja od leta 2022, je vzpostavljen splošen okvir za okrepitev osrednjega nadzora nad zaposlovanjem in približevanje števila uslužbencev ravnem pred pandemijo.
  Če bi dosegli predvideno zmanjšanje skupnega števila uslužbencev, bi se lahko prilagodile ravni prejemkov za specifična delovna mesta in subjekte, ki veljajo za kritične, ter v primerih, ko ima javna uprava težave s privabljanjem in ohranjanjem kvalificiranega osebja. To bi lahko vključevalo vzpostavitev povezave med opisom delovnega mesta in lestvico dodatnih prejemkov ali uvedbo posebne plačne lestvice za specifične subjekte javnega sektorja (npr. regulatorje trga), saj pri takih sistematičnih pristopih ne bi bilo tveganja, da bi ogrozili enotno plačno lestvico, pristopi pa so skladni s preudarno fiskalno politiko. Čeprav načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za okrepitev aktivnih politik trga dela, še naprej obstajajo možnosti za dodatne ukrepe za povečanje zaposljivosti mladih in žensk v podporo vključujočemu trgu dela, ki temelji na večjemu številu delovnih mest in boljših delovnih mestih. |
| --- | --- |

(21)

Spremembe okvira davčne politike Grčije na podlagi reform, izvedenih v okviru načrta za okrevanje in odpornost, bi lahko pomagale pri obravnavi naložbene vrzeli. Natančneje, z uvedbo širšega sistema za vnaprejšnja davčna stališča bi se lahko okrepili pravna varnost za vlagatelje in sedanja prizadevanja za poenostavitev davčnega sistema. Poleg tega bi se lahko na podlagi dobrih praks drugih držav članic s pregledom obstoječega letnega pavšalnega davka za samozaposlene (poleg dohodnine) izboljšala struktura davčne obremenitve samozaposlenih, spodbujalo prostovoljno izpolnjevanje davčnih obveznosti ter podprle naložbe. Grčija še naprej sprejema ukrepe za posodobitev javne uprave, vendar je njena splošna uspešnost še vedno nizka, kar je deloma posledica težav s privabljanjem in ohranjanjem visoko usposobljenega osebja. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javne uprave s posebnim poudarkom na izboljšanju njenih digitalnih storitev. Poleg ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost Grčija napreduje pri vzpostavljanju integriranega sistema upravljanja človeških virov, pri čemer je že uvedla digitalne organizacijske sheme za subjekte javnega sektorja in opise za vsa delovna mesta. To bo predvidoma olajšalo razporejanje virov v skladu z opredeljenimi in prednostno razvrščenimi potrebami. Medtem ko je število stalnih uradnikov zaradi pravila „eden noter, eden ven“ pri zaposlovanju, ki se še vedno uporablja, na splošno stabilno, se je število začasnih uslužbencev od leta 2018 močno povečalo, in sicer za skoraj 25 %. Povečanje obsega javne uprave bi lahko izničilo ukrepe, sprejete za približanje plačne mase Grčije (v primerjavi z BDP) povprečju Unije. Poleg fiskalnega tveganja bi to lahko zmanjšalo integriteto novega izbirnega postopka, uvedenega za stalne javne uslužbence, saj izbirni postopek za začasna delovna mesta ni tako temeljit kot za stalna. Z nadaljnjo uporabo pravila „eden noter, eden ven“ pri zaposlovanju stalnih uslužbencev, ki je bilo dopolnjeno z določitvijo zgornje meje za začasne uslužbence, ki se uporablja od leta 2022, je vzpostavljen splošen okvir za okrepitev osrednjega nadzora nad zaposlovanjem in približevanje števila uslužbencev ravnem pred pandemijo.

Če bi dosegli predvideno zmanjšanje skupnega števila uslužbencev, bi se lahko prilagodile ravni prejemkov za specifična delovna mesta in subjekte, ki veljajo za kritične, ter v primerih, ko ima javna uprava težave s privabljanjem in ohranjanjem kvalificiranega osebja. To bi lahko vključevalo vzpostavitev povezave med opisom delovnega mesta in lestvico dodatnih prejemkov ali uvedbo posebne plačne lestvice za specifične subjekte javnega sektorja (npr. regulatorje trga), saj pri takih sistematičnih pristopih ne bi bilo tveganja, da bi ogrozili enotno plačno lestvico, pristopi pa so skladni s preudarno fiskalno politiko. Čeprav načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za okrepitev aktivnih politik trga dela, še naprej obstajajo možnosti za dodatne ukrepe za povečanje zaposljivosti mladih in žensk v podporo vključujočemu trgu dela, ki temelji na večjemu številu delovnih mest in boljših delovnih mestih.

| (22) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Grčijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Zlasti se ta priporočila nanašajo na kakovost in vzdržnost javnih financ, dostopnost in odpornost zdravstvenega sistema, aktivne politike trga dela, politike v podporo javnim naložbam na področju izobraževanja, znanj in spretnosti ter zaposljivosti, raziskave in razvoj, varen, pameten, trajnosten in odporen promet in logistiko, čisto in učinkovito proizvodnjo in uporabo energije, vključno s projekti v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in medsebojnimi povezavami, okoljsko infrastrukturo, obnovo mestnih območij ter digitalno preobrazbo javne uprave in podjetij. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi precejšnje število ukrepov za reševanje izzivov na področju fiskalnih strukturnih politik, socialnega varstva, finančne stabilnosti, trga dela in proizvodnih trgov ter posodobitve javne uprave, s čimer se nadalje spremljajo, razširijo in dopolnijo zaveze za obdobje po izteku programa. Poleg tega vključuje ukrepe za izboljšanje konkurenčnosti in spodbujanje zasebnih naložb z izboljšanjem poslovnega okolja in poenostavitvijo regulativnega okvira. Te reforme so dopolnjene z instrumentom za posojila, namenjenem spodbujanju zasebnih naložb v preobrazbene gospodarske sektorje, vključno z zelenim prehodom in digitalno preobrazbo. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Grčijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Zlasti se ta priporočila nanašajo na kakovost in vzdržnost javnih financ, dostopnost in odpornost zdravstvenega sistema, aktivne politike trga dela, politike v podporo javnim naložbam na področju izobraževanja, znanj in spretnosti ter zaposljivosti, raziskave in razvoj, varen, pameten, trajnosten in odporen promet in logistiko, čisto in učinkovito proizvodnjo in uporabo energije, vključno s projekti v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in medsebojnimi povezavami, okoljsko infrastrukturo, obnovo mestnih območij ter digitalno preobrazbo javne uprave in podjetij. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi precejšnje število ukrepov za reševanje izzivov na področju fiskalnih strukturnih politik, socialnega varstva, finančne stabilnosti, trga dela in proizvodnih trgov ter posodobitve javne uprave, s čimer se nadalje spremljajo, razširijo in dopolnijo zaveze za obdobje po izteku programa. Poleg tega vključuje ukrepe za izboljšanje konkurenčnosti in spodbujanje zasebnih naložb z izboljšanjem poslovnega okolja in poenostavitvijo regulativnega okvira. Te reforme so dopolnjene z instrumentom za posojila, namenjenem spodbujanju zasebnih naložb v preobrazbene gospodarske sektorje, vključno z zelenim prehodom in digitalno preobrazbo.

| (23) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Grčije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Grčiji, predstavljajo 37,5 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 23,3 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Grčiji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(23)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Grčije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Grčiji, predstavljajo 37,5 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 23,3 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Grčiji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (24) | Načrt Grčije za okrevanje in odpornost določa celovit okvir upravljanja za usklajevanje, izvajanje in spremljanje naložb in reformnih ukrepov. Njegovo dejansko izvajanje pa bo odvisno od upravne zmogljivosti izvajalskih organov in njihove zmogljivosti za izvajanje ter ga bo treba pozorno spremljati. Tehnične storitve regionalne in lokalne uprave, vključno z občinskimi podjetji, bodo predvidoma prispevale k izvajanju več komponent, upravna zmogljivost pa je zlasti pri manjših občinah običajno omejena, zato bi bilo pomembno, da se po potrebi zagotovi dodatna podpora centralne ravni. Za nemoteno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost bodo ključni upoštevanje strogih časovnih razporedov, hitro odzivanje na zastoje in iskanje rešitev. Za obravnavo ozkih grl bi lahko bila koristna medresorska delovna skupina na visoki ravni. Nazadnje, v zvezi s splošnim usklajevanjem bo ključno vlogo imela agencija za mehanizem za okrevanje in odpornost, ki je del ministrstva za finance in ji bodo predvidoma dodeljeni zadostni viri, pri čemer je ključno tudi tesno sodelovanje navedene agencije in generalnega sekretariata za usklajevanje (ki je pristojen za usklajevanje reformnih ukrepov). |
| --- | --- |

(24)

Načrt Grčije za okrevanje in odpornost določa celovit okvir upravljanja za usklajevanje, izvajanje in spremljanje naložb in reformnih ukrepov. Njegovo dejansko izvajanje pa bo odvisno od upravne zmogljivosti izvajalskih organov in njihove zmogljivosti za izvajanje ter ga bo treba pozorno spremljati. Tehnične storitve regionalne in lokalne uprave, vključno z občinskimi podjetji, bodo predvidoma prispevale k izvajanju več komponent, upravna zmogljivost pa je zlasti pri manjših občinah običajno omejena, zato bi bilo pomembno, da se po potrebi zagotovi dodatna podpora centralne ravni. Za nemoteno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost bodo ključni upoštevanje strogih časovnih razporedov, hitro odzivanje na zastoje in iskanje rešitev. Za obravnavo ozkih grl bi lahko bila koristna medresorska delovna skupina na visoki ravni. Nazadnje, v zvezi s splošnim usklajevanjem bo ključno vlogo imela agencija za mehanizem za okrevanje in odpornost, ki je del ministrstva za finance in ji bodo predvidoma dodeljeni zadostni viri, pri čemer je ključno tudi tesno sodelovanje navedene agencije in generalnega sekretariata za usklajevanje (ki je pristojen za usklajevanje reformnih ukrepov).

| (25) | Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) za Grčijo odobrila 29. julija 2021. Grčija je oktobra in novembra 2021 Komisiji predložila 21 programov kohezijske politike. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 je Grčija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) za Grčijo odobrila 29. julija 2021. Grčija je oktobra in novembra 2021 Komisiji predložila 21 programov kohezijske politike. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 je Grčija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (26) | Po uspešnem zaključku programa finančne pomoči v okviru evropskega mehanizma za stabilnost leta 2018 je bil za Grčijo uveden okrepljeni nadzor v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Okrepljeni nadzor je namenjen spremljanju izvajanja specifičnih zavez, ki jih je Grčija dala Euroskupini 22. junija 2018, za dokončanje ključnih strukturnih reform, ki so se začele v okviru programa. Izpolnjevanje teh zavez do dogovorjenih rokov sredi leta 2022 je osnova za odpis dolga, Grčija pa je vstopila v zadnje leto te ureditve. Kot je navedeno v 14. poročilu o okrepljenem nadzoru, objavljenem 23. maja 2022, je Grčija kljub zahtevnim okoliščinam, ki jih je povzročila pandemija, pozneje pa ekonomski vpliv vojaške agresije Rusije proti Ukrajini, dejansko izpolnila večino zavez glede politik, s čimer je izboljšala odpornost svojega gospodarstva in okrepila finančno stabilnost. Vseeno nekateri elementi še niso v celoti izpolnjeni. To velja zlasti za dokončanje nacionalnega katastra, s čimer bi se dodatno izboljšalo poslovno ozračje Grčije. V zadnjih letih je bil dosežen precejšen napredek, celotni kataster pa bo predvidoma končan do decembra 2022. Podpora za izvajanje katastra so zagotavlja iz strukturnih skladov Unije. Mehanizem za okrevanje in odpornost v zadnjem času podpira digitalizacijo registracij in listin za lastninske pravice. Grčija mora v zvezi s katastrskim projektom končati tudi katastrsko kartiranje, operacionalizacijo agencije za kataster in ratifikacijo kart gozdov, ki zajemajo celo državo. |
| --- | --- |

(26)

Po uspešnem zaključku programa finančne pomoči v okviru evropskega mehanizma za stabilnost leta 2018 je bil za Grčijo uveden okrepljeni nadzor v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Okrepljeni nadzor je namenjen spremljanju izvajanja specifičnih zavez, ki jih je Grčija dala Euroskupini 22. junija 2018, za dokončanje ključnih strukturnih reform, ki so se začele v okviru programa. Izpolnjevanje teh zavez do dogovorjenih rokov sredi leta 2022 je osnova za odpis dolga, Grčija pa je vstopila v zadnje leto te ureditve. Kot je navedeno v 14. poročilu o okrepljenem nadzoru, objavljenem 23. maja 2022, je Grčija kljub zahtevnim okoliščinam, ki jih je povzročila pandemija, pozneje pa ekonomski vpliv vojaške agresije Rusije proti Ukrajini, dejansko izpolnila večino zavez glede politik, s čimer je izboljšala odpornost svojega gospodarstva in okrepila finančno stabilnost. Vseeno nekateri elementi še niso v celoti izpolnjeni. To velja zlasti za dokončanje nacionalnega katastra, s čimer bi se dodatno izboljšalo poslovno ozračje Grčije. V zadnjih letih je bil dosežen precejšen napredek, celotni kataster pa bo predvidoma končan do decembra 2022. Podpora za izvajanje katastra so zagotavlja iz strukturnih skladov Unije. Mehanizem za okrevanje in odpornost v zadnjem času podpira digitalizacijo registracij in listin za lastninske pravice. Grčija mora v zvezi s katastrskim projektom končati tudi katastrsko kartiranje, operacionalizacijo agencije za kataster in ratifikacijo kart gozdov, ki zajemajo celo državo.

| (27) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost, se Grčija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z zdravstvenim varstvom. V Grčiji je obseg samoplačništva še vedno velik, samoplačniški izdatki pa predstavljajo več kot tretjino vseh izdatkov za zdravstveno varstvo (35 %) (20). Večinoma so povezani z doplačili za zdravila in neposrednimi plačili za storitve, ki niso vključene v sveženj prejemkov. To je povezano z javnofinančnimi odhodki za zdravila, ki so v primerjavi s povprečjem Unije še vedno veliki, in porabo za terapevtsko nego, zlasti za ambulantne paciente, ki je v primerjavi s povprečjem Unije razmeroma majhna. Dobro delujoč sistem primarnega zdravstvenega varstva, v katerega je vključeno celotno prebivalstvo in ki ima učinkovito nadzorno vlogo, lahko poveča učinkovitost in dostop do zdravstvenih proizvodov in storitev. V zvezi s tem je popolno izvajanje sprememb sistema primarnega zdravstvenega varstva, ki bodo predvidoma sprejete v okviru okrepljenega nadzora, ključno za dobro delovanje sistema zdravstvenega varstva. Reforma sledi preteklim prizadevanjem za vzpostavitev celovitega sistema primarnega zdravstvenega varstva, pri katerih pa so se pojavili izzivi pri izvajanju. V ta namen bo povečanje števila družinskih zdravnikov za zagotovitev pokritosti in registracije celotnega prebivalstva ključno za zagotovitev ustreznega in enakega dostopa do zdravstvenega varstva za vse prebivalce. |
| --- | --- |

(27)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost, se Grčija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z zdravstvenim varstvom. V Grčiji je obseg samoplačništva še vedno velik, samoplačniški izdatki pa predstavljajo več kot tretjino vseh izdatkov za zdravstveno varstvo (35 %) (20). Večinoma so povezani z doplačili za zdravila in neposrednimi plačili za storitve, ki niso vključene v sveženj prejemkov. To je povezano z javnofinančnimi odhodki za zdravila, ki so v primerjavi s povprečjem Unije še vedno veliki, in porabo za terapevtsko nego, zlasti za ambulantne paciente, ki je v primerjavi s povprečjem Unije razmeroma majhna. Dobro delujoč sistem primarnega zdravstvenega varstva, v katerega je vključeno celotno prebivalstvo in ki ima učinkovito nadzorno vlogo, lahko poveča učinkovitost in dostop do zdravstvenih proizvodov in storitev. V zvezi s tem je popolno izvajanje sprememb sistema primarnega zdravstvenega varstva, ki bodo predvidoma sprejete v okviru okrepljenega nadzora, ključno za dobro delovanje sistema zdravstvenega varstva. Reforma sledi preteklim prizadevanjem za vzpostavitev celovitega sistema primarnega zdravstvenega varstva, pri katerih pa so se pojavili izzivi pri izvajanju. V ta namen bo povečanje števila družinskih zdravnikov za zagotovitev pokritosti in registracije celotnega prebivalstva ključno za zagotovitev ustreznega in enakega dostopa do zdravstvenega varstva za vse prebivalce.

| (28) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(28)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (29) | Po podatkih iz leta 2020 nafta in plin obsegata 50 % oziroma 24 % mešanice energijskih virov Grčije. Odvisnost Grčije od uvoza ruske nafte (21) in plina je nekoliko manjša od povprečja Unije, pri čemer iz Rusije uvaža 18 % surove nafte v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 26 %, in 39 % plina (22) v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 44 %. Premog iz Rusije predstavlja 87 % njenega uvoza premoga, medtem ko sama proizvaja velike količine lignita. Da bi Grčija zmanjšala svojo odvisnost od ruskega plina ter diverzificirala mešanico energijskih virov in jo preusmerila stran od fosilnih goriv ter izpolnila svojo zavezo za postopno odpravo celotne proizvodnje električne energije na osnovi lignita do leta 2028, bi lahko nadaljevala več ukrepov, ki temeljijo na naložbah in reformah, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost Grčije, ter jih presegajo. Grčija bi lahko pospešila širitev energije iz obnovljivih virov in vzpostavitev organizirane tržne platforme za olajšanje dvostranskih pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov. Z reformami izdajanja dovoljenj, vključenimi v načrt za okrevanje in odpornost Grčije, se bodo zmanjšale ovire za naložbe v sektor energije iz obnovljivih virov. Grčija lahko začne razvijati infrastrukturo za vodik, zlasti v grških pristaniščih, da bi olajšala transport vodika. Načrtovane infrastrukturne naložbe operaterjev omrežja bi se lahko pospešile, njihov obseg pa razširil. Skrajšal bi se lahko tudi povprečni čas, ki ga operaterji omrežja potrebujejo za obravnavo in dokončanje pogojev povezave za nove naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Z dodatnimi elektroenergetskimi medsebojnimi povezavami s sosednjimi državami bi se lahko v omrežje vključile večje količine energije iz obnovljivih virov. Grčija mora pospešiti diverzifikacijo plinskih poti s hitrim dokončanjem obstoječih naložb, ki so v napredni fazi.
  Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Grčija bi lahko tudi razširila področje uporabe in povečala ambicioznost obstoječih ukrepov za varčevanje z energijo ter zmanjšala visoko stopnjo energetske revščine (17,1 % v letu 2020), po potrebi tudi z uporabo skladov kohezijske politike, na primer za prenovo stavbnega fonda. Obstoječe tržne ovire, ki omejujejo možnosti za prenovo za specifične segmente, bi se lahko zmanjšale s ciljno usmerjenimi zakonodajnimi in finančnimi spodbudami. Da bi se Grčija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. Poleg tega je treba s spodbujanjem trajnostne mobilnosti, vključno s projekti na področju javnega in železniškega prevoza, pospešiti razogljičenje prometnega sektorja, ki je še vedno zelo odvisen od nafte. |
| --- | --- |

(29)

Po podatkih iz leta 2020 nafta in plin obsegata 50 % oziroma 24 % mešanice energijskih virov Grčije. Odvisnost Grčije od uvoza ruske nafte (21) in plina je nekoliko manjša od povprečja Unije, pri čemer iz Rusije uvaža 18 % surove nafte v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 26 %, in 39 % plina (22) v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 44 %. Premog iz Rusije predstavlja 87 % njenega uvoza premoga, medtem ko sama proizvaja velike količine lignita. Da bi Grčija zmanjšala svojo odvisnost od ruskega plina ter diverzificirala mešanico energijskih virov in jo preusmerila stran od fosilnih goriv ter izpolnila svojo zavezo za postopno odpravo celotne proizvodnje električne energije na osnovi lignita do leta 2028, bi lahko nadaljevala več ukrepov, ki temeljijo na naložbah in reformah, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost Grčije, ter jih presegajo. Grčija bi lahko pospešila širitev energije iz obnovljivih virov in vzpostavitev organizirane tržne platforme za olajšanje dvostranskih pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov. Z reformami izdajanja dovoljenj, vključenimi v načrt za okrevanje in odpornost Grčije, se bodo zmanjšale ovire za naložbe v sektor energije iz obnovljivih virov. Grčija lahko začne razvijati infrastrukturo za vodik, zlasti v grških pristaniščih, da bi olajšala transport vodika. Načrtovane infrastrukturne naložbe operaterjev omrežja bi se lahko pospešile, njihov obseg pa razširil. Skrajšal bi se lahko tudi povprečni čas, ki ga operaterji omrežja potrebujejo za obravnavo in dokončanje pogojev povezave za nove naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Z dodatnimi elektroenergetskimi medsebojnimi povezavami s sosednjimi državami bi se lahko v omrežje vključile večje količine energije iz obnovljivih virov. Grčija mora pospešiti diverzifikacijo plinskih poti s hitrim dokončanjem obstoječih naložb, ki so v napredni fazi.

Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Grčija bi lahko tudi razširila področje uporabe in povečala ambicioznost obstoječih ukrepov za varčevanje z energijo ter zmanjšala visoko stopnjo energetske revščine (17,1 % v letu 2020), po potrebi tudi z uporabo skladov kohezijske politike, na primer za prenovo stavbnega fonda. Obstoječe tržne ovire, ki omejujejo možnosti za prenovo za specifične segmente, bi se lahko zmanjšale s ciljno usmerjenimi zakonodajnimi in finančnimi spodbudami. Da bi se Grčija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. Poleg tega je treba s spodbujanjem trajnostne mobilnosti, vključno s projekti na področju javnega in železniškega prevoza, pospešiti razogljičenje prometnega sektorja, ki je še vedno zelo odvisen od nafte.

| (30) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Grčija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Grčija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (23), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(30)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Grčija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Grčija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (23), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (31) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (24) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(31)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (24) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (32) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Grčijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2. |
| --- | --- |

(32)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Grčijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2.

| (33) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in te ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2 in 4. Priporočili 1 in 2 prispevata tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega, drugega in četrtega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne politike iz priporočil 1 in 2 med drugim pomagajo obravnavati neravnotežja, povezana z velikim javnim dolgom in nepopolnim zunanjim ponovnim uravnoteženjem, medtem ko olajšujejo tudi spopadanje z visoko brezposelnostjo in nizko potencialno rastjo. Politike iz priporočila 4 med drugim pomagajo dolgoročno obravnavati ranljivosti, povezane z velikim zunanjim dolgom – |
| --- | --- |

(33)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in te ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2 in 4. Priporočili 1 in 2 prispevata tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega, drugega in četrtega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne politike iz priporočil 1 in 2 med drugim pomagajo obravnavati neravnotežja, povezana z velikim javnim dolgom in nepopolnim zunanjim ponovnim uravnoteženjem, medtem ko olajšujejo tudi spopadanje z visoko brezposelnostjo in nizko potencialno rastjo. Politike iz priporočila 4 med drugim pomagajo dolgoročno obravnavati ranljivosti, povezane z velikim zunanjim dolgom –

PRIPOROČA, da Grčija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si v obdobju po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, zagotavljanju verodostojnega in postopnega zmanjševanja dolga ter zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ s postopno konsolidacijo, naložbami in reformami; na podlagi reform, izvedenih v okviru načrta za okrevanje in odpornost, izboljša prijaznost sistema obdavčitve do naložb z uvedbo širšega sistema za vnaprejšnja davčna stališča in pregleda strukturo davčne obremenitve samozaposlenih; zaščiti učinkovitost javne uprave, hkrati pa zagotovi, da lahko privabi ustrezno znanje in spretnosti, ter ohrani usklajenost z enotno plačno lestvico;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati; konča nedokončane reforme, ki se izvajajo v okviru okrepljenega nadzora, vključno z reformo katastra;

3.

za zagotovitev ustreznega in enakega dostopa do zdravstvenega varstva dokonča reformo primarnega zdravstvenega varstva v skladu z okvirom, spremenjenim na podlagi okrepljenega nadzora, vključno z zaposlitvijo osebja v vseh enotah primarnega zdravstvenega varstva, izvedbo registracije celotnega prebivalstva in uvedbo učinkovite nadzorne vloge splošnih zdravnikov;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in diverzificira njihov uvoz s pospešitvijo uvajanja energije iz obnovljivih virov in razvoja infrastrukture za obnovljivi vodik; obravnava odvisnost tudi z zagotovitvijo zadostne zmogljivosti omrežij za električno energijo ter elektroenergetskih in plinskih medsebojnih povezav ter z diverzifikacijo poti za oskrbo s plinom; okrepi okvir trga energetskih storitev in ukrepe za povečanje energijske učinkovitosti z reformami in tržnimi spodbudami za podporo razogljičenju stavbnega in prometnega sektorja, zlasti s spodbujanjem električne mobilnosti.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 33).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10152/2021.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 46).

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

15

(16)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Uredba (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (UL L 140, 27.5.2013, str. 1).

19

(20)  Podatki so iz leta 2019 in del poročila State of Health in the EU, Greece: Country Health Profile (Zdravstveno stanje v EU – Grčija: zdravstveni profil države), OECD, 2021 (https://www.oecd.org/health/greece-country-health-profile-2021-4ab8ea73-en.htm).

20

(21)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz surove nafte. Povprečje celotnega uvoza v EU-27 temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Za Grčijo celotni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih proizvodov. Petrokemične surovine predstavljajo pomemben delež celotnega uvoza nafte v Grčiji. Grčija je zelo odvisna od njihovega uvoza iz Rusije, saj ta predstavlja 86 % njenega celotnega uvoza petrokemičnih surovin.

21

(22)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina in črnega premoga. Povprečje celotnega uvoza v EU-27 temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Za Grčijo celotni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih proizvodov.

22

(23)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

23

(24)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

24

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/70 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/70

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2022

(2022/C 334/09)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Španija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Španijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Španija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Španija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Španijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Španija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Španija je 30. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 29. aprila 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Španije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Španija je 30. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 29. aprila 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Španije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Španijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Španije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Španiji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Španije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Španijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Španije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Španiji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Španije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Španijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Komisija je ugotovila, da v Španiji obstajajo neravnotežja. Ranljivosti so povezane zlasti z visokim zunanjim, javnim in zasebnim dolgom v razmerah visoke brezposelnosti ter imajo čezmejni pomen. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Španijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Komisija je ugotovila, da v Španiji obstajajo neravnotežja. Ranljivosti so povezane zlasti z visokim zunanjim, javnim in zasebnim dolgom v razmerah visoke brezposelnosti ter imajo čezmejni pomen.

| (13) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Španije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Španije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (14) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Španiji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Španije zmanjšal z 10,3 % BDP v letu 2020 na 6,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Španiji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,9 % BDP v letu 2020 na 2,8 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Španija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so vključevali predvsem tekoče transferje regijam za kritje novih zdravstvenih potreb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 120,0 % BDP v letu 2020 na 118,4 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Španiji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Španije zmanjšal z 10,3 % BDP v letu 2020 na 6,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Španiji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,9 % BDP v letu 2020 na 2,8 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Španija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so vključevali predvsem tekoče transferje regijam za kritje novih zdravstvenih potreb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 120,0 % BDP v letu 2020 na 118,4 % BDP v letu 2021.

| (15) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 4,3 %, v letu 2023 pa za 3,5 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 4,0 % leta 2022 in 3,4 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 5,0 % BDP, v letu 2023 pa na 3,9 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica močne rasti gospodarske aktivnosti, višjih davčnih prihodkov in postopne odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 115,2 %, v letu 2023 pa na 112,4 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,9 % BDP oziroma 4,4 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 115,1 % BDP v letu 2022 in 113,7 % BDP v letu 2023. Razlika je delno posledica višjega primarnega primanjkljaja, napovedanega za leto 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 0,8 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Španije. |
| --- | --- |

(15)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 4,3 %, v letu 2023 pa za 3,5 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 4,0 % leta 2022 in 3,4 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 5,0 % BDP, v letu 2023 pa na 3,9 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica močne rasti gospodarske aktivnosti, višjih davčnih prihodkov in postopne odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 115,2 %, v letu 2023 pa na 112,4 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,9 % BDP oziroma 4,4 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 115,1 % BDP v letu 2022 in 113,7 % BDP v letu 2023. Razlika je delno posledica višjega primarnega primanjkljaja, napovedanega za leto 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 0,8 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Španije.

| (16) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,8 % BDP v letu 2021 na 0,4 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,0 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, znižanje posrednih davkov na porabo energije, subvencije za proizvodnjo energije ter transferje prizadetim panogam. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti začasna ustavitev davka na proizvodnjo energije in znižanje posebnega davka na električno energijo. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,1 % BDP v letu 2023 (13). |
| --- | --- |

(16)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,8 % BDP v letu 2021 na 0,4 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,0 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, znižanje posrednih davkov na porabo energije, subvencije za proizvodnjo energije ter transferje prizadetim panogam. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti začasna ustavitev davka na proizvodnjo energije in znižanje posebnega davka na električno energijo. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,1 % BDP v letu 2023 (13).

| (17) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Španiji priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(17)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Španiji priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (18) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,2 % BDP (14). Španija namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,9 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke (15). Zato namerava Španija ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,2 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,3 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi na ekspanziven učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2022 vplivalo višje povišanje cen življenjskih potrebščin v primerjavi z deflatorjem BDP, saj naj bi se povečala poraba za državno potrošnjo blaga in storitev. Glede na napoved Komisije teh ukrepov ne spremljajo popolnoma ustrezni izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(18)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,2 % BDP (14). Španija namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,9 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke (15). Zato namerava Španija ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,2 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,3 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi na ekspanziven učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2022 vplivalo višje povišanje cen življenjskih potrebščin v primerjavi z deflatorjem BDP, saj naj bi se povečala poraba za državno potrošnjo blaga in storitev. Glede na napoved Komisije teh ukrepov ne spremljajo popolnoma ustrezni izravnalni ukrepi.

| (19) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,0 % BDP (16). Španija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v letu 2023 v primerjavi z letom 2022 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini + 0,1 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,4 % BDP). |
| --- | --- |

(19)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,0 % BDP (16). Španija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v letu 2023 v primerjavi z letom 2022 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini + 0,1 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,4 % BDP).

| (20) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 3,3 % BDP v letu 2024 in na 2,9 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2025 padel pod 3 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 110,8 % v letu 2024 in na 109,7 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 3,3 % BDP v letu 2024 in na 2,9 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2025 padel pod 3 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 110,8 % v letu 2024 in na 109,7 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka.

| (21) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Španijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Zlasti se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost znatno prispeval k obravnavanju specifičnih priporočil za državo glede spodbujanja javnih in zasebnih naložb za pomoč pri okrevanju. Pri tem naj bi obravnaval specifična priporočila za državo glede naložb v inovacije ter digitalnega in zelenega prehoda države. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi ukrepe za zmanjšanje visokega deleža pogodb za določen čas v zasebnem in javnem sektorju ter za okrepitev aktivnih politik trga dela. Načrt za okrevanje in odpornost naj bi pomagal odpraviti obstoječo razdrobljenost pomoči za brezposelnost, ki je privedla do vrzeli. Prav tako naj bi prispeval k zagotavljanju znanj, spretnosti in kvalifikacij, ki so relevantni za trg dela ter naj bi spremljali zeleni in digitalni prehod Španije. Načrt za okrevanje in odpornost lahko znatno izboljša dostop do digitalnega učenja z naložbami v naprave, znanja in spretnosti ter razvojem spletnih tečajev. Z naložbami v različnih fazah izobraževalnega cikla se lahko izboljšajo tudi rezultati izobraževanja. Ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost lahko prav tako pomagajo pri obravnavanju specifičnih priporočil, s katerimi je Španija pozvana, naj izboljša pokritost in ustreznost svojih shem minimalnega dohodka in družinske podpore. Načrt za okrevanje in odpornost naj bi tudi okrepil okvire javnega naročanja in prispeval k boljšemu poslovnemu okolju. Poleg tega lahko ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost, namenjeni povečanju učinkovitosti javne porabe in davčnega sistema, prispevajo k vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Španijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Zlasti se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost znatno prispeval k obravnavanju specifičnih priporočil za državo glede spodbujanja javnih in zasebnih naložb za pomoč pri okrevanju. Pri tem naj bi obravnaval specifična priporočila za državo glede naložb v inovacije ter digitalnega in zelenega prehoda države. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi ukrepe za zmanjšanje visokega deleža pogodb za določen čas v zasebnem in javnem sektorju ter za okrepitev aktivnih politik trga dela. Načrt za okrevanje in odpornost naj bi pomagal odpraviti obstoječo razdrobljenost pomoči za brezposelnost, ki je privedla do vrzeli. Prav tako naj bi prispeval k zagotavljanju znanj, spretnosti in kvalifikacij, ki so relevantni za trg dela ter naj bi spremljali zeleni in digitalni prehod Španije. Načrt za okrevanje in odpornost lahko znatno izboljša dostop do digitalnega učenja z naložbami v naprave, znanja in spretnosti ter razvojem spletnih tečajev. Z naložbami v različnih fazah izobraževalnega cikla se lahko izboljšajo tudi rezultati izobraževanja. Ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost lahko prav tako pomagajo pri obravnavanju specifičnih priporočil, s katerimi je Španija pozvana, naj izboljša pokritost in ustreznost svojih shem minimalnega dohodka in družinske podpore. Načrt za okrevanje in odpornost naj bi tudi okrepil okvire javnega naročanja in prispeval k boljšemu poslovnemu okolju. Poleg tega lahko ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost, namenjeni povečanju učinkovitosti javne porabe in davčnega sistema, prispevajo k vzdržnosti javnih financ.

| (22) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Španije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Španiji, predstavljajo 40 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 28 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Španiji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(22)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Španije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Španiji, predstavljajo 40 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 28 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Španiji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (23) | Španija še ni uradno predložila partnerskega sporazuma ali drugih programskih dokumentov kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18). V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Španija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(23)

Španija še ni uradno predložila partnerskega sporazuma ali drugih programskih dokumentov kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18). V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Španija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (24) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Španija sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi s pospeševanjem zelenega prehoda, razširjanjem energetskih povezav, večanjem razpoložljivosti socialnih, cenovno dostopnih in energijsko učinkovitih stanovanj ter spodbujanjem krožnega gospodarstva. Politike za povišanje stopenj recikliranja in spodbujanje krožnega gospodarstva lahko pomagajo omejiti uvoz blaga in tako prispevajo k izboljšanju zunanjih neravnotežij. Srednje- in dolgoročno lahko doseganje ciljev glede energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti ter okrepitev energetskih povezav prispevata tudi k zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv in visokega zunanjega dolga. |
| --- | --- |

(24)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Španija sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi s pospeševanjem zelenega prehoda, razširjanjem energetskih povezav, večanjem razpoložljivosti socialnih, cenovno dostopnih in energijsko učinkovitih stanovanj ter spodbujanjem krožnega gospodarstva. Politike za povišanje stopenj recikliranja in spodbujanje krožnega gospodarstva lahko pomagajo omejiti uvoz blaga in tako prispevajo k izboljšanju zunanjih neravnotežij. Srednje- in dolgoročno lahko doseganje ciljev glede energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti ter okrepitev energetskih povezav prispevata tudi k zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv in visokega zunanjega dolga.

| (25) | Španija bi imela koristi od nadaljnje ločitve gospodarske rasti od rabe virov, da bi dosegla ambicioznejše cilje Unije, vključno s svežnjem „Pripravljeni na 55“. V zvezi s tem je stopnja recikliranja komunalnih odpadkov in krožne uporabe materialov v državi nižja od povprečja Unije, delež odpadkov, ki se odlagajo na odlagališčih, pa je precej nad njim. Stalno usklajevanje med različnimi ravnmi države in dodatne naložbe lahko Španiji pomagajo izpolniti obveznosti glede ločenega zbiranja in recikliranja. Doseganje ciljev glede recikliranja se je preneslo na nižje ravni države. Vendar instrumenti za njihovo izvrševanje morda niso dovolj učinkoviti. Zato bi lahko dodatne reforme okrepile usklajevanje med različnimi ravnmi države, vključno s skupno razlago določb ter načrtovanjem in uporabo infrastrukture za obdelavo odpadkov. Nadaljnja podpora iz instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta (19), lahko pomaga širiti dobre prakse. Morda bodo potrebne dodatne naložbe za krepitev zmogljivosti Španije za recikliranje, med drugim tudi za spodbujanje krožnega gospodarstva v določenih sektorjih. Poleg tega so inovacije in naložbe za spodbujanje krožnega gospodarstva ključne za zagotavljanje učinkovitejše rabe virov. Španija se sooča tudi s pomanjkanjem vode in mora še naprej razvijati potencial ponovne uporabe vode, med drugim tudi z vidika krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(25)

Španija bi imela koristi od nadaljnje ločitve gospodarske rasti od rabe virov, da bi dosegla ambicioznejše cilje Unije, vključno s svežnjem „Pripravljeni na 55“. V zvezi s tem je stopnja recikliranja komunalnih odpadkov in krožne uporabe materialov v državi nižja od povprečja Unije, delež odpadkov, ki se odlagajo na odlagališčih, pa je precej nad njim. Stalno usklajevanje med različnimi ravnmi države in dodatne naložbe lahko Španiji pomagajo izpolniti obveznosti glede ločenega zbiranja in recikliranja. Doseganje ciljev glede recikliranja se je preneslo na nižje ravni države. Vendar instrumenti za njihovo izvrševanje morda niso dovolj učinkoviti. Zato bi lahko dodatne reforme okrepile usklajevanje med različnimi ravnmi države, vključno s skupno razlago določb ter načrtovanjem in uporabo infrastrukture za obdelavo odpadkov. Nadaljnja podpora iz instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta (19), lahko pomaga širiti dobre prakse. Morda bodo potrebne dodatne naložbe za krepitev zmogljivosti Španije za recikliranje, med drugim tudi za spodbujanje krožnega gospodarstva v določenih sektorjih. Poleg tega so inovacije in naložbe za spodbujanje krožnega gospodarstva ključne za zagotavljanje učinkovitejše rabe virov. Španija se sooča tudi s pomanjkanjem vode in mora še naprej razvijati potencial ponovne uporabe vode, med drugim tudi z vidika krožnega gospodarstva.

| (26) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(26)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (27) | Po podatkih za leto 2020 (20) odvisnost Španije od Rusije znaša 2 % za nafto in 10 % za plin, kar je precej pod povprečjem Unije (26 % oziroma 44 %). Odvisnost Španije od ruskega premoga je podobna kot v preostali Uniji (55 %), vendar je delež trdnih fosilnih goriv v mešanici energijskih virov (2,8 %) precej pod povprečjem Unije. Kljub omejeni izpostavljenosti ruski nafti in plinu je zaradi trenutnih geopolitičnih razmer in visokim cenam energije toliko bolj nujno, da Španija dodatno okrepi svoja prizadevanja za izpolnitev ciljev glede energije iz obnovljivih virov, določenih v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Na podlagi nacionalnega energetskega in podnebnega načrta lahko dodatni ukrepi za podporo uvajanju obnovljivih virov energije (s poudarkom na decentraliziranih obratih in lastni porabi, med drugim tudi z nadaljnjo racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj in izboljšanjem dostopa do omrežja) in dopolnilne naložbe (v shranjevanje, omrežno infrastrukturo, elektrifikacijo stavb in prometa ter obnovljivi vodik) prispevajo k nadaljnji dekarbonizaciji gospodarstva, vključno z industrijo, prometom in stanovanji, ter zmanjšajo odvisnost od fosilnih goriv in izpostavljenost mednarodnim cenam.
  Učinkovito vključevanje Španije v enotni energetski trg zahteva povečanje njenih energetskih povezav. Nadaljnje elektroenergetske povezave s sosednjimi državami bi lahko zlasti podprle večje vključevanje zmogljivosti Iberskega polotoka za obnovljive vire energije v enotni energetski trg. Dodatna čezmejna plinska infrastruktura, pripravljena na vodik, bi lahko dodatno prispevala k diverzifikaciji oskrbe s plinom na notranjem trgu Unije in izkoriščanju dolgoročnega potenciala za obnovljivi vodik. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. |
| --- | --- |

(27)

Po podatkih za leto 2020 (20) odvisnost Španije od Rusije znaša 2 % za nafto in 10 % za plin, kar je precej pod povprečjem Unije (26 % oziroma 44 %). Odvisnost Španije od ruskega premoga je podobna kot v preostali Uniji (55 %), vendar je delež trdnih fosilnih goriv v mešanici energijskih virov (2,8 %) precej pod povprečjem Unije. Kljub omejeni izpostavljenosti ruski nafti in plinu je zaradi trenutnih geopolitičnih razmer in visokim cenam energije toliko bolj nujno, da Španija dodatno okrepi svoja prizadevanja za izpolnitev ciljev glede energije iz obnovljivih virov, določenih v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Na podlagi nacionalnega energetskega in podnebnega načrta lahko dodatni ukrepi za podporo uvajanju obnovljivih virov energije (s poudarkom na decentraliziranih obratih in lastni porabi, med drugim tudi z nadaljnjo racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj in izboljšanjem dostopa do omrežja) in dopolnilne naložbe (v shranjevanje, omrežno infrastrukturo, elektrifikacijo stavb in prometa ter obnovljivi vodik) prispevajo k nadaljnji dekarbonizaciji gospodarstva, vključno z industrijo, prometom in stanovanji, ter zmanjšajo odvisnost od fosilnih goriv in izpostavljenost mednarodnim cenam.

Učinkovito vključevanje Španije v enotni energetski trg zahteva povečanje njenih energetskih povezav. Nadaljnje elektroenergetske povezave s sosednjimi državami bi lahko zlasti podprle večje vključevanje zmogljivosti Iberskega polotoka za obnovljive vire energije v enotni energetski trg. Dodatna čezmejna plinska infrastruktura, pripravljena na vodik, bi lahko dodatno prispevala k diverzifikaciji oskrbe s plinom na notranjem trgu Unije in izkoriščanju dolgoročnega potenciala za obnovljivi vodik. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost.

| (28) | Nadaljnji napredek pri decentralizirani proizvodnji energije iz obnovljivih virov ter temeljitih prenovah v stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah, zlasti v srednje velikih mestih, bi lahko bil dosežen z uvedbo ustreznih shem financiranja, izpopolnjevanjem in usposabljanjem delavcev v gradbenem sektorju, kampanjami ozaveščanja in tehnično pomočjo za podporo uporabi nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov za prenove. Uvedba dodatnih energijsko učinkovitih socialnih in cenovno dostopnih stanovanj, zlasti na območjih z izrazitim pomanjkanjem in stresnimi tržnimi razmerami, bi lahko pripomogla tudi k omejevanju porabe energije, odločnejšemu obravnavanju zelenega prehoda in podpori ranljivim gospodinjstvom. Da bi se Španija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(28)

Nadaljnji napredek pri decentralizirani proizvodnji energije iz obnovljivih virov ter temeljitih prenovah v stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah, zlasti v srednje velikih mestih, bi lahko bil dosežen z uvedbo ustreznih shem financiranja, izpopolnjevanjem in usposabljanjem delavcev v gradbenem sektorju, kampanjami ozaveščanja in tehnično pomočjo za podporo uporabi nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov za prenove. Uvedba dodatnih energijsko učinkovitih socialnih in cenovno dostopnih stanovanj, zlasti na območjih z izrazitim pomanjkanjem in stresnimi tržnimi razmerami, bi lahko pripomogla tudi k omejevanju porabe energije, odločnejšemu obravnavanju zelenega prehoda in podpori ranljivim gospodinjstvom. Da bi se Španija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (29) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Španija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Španija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(29)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Španija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Španija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (30) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(30)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (31) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Španijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Španijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2.

| (32) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2 in 4. Priporočili 1 in 2 prispevata tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega in četrtega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom. Politike iz priporočila 2 med drugim prispevajo k zmanjšanju javnega, zasebnega in zunanjega dolga, saj bo celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost podprlo rast in hkrati okrepilo odpornost gospodarstva. Politike iz priporočila 4 med drugim pomagajo dolgoročno obravnavati ranljivosti, povezane z visokim zunanjim dolgom, v razmerah visoke brezposelnosti – |
| --- | --- |

(32)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2 in 4. Priporočili 1 in 2 prispevata tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega in četrtega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom. Politike iz priporočila 2 med drugim prispevajo k zmanjšanju javnega, zasebnega in zunanjega dolga, saj bo celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost podprlo rast in hkrati okrepilo odpornost gospodarstva. Politike iz priporočila 4 med drugim pomagajo dolgoročno obravnavati ranljivosti, povezane z visokim zunanjim dolgom, v razmerah visoke brezposelnosti –

PRIPOROČA, da Španija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPower EU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si v obdobju po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, zagotavljanju verodostojnega in postopnega zmanjševanja dolga ter zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ s postopno konsolidacijo, naložbami in reformami;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; predloži programske dokumente kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se zaključijo pogajanja s Komisijo, in nato začne njihovo izvajanje;

3.

poviša stopnje recikliranja, da bi dosegla cilje Unije, in spodbuja krožno gospodarstvo, in sicer z boljšim usklajevanjem med vsemi ravnmi države in nadaljnjimi naložbami za izpolnjevanje obveznosti glede ločenega zbiranja odpadkov in recikliranja ter za povečanje ponovne uporabe vode;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv; pospeši uvajanje energije iz obnovljivih virov, s poudarkom na decentraliziranih obratih in lastni porabi, med drugim tudi z nadaljnjo racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj in izboljšanjem dostopa do omrežja; podpira dopolnilne naložbe v shranjevanje, omrežno infrastrukturo, elektrifikacijo stavb in prometa ter obnovljivi vodik; razširi zmogljivosti energetskih povezav; poveča razpoložljivost energijsko učinkovitih, socialnih in cenovno dostopnih stanovanj, med drugim tudi s prenovo.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 38).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10150/21 INIT in ST 10150/21 ADD 1 REV 2.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Španije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 54).

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP, in sicer zaradi postopne vrnitve na ravni pred pandemijo.

15

(16)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo (UL L 57, 18.2.2021, str. 1).

19

(20)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na skupni uvoz surove nafte, zemeljskega plina in črnega premoga. Povprečje celotnega uvoza v EU-27 temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Za Španijo skupni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov.

20

(21)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

21

(22)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

22

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/79 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/79

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Francije za leto 2022

(2022/C 334/10)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (1) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Francijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Francijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo treba opraviti poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Francija je 28. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Francijo (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Francija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Francija je 28. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Francijo (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Francija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Francija je 4. maja 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022. Programa za stabilnost ni predložila. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Francije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Francija je 4. maja 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022. Programa za stabilnost ni predložila. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Francije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Francijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Francije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Franciji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Francije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Francijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Francije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Franciji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Francije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Francijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da v Franciji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so v razmerah nizke rasti produktivnosti zlasti povezane z velikim javnim dolgom in šibko konkurenčnostjo, ki imata čezmejne učinke. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Francijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da v Franciji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so v razmerah nizke rasti produktivnosti zlasti povezane z velikim javnim dolgom in šibko konkurenčnostjo, ki imata čezmejne učinke.

| (13) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Francije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe, pri čemer merilo glede zmanjšanja dolga ni bilo izpolnjeno. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov preučila, ali bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po mnenju Komisije upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Francije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe, pri čemer merilo glede zmanjšanja dolga ni bilo izpolnjeno. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov preučila, ali bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po mnenju Komisije upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (14) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Franciji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Francije zmanjšal z 8,9 % BDP v letu 2020 na 6,5 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Franciji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,3 % BDP v letu 2020 na 2,6 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Francija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali izravnani z izravnalnimi ukrepi, ki so večinoma vključevali trajno znižanje davkov na proizvodnjo od leta 2021 in zvišanje plač javnih uslužbencev, zlasti v zdravstvenem sistemu. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 114,6 % BDP v letu 2020 na 112,9 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Franciji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Francije zmanjšal z 8,9 % BDP v letu 2020 na 6,5 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Franciji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,3 % BDP v letu 2020 na 2,6 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Francija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali izravnani z izravnalnimi ukrepi, ki so večinoma vključevali trajno znižanje davkov na proizvodnjo od leta 2021 in zvišanje plač javnih uslužbencev, zlasti v zdravstvenem sistemu. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 114,6 % BDP v letu 2020 na 112,9 % BDP v letu 2021.

| (15) | Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,6 % BDP oziroma 3,2 % BDP. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva tudi dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 111,2 % v letu 2022 in 109,1 % v letu 2023. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,0 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Francije. |
| --- | --- |

(15)

Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,6 % BDP oziroma 3,2 % BDP. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva tudi dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 111,2 % v letu 2022 in 109,1 % v letu 2023. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,0 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Francije.

| (16) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,6 % BDP v letu 2021 na 0,4 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (11). Ti ukrepi zajemajo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, znižanja posrednih davkov na porabo energije, zgornje meje maloprodajnih in veleprodajnih cen ter subvencije za energetsko intenzivna podjetja. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošna zgornja meja cen električne energije in plina ter popolnoma subvencionirani popusti na goriva. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,1 % BDP v letu 2023 (12). |
| --- | --- |

(16)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,6 % BDP v letu 2021 na 0,4 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (11). Ti ukrepi zajemajo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, znižanja posrednih davkov na porabo energije, zgornje meje maloprodajnih in veleprodajnih cen ter subvencije za energetsko intenzivna podjetja. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošna zgornja meja cen električne energije in plina ter popolnoma subvencionirani popusti na goriva. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,1 % BDP v letu 2023 (12).

| (17) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Franciji priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(17)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Franciji priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (18) | Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 naj bi bila fiskalna naravnanost v letu 2022 spodbujevalna pri – 1,7 % BDP (13). Francija namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 zmanjšal za 0,2 odstotne točke BDP. To zmanjšanje v letu 2022 je posledica vnaprejšnje finančne podpore iz mehanizma za okrevanje in odpornost v letu 2021. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost (14). Zato Francija namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,6 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,5 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).
  Drugi tekoči ukrepi na strani odhodkov vključujejo ukrepe, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za odpravo gospodarskih posledic konflikta v Ukrajini, kot so neposredne subvencije za ad hoc sektorje (0,1 % BDP) in zvišanje plač javnih uslužbencev (0,1 % BDP). Na strani prihodkov naj bi k ekspanzivni fiskalni naravnanosti prispevalo tudi znižanje stopnje davka od dohodkov pravnih oseb (0,1 % BDP) in stanovanjskih davkov (0,1 % BDP). Večje zvišanje cen življenjskih potrebščin v primerjavi z deflatorjem BDP naj bi vplivalo na ekspanziven učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2022 s povečanjem javne potrošnje ter socialnih prejemkov in nadomestil. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 teh ukrepov in dejavnikov višjih odhodkov ne spremljajo popolnoma ustrezni izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(18)

Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 naj bi bila fiskalna naravnanost v letu 2022 spodbujevalna pri – 1,7 % BDP (13). Francija namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 zmanjšal za 0,2 odstotne točke BDP. To zmanjšanje v letu 2022 je posledica vnaprejšnje finančne podpore iz mehanizma za okrevanje in odpornost v letu 2021. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost (14). Zato Francija namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,6 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,5 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

Drugi tekoči ukrepi na strani odhodkov vključujejo ukrepe, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za odpravo gospodarskih posledic konflikta v Ukrajini, kot so neposredne subvencije za ad hoc sektorje (0,1 % BDP) in zvišanje plač javnih uslužbencev (0,1 % BDP). Na strani prihodkov naj bi k ekspanzivni fiskalni naravnanosti prispevalo tudi znižanje stopnje davka od dohodkov pravnih oseb (0,1 % BDP) in stanovanjskih davkov (0,1 % BDP). Večje zvišanje cen življenjskih potrebščin v primerjavi z deflatorjem BDP naj bi vplivalo na ekspanziven učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2022 s povečanjem javne potrošnje ter socialnih prejemkov in nadomestil. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 teh ukrepov in dejavnikov višjih odhodkov ne spremljajo popolnoma ustrezni izravnalni ukrepi.

| (19) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 0,9 % BDP (15). Francija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšal za 0,1 odstotne točke BDP, kar naj bi odražalo predhodno izplačano finančno podporo iz mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost (16). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,7 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,7 % BDP). Zato je restriktiven učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov odvisen od postopnega opuščanja ukrepov za obravnavanje učinka povišanja cen energije, kot je trenutno načrtovano. |
| --- | --- |

(19)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 0,9 % BDP (15). Francija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 zmanjšal za 0,1 odstotne točke BDP, kar naj bi odražalo predhodno izplačano finančno podporo iz mehanizma za okrevanje in odpornost v letih 2021 in 2022. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost (16). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,7 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,7 % BDP). Zato je restriktiven učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov odvisen od postopnega opuščanja ukrepov za obravnavanje učinka povišanja cen energije, kot je trenutno načrtovano.

| (20) | Sedanji pokojninski sistem v Franciji je zapleten in ga sestavlja več kot 40 soobstajajočih sistemov. Te sheme se uporabljajo za različne skupine delavcev in delujejo v skladu z različnimi sklopi pravil. Po podatkih Eurostata so bili v letu 2019 javni odhodki za pokojnine v Franciji s 14,6 % BDP tretji najvišji v Uniji. Visoki stroški so povezani z razmeroma visokim nadomestitvenim razmerjem (tj. pokojnina v primerjavi s končnimi letnimi plačami), pričakovano življenjsko dobo, razmeroma zgodnjo dejansko upokojitveno starostjo (približno 62 let) in povečanim številom pokojninskih upravičencev v celotnem prebivalstvu. Glede na poročilo Komisije o staranju prebivalstva za leto 2021 in zadnje letno poročilo francoskega svetovalnega sveta za pokojnine (Conseil d’orientation des retraites) naj bi se odhodki za pokojnine po določenem zmanjšanju, napovedanem do leta 2024, med letom 2025 in okrog leta 2030 zmerno povečali, in sicer za približno 0,2 odstotne točke BDP. Visoki skupni javni odhodki, pri čemer so odhodki za pokojnine ena glavnih postavk, prispevajo h kopičenju javnega dolga kljub veliki davčni obremenitvi, zaradi česar se Francija srednjeročno sooča z velikimi tveganji za vzdržnost javnih financ. Dolgoročno bi se odhodki za pokojnine začeli stalno zmanjševati do leta 2070, predvsem zaradi usklajevanja pokojninskih prejemkov z inflacijo, ki izravna učinek povečanja koeficienta odvisnosti zaradi staranja prebivalstva. Poenostavitev pokojninskega sistema s poenotenjem različnih sistemov bi pomagala izboljšati njegovo preglednost in pravičnost, hkrati pa bi pozitivno vplivala na mobilnost delovne sile in učinkovitost razporeditve delovne sile, ter bi lahko podprla fiskalno vzdržnost. Francoska vlada je leta 2018 začela proces reforme, da bi poenotila pravila več pokojninskih sistemov. Reforma je bila ustavljena zaradi izbruha pandemije COVID-19. V predstavitvi ciljev francoskega načrta za okrevanje in odpornost je vlada potrdila svojo zavezanost izvajanju ambiciozne reforme pokojninskega sistema, katere cilj je izboljšati njegovo pravičnost in vzdržnost. |
| --- | --- |

(20)

Sedanji pokojninski sistem v Franciji je zapleten in ga sestavlja več kot 40 soobstajajočih sistemov. Te sheme se uporabljajo za različne skupine delavcev in delujejo v skladu z različnimi sklopi pravil. Po podatkih Eurostata so bili v letu 2019 javni odhodki za pokojnine v Franciji s 14,6 % BDP tretji najvišji v Uniji. Visoki stroški so povezani z razmeroma visokim nadomestitvenim razmerjem (tj. pokojnina v primerjavi s končnimi letnimi plačami), pričakovano življenjsko dobo, razmeroma zgodnjo dejansko upokojitveno starostjo (približno 62 let) in povečanim številom pokojninskih upravičencev v celotnem prebivalstvu. Glede na poročilo Komisije o staranju prebivalstva za leto 2021 in zadnje letno poročilo francoskega svetovalnega sveta za pokojnine (Conseil d’orientation des retraites) naj bi se odhodki za pokojnine po določenem zmanjšanju, napovedanem do leta 2024, med letom 2025 in okrog leta 2030 zmerno povečali, in sicer za približno 0,2 odstotne točke BDP. Visoki skupni javni odhodki, pri čemer so odhodki za pokojnine ena glavnih postavk, prispevajo h kopičenju javnega dolga kljub veliki davčni obremenitvi, zaradi česar se Francija srednjeročno sooča z velikimi tveganji za vzdržnost javnih financ. Dolgoročno bi se odhodki za pokojnine začeli stalno zmanjševati do leta 2070, predvsem zaradi usklajevanja pokojninskih prejemkov z inflacijo, ki izravna učinek povečanja koeficienta odvisnosti zaradi staranja prebivalstva. Poenostavitev pokojninskega sistema s poenotenjem različnih sistemov bi pomagala izboljšati njegovo preglednost in pravičnost, hkrati pa bi pozitivno vplivala na mobilnost delovne sile in učinkovitost razporeditve delovne sile, ter bi lahko podprla fiskalno vzdržnost. Francoska vlada je leta 2018 začela proces reforme, da bi poenotila pravila več pokojninskih sistemov. Reforma je bila ustavljena zaradi izbruha pandemije COVID-19. V predstavitvi ciljev francoskega načrta za okrevanje in odpornost je vlada potrdila svojo zavezanost izvajanju ambiciozne reforme pokojninskega sistema, katere cilj je izboljšati njegovo pravičnost in vzdržnost.

| (21) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Francijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Francoski načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Komisija je ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora pozitivno ocenila prvi zahtevek Francije za plačilo in Francija je 4. marca 2022 prejela izplačilo finančne podpore v višini 7,4 milijarde EUR (neto predhodnega financiranja). S tem povezanih 38 mejnikov in ciljev zajema reforme na področju javnih financ, trga dela, zdravstva in dolgotrajne oskrbe. Vlaga se v energijsko učinkovitost stavb (javnih, zasebnih in socialnih stanovanj), trajnostni promet (nakup čistih vozil), razogljičenje industrije, zaposlovanje mladih in izobraževanje. Potrjenih je bilo več raziskovalnih strategij na področju ključnih zelenih in digitalnih tehnologij, razpisi za projekte pa bodo objavljeni v letih 2022 in 2023. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Francijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Francoski načrt za okrevanje in odpornost se dobro izvaja. Komisija je ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora pozitivno ocenila prvi zahtevek Francije za plačilo in Francija je 4. marca 2022 prejela izplačilo finančne podpore v višini 7,4 milijarde EUR (neto predhodnega financiranja). S tem povezanih 38 mejnikov in ciljev zajema reforme na področju javnih financ, trga dela, zdravstva in dolgotrajne oskrbe. Vlaga se v energijsko učinkovitost stavb (javnih, zasebnih in socialnih stanovanj), trajnostni promet (nakup čistih vozil), razogljičenje industrije, zaposlovanje mladih in izobraževanje. Potrjenih je bilo več raziskovalnih strategij na področju ključnih zelenih in digitalnih tehnologij, razpisi za projekte pa bodo objavljeni v letih 2022 in 2023.

| (22) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Francije bo predvidoma prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi za podporo podnebnim ciljem v Franciji predstavljajo 46,0 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost (z velikim vlaganjem v energetsko prenovo stavb), medtem ko ukrepi za podporo digitalnim ciljem predstavljajo 21,3 % vseh dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Franciji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(22)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Francije bo predvidoma prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi za podporo podnebnim ciljem v Franciji predstavljajo 46,0 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost (z velikim vlaganjem v energetsko prenovo stavb), medtem ko ukrepi za podporo digitalnim ciljem predstavljajo 21,3 % vseh dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Franciji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (23) | Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (17) za Francijo odobrila 2. junija 2022. Francija je večino programov kohezijske politike predložila pred 17. marcem 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Francija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (17) za Francijo odobrila 2. junija 2022. Francija je večino programov kohezijske politike predložila pred 17. marcem 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Francija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (24) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost, se Francija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s pomanjkanjem znanj in spretnosti ter uporabo energije iz obnovljivih virov. Izboljšanje znanj in spretnosti delavcev bi prispevalo k povečanju produktivnosti dela in s tem k izboljšanju splošne konkurenčnosti francoskega gospodarstva. |
| --- | --- |

(24)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost, se Francija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s pomanjkanjem znanj in spretnosti ter uporabo energije iz obnovljivih virov. Izboljšanje znanj in spretnosti delavcev bi prispevalo k povečanju produktivnosti dela in s tem k izboljšanju splošne konkurenčnosti francoskega gospodarstva.

| (25) | Pomanjkanje delovne sile narašča in delodajalci poročajo, da je pomanjkanje usposobljenih delavcev glavna ovira za zaposlovanje v več kot 50 % primerov, zlasti za delovna mesta, za katera so potrebna tehnična znanja in spretnosti, na primer za zeleni in digitalni prehod (industrija, gradbeništvo). Sedanje naložbe v izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev potrebujejo čas, da se bodo obrestovale, njihova učinkovitost pa bi lahko bila ogrožena zaradi nizke ravni osnovnih znanj in spretnosti več kot petine 15-letnih učencev, ki se pozneje v življenju ponavadi redkeje udeležujejo usposabljanj. Nizka uspešnost na področju matematike (pri čemer so francoski učenci med 22 sodelujočimi državami članicami v mednarodni raziskavi trendov znanja matematike in naravoslovja v četrtem razredu (TIMSS) 2019 dosegli najnižji rezultat) in naravoslovja je še posebej zaskrbljujoča glede na pomanjkanje tehničnih znanj in spretnosti. Poleg tega ocene kažejo, da se nizko usposobljeni delavci običajno manj udeležujejo usposabljanj, ki vodijo do kvalifikacije. |
| --- | --- |

(25)

Pomanjkanje delovne sile narašča in delodajalci poročajo, da je pomanjkanje usposobljenih delavcev glavna ovira za zaposlovanje v več kot 50 % primerov, zlasti za delovna mesta, za katera so potrebna tehnična znanja in spretnosti, na primer za zeleni in digitalni prehod (industrija, gradbeništvo). Sedanje naložbe v izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev potrebujejo čas, da se bodo obrestovale, njihova učinkovitost pa bi lahko bila ogrožena zaradi nizke ravni osnovnih znanj in spretnosti več kot petine 15-letnih učencev, ki se pozneje v življenju ponavadi redkeje udeležujejo usposabljanj. Nizka uspešnost na področju matematike (pri čemer so francoski učenci med 22 sodelujočimi državami članicami v mednarodni raziskavi trendov znanja matematike in naravoslovja v četrtem razredu (TIMSS) 2019 dosegli najnižji rezultat) in naravoslovja je še posebej zaskrbljujoča glede na pomanjkanje tehničnih znanj in spretnosti. Poleg tega ocene kažejo, da se nizko usposobljeni delavci običajno manj udeležujejo usposabljanj, ki vodijo do kvalifikacije.

| (26) | Kljub dobrim rezultatom na splošno velike socialno-ekonomske neenakosti in teritorialne razlike v francoskem izobraževalnem sistemu vplivajo na raven osnovnih znanj in spretnosti. Po podatkih programa mednarodne primerjave dosežkov učencev (PISA) je Francija ena od držav članic, v katerih socialno-ekonomsko ozadje najbolj vpliva na uspešnost učencev. Kazalniki kažejo, da 35,3 % prikrajšanih 15-letnikov in 44,5 % migrantskih učencev prve generacije nima zadostnih osnovnih znanj na področju branja v primerjavi s povprečjem pri 20,9 %. Francija je za reševanje tega vprašanja leta 2017 uvedla pilotno reformo, ki vključuje „prepolovitev velikosti razredov“ v zgodnjih letih izobraževanja za učence na prednostnih področjih, da bi jim omogočila bolj prilagojeno podporo v okolju, ki spodbuja učenje. Francosko računsko sodišče je leta 2021 opozorilo na pomanjkljivosti v šolskem sistemu, ki so zlasti vplivale na učne rezultate prikrajšanih učencev, ter pozvalo k večji avtonomiji in vrednotenju šol. Nižje stopnje udeležbe učiteljev v stalnem usposabljanju in visoka nesorazmerja med učenci in učitelji lahko povečajo socialno-ekonomske neenakosti. Število učiteljev naravoslovja s spričevali nižjih stopenj, ki delajo na območjih z omejenimi možnostmi, je ponavadi večje kot v drugih državah članicah. Reforme sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z vajeništvom, iz leta 2018 ter znatne spodbude za delodajalce so povečale število vajencev, kar je pozitivno vplivalo na stopnje zaposlenosti diplomantov. |
| --- | --- |

(26)

Kljub dobrim rezultatom na splošno velike socialno-ekonomske neenakosti in teritorialne razlike v francoskem izobraževalnem sistemu vplivajo na raven osnovnih znanj in spretnosti. Po podatkih programa mednarodne primerjave dosežkov učencev (PISA) je Francija ena od držav članic, v katerih socialno-ekonomsko ozadje najbolj vpliva na uspešnost učencev. Kazalniki kažejo, da 35,3 % prikrajšanih 15-letnikov in 44,5 % migrantskih učencev prve generacije nima zadostnih osnovnih znanj na področju branja v primerjavi s povprečjem pri 20,9 %. Francija je za reševanje tega vprašanja leta 2017 uvedla pilotno reformo, ki vključuje „prepolovitev velikosti razredov“ v zgodnjih letih izobraževanja za učence na prednostnih področjih, da bi jim omogočila bolj prilagojeno podporo v okolju, ki spodbuja učenje. Francosko računsko sodišče je leta 2021 opozorilo na pomanjkljivosti v šolskem sistemu, ki so zlasti vplivale na učne rezultate prikrajšanih učencev, ter pozvalo k večji avtonomiji in vrednotenju šol. Nižje stopnje udeležbe učiteljev v stalnem usposabljanju in visoka nesorazmerja med učenci in učitelji lahko povečajo socialno-ekonomske neenakosti. Število učiteljev naravoslovja s spričevali nižjih stopenj, ki delajo na območjih z omejenimi možnostmi, je ponavadi večje kot v drugih državah članicah. Reforme sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z vajeništvom, iz leta 2018 ter znatne spodbude za delodajalce so povečale število vajencev, kar je pozitivno vplivalo na stopnje zaposlenosti diplomantov.

| (27) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(27)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (28) | Po podatkih za leto 2020 (18) odvisnost uvoza Francije od ruske nafte, plina in premoga znaša 9 %, 17 % oziroma 34 %, kar je pod povprečjem EU27. Francija je v veliki meri bolj omejeno izpostavljena ruskim fosilnim gorivom od povprečja Unije, saj je francoska mešanica energijskih virov odvisna predvsem od jedrske energije (40,6 % njene bruto domače porabe energije). Delež fosilnih goriv v mešanici energijskih virov je manjši od povprečja EU27: nafta, plin in trdna fosilna goriva (vključno s premogom) predstavljajo 28,6 %, 15,4 % oziroma 2,3 % bruto domače porabe energije v Franciji. Poleg tega ima štiri terminale za utekočinjeni zemeljski plin, kar ji omogoča bolj razpršene vire uvoza plina. Kljub temu je zaradi sedanjih geopolitičnih razmer in visokih cen energije vedno bolj nujno, da Francija dodatno okrepi svoje napore za doseganje ciljev glede energije iz obnovljivih virov, določenih v njenem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Energija iz obnovljivih virov je leta 2020 predstavljala 19,1 % bruto končne porabe energije v Franciji, kar je pod 23-odstotnim ciljem iz njenega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta. Da bi se Francija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. K hitremu razogljičenju industrijskih procesov in ogrevanja stavb lahko prispeva večja javna podpora tehnologijam, kot so toplotne črpalke majhnega in velikega obsega ter geotermalna energija, vključno s podporo omrežjem za daljinsko ogrevanje, ter hitrejša uvedba trajnostne anaerobne razgradnje („metanizacija“) in drugih tehnologij, povezanih s trajnostno proizvodnjo trajnostnih bioplinov, kot je biometan. Take naložbe bi prispevale tudi k zmanjšanju odvisnosti od uvoza zemeljskega plina iz Rusije. Pospešeno opuščanje preostalih subvencij za fosilna goriva bi izboljšalo konkurenčnost energije iz obnovljivih virov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Naložbe v energijo iz obnovljivih virov, ki so na ravni omrežja in decentralizirane, lahko prav tako okrepijo makroekonomsko odpornost in konkurenčnost s povečanjem energetske varnosti in inovacij v energetskem sektorju. |
| --- | --- |

(28)

Po podatkih za leto 2020 (18) odvisnost uvoza Francije od ruske nafte, plina in premoga znaša 9 %, 17 % oziroma 34 %, kar je pod povprečjem EU27. Francija je v veliki meri bolj omejeno izpostavljena ruskim fosilnim gorivom od povprečja Unije, saj je francoska mešanica energijskih virov odvisna predvsem od jedrske energije (40,6 % njene bruto domače porabe energije). Delež fosilnih goriv v mešanici energijskih virov je manjši od povprečja EU27: nafta, plin in trdna fosilna goriva (vključno s premogom) predstavljajo 28,6 %, 15,4 % oziroma 2,3 % bruto domače porabe energije v Franciji. Poleg tega ima štiri terminale za utekočinjeni zemeljski plin, kar ji omogoča bolj razpršene vire uvoza plina. Kljub temu je zaradi sedanjih geopolitičnih razmer in visokih cen energije vedno bolj nujno, da Francija dodatno okrepi svoje napore za doseganje ciljev glede energije iz obnovljivih virov, določenih v njenem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Energija iz obnovljivih virov je leta 2020 predstavljala 19,1 % bruto končne porabe energije v Franciji, kar je pod 23-odstotnim ciljem iz njenega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta. Da bi se Francija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. K hitremu razogljičenju industrijskih procesov in ogrevanja stavb lahko prispeva večja javna podpora tehnologijam, kot so toplotne črpalke majhnega in velikega obsega ter geotermalna energija, vključno s podporo omrežjem za daljinsko ogrevanje, ter hitrejša uvedba trajnostne anaerobne razgradnje („metanizacija“) in drugih tehnologij, povezanih s trajnostno proizvodnjo trajnostnih bioplinov, kot je biometan. Take naložbe bi prispevale tudi k zmanjšanju odvisnosti od uvoza zemeljskega plina iz Rusije. Pospešeno opuščanje preostalih subvencij za fosilna goriva bi izboljšalo konkurenčnost energije iz obnovljivih virov v primerjavi s fosilnimi gorivi. Naložbe v energijo iz obnovljivih virov, ki so na ravni omrežja in decentralizirane, lahko prav tako okrepijo makroekonomsko odpornost in konkurenčnost s povečanjem energetske varnosti in inovacij v energetskem sektorju.

| (29) | Izvajanje projektov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na ravni omrežja v Franciji, zlasti vetrnih elektrarn na kopnem in morju ter fotovoltaičnih projektov, ovirajo restriktivni predpisi ter velike upravne ovire in ovire za izdajo dovoljenj. Premajhne naložbe v električno omrežje na nacionalni ravni so povzročile tudi pomanjkanje dostopnih točk, povečanje stroškov priključitve na omrežje in zamude pri priključitvi na omrežje, ki lahko trenutno trajajo do več mesecev. Polj vetrnih elektrarn na kopnem ni dovoljeno zgraditi v polmeru 5 do 30 km od okoliških meteoroloških in vojaških radarjev ter radarjev za civilno letalstvo, zaradi česar je za okrog 45 % novih projektov težko najti ustrezne lokacije. Izboljšati bi bilo treba postopke, da bi se izognili vojaškim oviram, povezanim z varnostjo, ko je projekt že v zelo pozni fazi razvoja. Postopek odobritve vključuje nacionalne, regionalne in lokalne uprave, zaradi česar se morajo pogoste zahteve za posodobitev dokumentov urbanističnega načrtovanja odražati tudi v dokumentih na nižji ravni, kar ustvarja dodatno upravno breme. Postopek izdaje dovoljenj bi se lahko pospešil z dodelitvijo več človeških in finančnih virov v osrednjih upravah na regionalni ravni (tj. za decentralizirane državne službe) ter pristojnih organih in upravljavcih omrežij, tesnejšim sodelovanjem regionalnih in lokalnih uprav pri prostorskem načrtovanju ter hitrejšo uporabo razpisnih postopkov. Z okrepitvijo mehanizmov za sodelovanje javnosti in decentralizacijo bi se zmanjšalo število pritožb tretjih oseb, zaradi katerih so pri naročanju novih projektov velike zamude. Stabilen regulativni okvir na nacionalni ravni bi zagotovil večjo gotovost za vlagatelje, zlasti za dolgoročnejše načrtovanje. |
| --- | --- |

(29)

Izvajanje projektov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na ravni omrežja v Franciji, zlasti vetrnih elektrarn na kopnem in morju ter fotovoltaičnih projektov, ovirajo restriktivni predpisi ter velike upravne ovire in ovire za izdajo dovoljenj. Premajhne naložbe v električno omrežje na nacionalni ravni so povzročile tudi pomanjkanje dostopnih točk, povečanje stroškov priključitve na omrežje in zamude pri priključitvi na omrežje, ki lahko trenutno trajajo do več mesecev. Polj vetrnih elektrarn na kopnem ni dovoljeno zgraditi v polmeru 5 do 30 km od okoliških meteoroloških in vojaških radarjev ter radarjev za civilno letalstvo, zaradi česar je za okrog 45 % novih projektov težko najti ustrezne lokacije. Izboljšati bi bilo treba postopke, da bi se izognili vojaškim oviram, povezanim z varnostjo, ko je projekt že v zelo pozni fazi razvoja. Postopek odobritve vključuje nacionalne, regionalne in lokalne uprave, zaradi česar se morajo pogoste zahteve za posodobitev dokumentov urbanističnega načrtovanja odražati tudi v dokumentih na nižji ravni, kar ustvarja dodatno upravno breme. Postopek izdaje dovoljenj bi se lahko pospešil z dodelitvijo več človeških in finančnih virov v osrednjih upravah na regionalni ravni (tj. za decentralizirane državne službe) ter pristojnih organih in upravljavcih omrežij, tesnejšim sodelovanjem regionalnih in lokalnih uprav pri prostorskem načrtovanju ter hitrejšo uporabo razpisnih postopkov. Z okrepitvijo mehanizmov za sodelovanje javnosti in decentralizacijo bi se zmanjšalo število pritožb tretjih oseb, zaradi katerih so pri naročanju novih projektov velike zamude. Stabilen regulativni okvir na nacionalni ravni bi zagotovil večjo gotovost za vlagatelje, zlasti za dolgoročnejše načrtovanje.

| (30) | Povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje porabe energije bosta pomagala zmanjšati emisije in odvisnost od fosilnih goriv. V Franciji gradnja in uporaba stavb predstavlja 25 % vseh emisij toplogrednih plinov. V načrtu za okrevanje in odpornost je en del v celoti namenjen energetski prenovi stavb, kar pomaga reševati povezane izzive s širokim, medsektorskim pristopom. Ukrepi zajemajo vse vrste stavb, pri čemer imajo prednost javne stavbe, pa tudi pomembne ukrepe za prenovo zasebnega stavbnega fonda in socialnih stanovanj ter povečanje energijske učinkovitosti malih podjetij. Francija v okviru nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost krepi podporne mehanizme za ogrevanje stavb z obnovljivimi viri energije, npr. s povečanjem „sklada za toploto“ za 150 milijonov EUR in subvencijo za namestitev ogrevanja na podlagi obnovljivih virov energije za 1 000 EUR. Francoska nacionalna strategija za nizke emisije ogljika (Stratégie Nationale Bas Carbone) opredeljuje ambiciozno usmeritev za zmanjšanje emisij iz stavb in popolno razogljičenje energije, porabljene v stavbah do leta 2050. Sedanja shema, imenovana „Ma Prime Renov“ in namenjena gospodinjstvom, subvencionira predvsem posamezne ukrepe prenove. Da bi spodbudili znatnejša povečanja energijske učinkovitosti, bi bilo mogoče okvir politike izboljšati, da bi pospešili temeljito prenovo in pomagali Franciji, da dodatno poveča energijsko učinkovitost svojega stavbnega fonda. Cilj zakona o podnebju in odpornosti, ki je bil sprejet avgusta 2021, je na različne načine zmanjšati porabo energije, na primer z zagotavljanjem ugodnosti za električna kolesa in vzpostavitvijo območij z nizkimi emisijami na metropolitanskih območjih. |
| --- | --- |

(30)

Povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje porabe energije bosta pomagala zmanjšati emisije in odvisnost od fosilnih goriv. V Franciji gradnja in uporaba stavb predstavlja 25 % vseh emisij toplogrednih plinov. V načrtu za okrevanje in odpornost je en del v celoti namenjen energetski prenovi stavb, kar pomaga reševati povezane izzive s širokim, medsektorskim pristopom. Ukrepi zajemajo vse vrste stavb, pri čemer imajo prednost javne stavbe, pa tudi pomembne ukrepe za prenovo zasebnega stavbnega fonda in socialnih stanovanj ter povečanje energijske učinkovitosti malih podjetij. Francija v okviru nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost krepi podporne mehanizme za ogrevanje stavb z obnovljivimi viri energije, npr. s povečanjem „sklada za toploto“ za 150 milijonov EUR in subvencijo za namestitev ogrevanja na podlagi obnovljivih virov energije za 1 000 EUR. Francoska nacionalna strategija za nizke emisije ogljika (Stratégie Nationale Bas Carbone) opredeljuje ambiciozno usmeritev za zmanjšanje emisij iz stavb in popolno razogljičenje energije, porabljene v stavbah do leta 2050. Sedanja shema, imenovana „Ma Prime Renov“ in namenjena gospodinjstvom, subvencionira predvsem posamezne ukrepe prenove. Da bi spodbudili znatnejša povečanja energijske učinkovitosti, bi bilo mogoče okvir politike izboljšati, da bi pospešili temeljito prenovo in pomagali Franciji, da dodatno poveča energijsko učinkovitost svojega stavbnega fonda. Cilj zakona o podnebju in odpornosti, ki je bil sprejet avgusta 2021, je na različne načine zmanjšati porabo energije, na primer z zagotavljanjem ugodnosti za električna kolesa in vzpostavitvijo območij z nizkimi emisijami na metropolitanskih območjih.

| (31) | Nadaljnja podpora čezmejnim povezovalnim daljnovodom za električno energijo (v razvoju ali načrtovani) je še naprej ključnega pomena za vključevanje velikih deležev obnovljivih virov energije. Vnaprejšnje zagotavljanje naložb v energetsko infrastrukturo, tako domačo kot čezmejno, bo pomagalo zmanjšati odvisnost od fosilnih goriv in zlasti od ruskega plina. Priporoča se, da se po možnosti zagotovi primernost novih naložb v infrastrukturo in omrežje za prihodnost, da bi se s prihodnjo spremembo namembnosti za trajnostna goriva zagotovila njihova dolgoročna trajnostnost. Medsebojne povezave so ključne za učinkovito delovanje notranjega energetskega trga z združevanjem virov za dosego splošne zanesljivosti oskrbe. |
| --- | --- |

(31)

Nadaljnja podpora čezmejnim povezovalnim daljnovodom za električno energijo (v razvoju ali načrtovani) je še naprej ključnega pomena za vključevanje velikih deležev obnovljivih virov energije. Vnaprejšnje zagotavljanje naložb v energetsko infrastrukturo, tako domačo kot čezmejno, bo pomagalo zmanjšati odvisnost od fosilnih goriv in zlasti od ruskega plina. Priporoča se, da se po možnosti zagotovi primernost novih naložb v infrastrukturo in omrežje za prihodnost, da bi se s prihodnjo spremembo namembnosti za trajnostna goriva zagotovila njihova dolgoročna trajnostnost. Medsebojne povezave so ključne za učinkovito delovanje notranjega energetskega trga z združevanjem virov za dosego splošne zanesljivosti oskrbe.

| (32) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Francija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Francija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(32)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Francija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Francija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (33) | Svet je preučil fiskalne politike Francije ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije 2022, njegova ocena pa je izražena zlasti v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(33)

Svet je preučil fiskalne politike Francije ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije 2022, njegova ocena pa je izražena zlasti v priporočilu 1.

| (34) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Francijo je to izraženo v vseh štirih priporočilih. |
| --- | --- |

(34)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Francijo je to izraženo v vseh štirih priporočilih.

| (35) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2 in 3. Priporočila 1, 2 in 3 prispevajo tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega, drugega in četrtega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom. Politike iz priporočila 2 med drugim pomagajo zmanjšati zadolženost države in izboljšati konkurenčnost, saj bo celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost podprlo rast ter hkrati okrepilo odpornost gospodarstva. Politike iz priporočila 3 med drugim pomagajo odpravljati neravnotežja, povezana s konkurenčnostjo – |
| --- | --- |

(35)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2 in 3. Priporočila 1, 2 in 3 prispevajo tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega, drugega in četrtega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom. Politike iz priporočila 2 med drugim pomagajo zmanjšati zadolženost države in izboljšati konkurenčnost, saj bo celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost podprlo rast ter hkrati okrepilo odpornost gospodarstva. Politike iz priporočila 3 med drugim pomagajo odpravljati neravnotežja, povezana s konkurenčnostjo –

PRIPOROČA, da Francija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si v obdobju po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, zagotavljanju verodostojnega in postopnega zmanjševanja dolga ter zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ s postopno konsolidacijo, naložbami in reformami; reformira pokojninski sistem, da bi postopoma poenotila pravila različnih pokojninskih sistemov, s čimer se bo povečala njihova pravičnost in hkrati podprla njihova vzdržnost;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

odpravi pomanjkanje znanj in spretnosti z zvišanjem deleža oseb z osnovnimi znanji in spretnostmi, zagotavljanjem dodatnih možnosti učenja na delovnem mestu in izboljšanjem učnih rezultatov vseh učencev, zlasti s prilagoditvijo virov in metod potrebam prikrajšanih učencev in šol ter z izboljšanjem delovnih pogojev in stalnim usposabljanjem učiteljev;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv; pospeši uvajanje decentraliziranih obnovljivih virov energije na ravni omrežja s povečanimi javnimi naložbami in spodbujanjem zasebnih naložb, vključno z nadaljnjo racionalizacijo postopkov izdaje dovoljenj ter zagotavljanjem ustreznega osebja v upravah, ki izdajajo dovoljenja; izboljša okvir politike za spodbujanje temeljite prenove stavb; razširi zmogljivost medsebojne povezave na energetskem področju.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

3

(4)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

5

(6)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 43).

6

(7)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

7

(8)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

8

(9)  ST 10162/21; ST 10162/21 ADD 1.

9

(10)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Francije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 62).

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

12

(13)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

13

(14)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

14

(15)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

15

(16)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

16

(17)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

17

(18)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Povprečje celotnega uvoza v EU-27 temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Za Francijo celotni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih proizvodov.

18

(19)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

19

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/88 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/88

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2022

(2022/C 334/11)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Hrvaško opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Hrvaško opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Hrvaška je 14. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 20. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Hrvaško (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Hrvaška zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Hrvaška je 14. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 20. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Hrvaško (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Hrvaška zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Hrvaška je 28. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 29. aprila 2022 pa konvergenčni program za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Hrvaške o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Hrvaška je 28. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 29. aprila 2022 pa konvergenčni program za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Hrvaške o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Hrvaško za leto 2022. V njem je ocenila napredek Hrvaške pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Hrvaškem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Hrvaške pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Hrvaško za leto 2022. V njem je ocenila napredek Hrvaške pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Hrvaškem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Hrvaške pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Hrvaško opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Komisija je ugotovila, da na Hrvaškem ni več makroekonomskih neravnotežij. Zlasti je bil dosežen pomemben napredek pri zmanjševanju zasebne zadolženosti in neto zunanjih obveznosti, medtem ko je javni dolg še vedno visok, vendar se je ponovno začel zniževati, kar je pred pandemijo prineslo izrazite izboljšave. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Hrvaško opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Komisija je ugotovila, da na Hrvaškem ni več makroekonomskih neravnotežij. Zlasti je bil dosežen pomemben napredek pri zmanjševanju zasebne zadolženosti in neto zunanjih obveznosti, medtem ko je javni dolg še vedno visok, vendar se je ponovno začel zniževati, kar je pred pandemijo prineslo izrazite izboljšave.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Hrvaški priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Hrvaške zmanjšal s 7,3 % BDP v letu 2020 na 2,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Hrvaškem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,3 % BDP v letu 2020 na 2,1 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Hrvaška sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela leta 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so vključevali predvsem znižanje dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb v skupnem znesku 0,5 % BDP. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 87,3 % BDP v letu 2020 na 79,8 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Hrvaški priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Hrvaške zmanjšal s 7,3 % BDP v letu 2020 na 2,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Hrvaškem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,3 % BDP v letu 2020 na 2,1 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Hrvaška sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela leta 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so vključevali predvsem znižanje dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb v skupnem znesku 0,5 % BDP. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 87,3 % BDP v letu 2020 na 79,8 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je v letu 2022 previden, zatem pa ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,0 %, v letu 2023 pa za 4,4 %. Za primerjavo je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvidena višja realna rast BDP v letu 2022 v višini 3,4 % in nižja rast v višini 3,0 % v letu 2023, pri čemer razlika odraža predvsem nižja pričakovanja hrvaških organov glede rasti realne potrošnje gospodinjstev v letu 2022. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 rahlo zmanjšal na 2,8 % BDP, v letu 2023 pa na 1,6 %. Rahlo zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica rasti gospodarske aktivnosti in postopne odprave večine nujnih ukrepov. Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 76,2 %, v letu 2023 pa na 71,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,3 % BDP oziroma 1,8 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega za leto 2022, in višje od primanjkljaja, napovedanega za leto 2023 v konvergenčnem programu, predvsem zaradi nižje ravni odhodkov, ki jo Komisija pričakuje v letu 2022 za bruto investicije v osnovna sredstva in druge odhodke. Poleg tega napoved Komisije predvideva nekoliko manjši premik prihodkov in odhodkov, ki se pripisuje razliki v inflacijskih obetih. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 75,3 % BDP v letu 2022, v letu 2023 pa višjega, in sicer v višini 73,1 % BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,2 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Hrvaške. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je v letu 2022 previden, zatem pa ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,0 %, v letu 2023 pa za 4,4 %. Za primerjavo je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvidena višja realna rast BDP v letu 2022 v višini 3,4 % in nižja rast v višini 3,0 % v letu 2023, pri čemer razlika odraža predvsem nižja pričakovanja hrvaških organov glede rasti realne potrošnje gospodinjstev v letu 2022. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 rahlo zmanjšal na 2,8 % BDP, v letu 2023 pa na 1,6 %. Rahlo zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica rasti gospodarske aktivnosti in postopne odprave večine nujnih ukrepov. Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 76,2 %, v letu 2023 pa na 71,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,3 % BDP oziroma 1,8 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega za leto 2022, in višje od primanjkljaja, napovedanega za leto 2023 v konvergenčnem programu, predvsem zaradi nižje ravni odhodkov, ki jo Komisija pričakuje v letu 2022 za bruto investicije v osnovna sredstva in druge odhodke. Poleg tega napoved Komisije predvideva nekoliko manjši premik prihodkov in odhodkov, ki se pripisuje razliki v inflacijskih obetih. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 75,3 % BDP v letu 2022, v letu 2023 pa višjega, in sicer v višini 73,1 % BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,2 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Hrvaške.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,1 % BDP v letu 2021 na 0,4 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj v letu 2022 vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,2 % BDP v letu 2023 (11). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, podporo podjetjem in znižanja posrednih davkov na porabo energije. Ti ukrepi so večinoma začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošna znižanja posrednih davkov na energijo. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,1 % BDP v letu 2023 (12). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,1 % BDP v letu 2021 na 0,4 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj v letu 2022 vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,2 % BDP v letu 2023 (11). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, podporo podjetjem in znižanja posrednih davkov na porabo energije. Ti ukrepi so večinoma začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošna znižanja posrednih davkov na energijo. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,1 % BDP v letu 2023 (12).

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Hrvaški priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Svet je Hrvaški priporočil tudi, naj obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Hrvaški priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Svet je Hrvaški priporočil tudi, naj obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz konvergenčnega programa Hrvaške za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,8 % BDP, kot je priporočil Svet (13). Hrvaška namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,5 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke (14). Zato namerava Hrvaška ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,0 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,4 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispevali tudi odhodki za vmesno potrošnjo, ki delno odražajo povečanje inflacije. Zato Hrvaška na podlagi trenutnih ocen Komisije ne obvladuje dovolj rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022. |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz konvergenčnega programa Hrvaške za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,8 % BDP, kot je priporočil Svet (13). Hrvaška namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,5 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke (14). Zato namerava Hrvaška ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,0 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,4 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispevali tudi odhodki za vmesno potrošnjo, ki delno odražajo povečanje inflacije. Zato Hrvaška na podlagi trenutnih ocen Komisije ne obvladuje dovolj rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022.

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala – 0,7 % BDP (15). Hrvaška naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,5 odstotne točke. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele rahlo ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (16). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini – 0,2 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave nekaterih ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,2 % BDP). Zato je na splošno nevtralen učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov delno odvisen od postopnega opuščanja ukrepov za obravnavanje učinka povišanja cen energije, kot je trenutno načrtovano. |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala – 0,7 % BDP (15). Hrvaška naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,5 odstotne točke. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele rahlo ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (16). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini – 0,2 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave nekaterih ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,2 % BDP). Zato je na splošno nevtralen učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov delno odvisen od postopnega opuščanja ukrepov za obravnavanje učinka povišanja cen energije, kot je trenutno načrtovano.

| (19) | V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,6 % BDP v letu 2024 in na 1,2 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2025 ostal pod 3 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 68,9 % v letu 2024 in na 66,9 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,6 % BDP v letu 2024 in na 1,2 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2025 ostal pod 3 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 68,9 % v letu 2024 in na 66,9 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka.

| (20) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Hrvaško, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost obravnava specifična priporočila za državo zlasti z reformami za okrepitev proračunskega okvira, ukrepi aktivne politike trga dela in izvajanjem reforme izobraževanja z izboljšanjem dostopa do izobraževanja ter njegove kakovosti in ustreznosti za trg dela. Izzivi, s katerimi se sooča hrvaški zdravstveni sistem, se obravnavajo z ukrepi za izboljšanje učinkovitosti, kakovosti, dostopnosti in finančne vzdržnosti, ki jih je pandemija COVID-19 še posebej prizadela. Poleg tega načrt za okrevanje in odpornost obravnava specifična priporočila za državo na teh področjih s spodbujanjem razogljičenja energetskega sektorja, povečanjem splošne energijske učinkovitosti ter osredotočanjem naložb na trajnostni promet ter digitalno infrastrukturo in storitve. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje tudi daljnosežne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javne uprave in pravosodnega sistema, preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, izboljšanje poslovnega okolja ter podporo naložbam v raziskave in inovacije ter njihovemu pomenu za politiko. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Hrvaško, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost obravnava specifična priporočila za državo zlasti z reformami za okrepitev proračunskega okvira, ukrepi aktivne politike trga dela in izvajanjem reforme izobraževanja z izboljšanjem dostopa do izobraževanja ter njegove kakovosti in ustreznosti za trg dela. Izzivi, s katerimi se sooča hrvaški zdravstveni sistem, se obravnavajo z ukrepi za izboljšanje učinkovitosti, kakovosti, dostopnosti in finančne vzdržnosti, ki jih je pandemija COVID-19 še posebej prizadela. Poleg tega načrt za okrevanje in odpornost obravnava specifična priporočila za državo na teh področjih s spodbujanjem razogljičenja energetskega sektorja, povečanjem splošne energijske učinkovitosti ter osredotočanjem naložb na trajnostni promet ter digitalno infrastrukturo in storitve. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje tudi daljnosežne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javne uprave in pravosodnega sistema, preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, izboljšanje poslovnega okolja ter podporo naložbam v raziskave in inovacije ter njihovemu pomenu za politiko.

| (21) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Hrvaške naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Hrvaškem, predstavljajo 40,3 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 20,4 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Hrvaški pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(21)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Hrvaške naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Hrvaškem, predstavljajo 40,3 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 20,4 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Hrvaški pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (22) | Hrvaška je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (17) predložila 1. julija 2022, drugih programov kohezijske politike pa še ni predložila. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Hrvaška pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(22)

Hrvaška je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (17) predložila 1. julija 2022, drugih programov kohezijske politike pa še ni predložila. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Hrvaška pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (23) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(23)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (24) | Hrvaška se je zavezala, da bo do leta 2033 postopno opustila premog za proizvodnjo električne energije. Hrvaška je leta 2020 dosegla 28-odstotni delež energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije, s čimer je presegla svoj cilj v višini 20 %. Hrvaška mora pospešiti prizadevanja za razogljičenje, tudi v industriji, zmanjšati odvisnost od uvoza energije iz Rusije in sprejeti ukrepe za spodbujanje vključevanja v enotni trg. Leta 2021 je uvoz ruskega plina predstavljal 22 % celotne dobave zemeljskega plina, 57 % pa je bilo uvoženih prek novega terminala za utekočinjeni zemeljski plin (v nadaljnjem besedilu: UZP) (ki deluje od začetka leta 2021). Plin in nafta predstavljata 30,3 % oziroma 33,7 % hrvaške mešanice energijskih virov. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Kar zadeva razvoj zanesljive in cenovno dostopne energije iz obnovljivih virov, je potencial za vetrno in sončno energijo, ki znašata približno 2,1 % mešanice energijskih virov (z deležema 13 % oziroma 1 % vse razpoložljive proizvodne zmogljivosti za proizvajanje električne energije), ter za geotermalno energijo še vedno velik. Ključni vidiki za izboljšanje učinkovitosti energetskega sistema, zanesljivosti oskrbe in povezovanja trgov so: racionalizacija postopkov za izdajo dovoljenj za obnovljive vire energije, podpora razvoju energetskih skupnosti in nadaljnje spodbujanje naložb v obnovljive vire energije, tudi s strani gospodinjstev in za sisteme manjšega obsega. Za podporo zelenemu prehodu bodo potrebne nadaljnje posodobitve prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije, naložbe v shranjevanje električne energije pa bodo ključne za upravljanje energetskega sistema z visokim deležem obnovljivih virov energije. Izboljšave so potrebne tudi v sektorju ogrevanja in hlajenja, zlasti s prehodom sistemov daljinskega in individualnega ogrevanja, ki uporabljajo fosilna goriva, na obnovljive vire energije neposredno ali s proizvodnjo električne energije. |
| --- | --- |

(24)

Hrvaška se je zavezala, da bo do leta 2033 postopno opustila premog za proizvodnjo električne energije. Hrvaška je leta 2020 dosegla 28-odstotni delež energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije, s čimer je presegla svoj cilj v višini 20 %. Hrvaška mora pospešiti prizadevanja za razogljičenje, tudi v industriji, zmanjšati odvisnost od uvoza energije iz Rusije in sprejeti ukrepe za spodbujanje vključevanja v enotni trg. Leta 2021 je uvoz ruskega plina predstavljal 22 % celotne dobave zemeljskega plina, 57 % pa je bilo uvoženih prek novega terminala za utekočinjeni zemeljski plin (v nadaljnjem besedilu: UZP) (ki deluje od začetka leta 2021). Plin in nafta predstavljata 30,3 % oziroma 33,7 % hrvaške mešanice energijskih virov. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Kar zadeva razvoj zanesljive in cenovno dostopne energije iz obnovljivih virov, je potencial za vetrno in sončno energijo, ki znašata približno 2,1 % mešanice energijskih virov (z deležema 13 % oziroma 1 % vse razpoložljive proizvodne zmogljivosti za proizvajanje električne energije), ter za geotermalno energijo še vedno velik. Ključni vidiki za izboljšanje učinkovitosti energetskega sistema, zanesljivosti oskrbe in povezovanja trgov so: racionalizacija postopkov za izdajo dovoljenj za obnovljive vire energije, podpora razvoju energetskih skupnosti in nadaljnje spodbujanje naložb v obnovljive vire energije, tudi s strani gospodinjstev in za sisteme manjšega obsega. Za podporo zelenemu prehodu bodo potrebne nadaljnje posodobitve prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije, naložbe v shranjevanje električne energije pa bodo ključne za upravljanje energetskega sistema z visokim deležem obnovljivih virov energije. Izboljšave so potrebne tudi v sektorju ogrevanja in hlajenja, zlasti s prehodom sistemov daljinskega in individualnega ogrevanja, ki uporabljajo fosilna goriva, na obnovljive vire energije neposredno ali s proizvodnjo električne energije.

| (25) | Kar zadeva energijsko učinkovitost, so potrebni ukrepi za pospešitev prenove stavbnega fonda, oskrbo z energijsko učinkovitimi stanovanji, zlasti socialnimi stanovanji, zamenjavo plinskih in naftnih kotlov s toplotnimi črpalkami ter drugimi učinkovitejšimi in okolju prijaznejšimi rešitvami. Poleg tega je potrebnih več ukrepov za zmanjšanje odvisnosti hrvaškega prometnega sektorja od nafte, zlasti s povečanjem uporabe javnega prevoza in njegovo nadaljnjo ekologizacijo, uvedbo inteligentnih prometnih sistemov, polnilnih postaj za električno energijo in vodik ter prevoza na električno energijo in vodik v širšem smislu, naložbami v infrastrukturo za mobilnost ter povečanjem uporabe brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil. Da bi se Hrvaška uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(25)

Kar zadeva energijsko učinkovitost, so potrebni ukrepi za pospešitev prenove stavbnega fonda, oskrbo z energijsko učinkovitimi stanovanji, zlasti socialnimi stanovanji, zamenjavo plinskih in naftnih kotlov s toplotnimi črpalkami ter drugimi učinkovitejšimi in okolju prijaznejšimi rešitvami. Poleg tega je potrebnih več ukrepov za zmanjšanje odvisnosti hrvaškega prometnega sektorja od nafte, zlasti s povečanjem uporabe javnega prevoza in njegovo nadaljnjo ekologizacijo, uvedbo inteligentnih prometnih sistemov, polnilnih postaj za električno energijo in vodik ter prevoza na električno energijo in vodik v širšem smislu, naložbami v infrastrukturo za mobilnost ter povečanjem uporabe brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil. Da bi se Hrvaška uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (26) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Hrvaška v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Hrvaška uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (18), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(26)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Hrvaška v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Hrvaška uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (18), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (27) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (19) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(27)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (19) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (28) | Hrvaška kuna je bila 10. julija 2020 vključena v evropski mehanizem deviznih tečajev II (ERM II) kot pripravljalni korak za prevzem eura. Da se ohrani gospodarska in finančna stabilnost ter doseže visoka stopnja trajnostne ekonomske konvergence, so se hrvaški organi zavezali, da bodo izvedli določene ukrepe politike v zvezi s preprečevanjem pranja denarja, poslovnim okoljem, upravljanjem javnega sektorja in sodstvom. Napredek Hrvaške pri izpolnjevanju potrebnih zahtev za prevzem eura je bil pozitivno ocenjen v konvergenčnih poročilih Evropske komisije in Evropske centralne banke za leto 2022 – |
| --- | --- |

(28)

Hrvaška kuna je bila 10. julija 2020 vključena v evropski mehanizem deviznih tečajev II (ERM II) kot pripravljalni korak za prevzem eura. Da se ohrani gospodarska in finančna stabilnost ter doseže visoka stopnja trajnostne ekonomske konvergence, so se hrvaški organi zavezali, da bodo izvedli določene ukrepe politike v zvezi s preprečevanjem pranja denarja, poslovnim okoljem, upravljanjem javnega sektorja in sodstvom. Napredek Hrvaške pri izpolnjevanju potrebnih zahtev za prevzem eura je bil pozitivno ocenjen v konvergenčnih poročilih Evropske komisije in Evropske centralne banke za leto 2022 –

PRIPOROČA, da Hrvaška v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 20. julija 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

diverzificira uvoz fosilnih goriv in zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv; pospeši uvajanje obnovljivih virov energije ter se zlasti osredotoči na vetrne, sončne in geotermalne vire, vključno s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov majhnega obsega in razvojem energetskih skupnosti, zlasti z racionalizacijo postopkov za izdajo upravnih dovoljenj in dovoljenj; nadalje nadgradi prenosna in distribucijska omrežja električne energije ter vlaga v skladiščenje električne energije; okrepi ukrepe za zmanjšanje povpraševanja po energiji z izboljšanjem energijske učinkovitosti, zlasti v stanovanjskih stavbah, in zmanjša odvisnost od fosilnih goriv v sektorju ogrevanja in prometa.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

5

(6)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 48).

6

(7)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

7

(8)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

8

(9)  ST 10687/2021.

9

(10)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Hrvaške za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 68).

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

12

(13)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

13

(14)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele rahlo restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

14

(15)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

15

(16)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele rahlo restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

16

(17)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

18

(19)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

19

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/96 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/96

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2022

(2022/C 334/12)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2)] Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Italija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Italijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Italija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Italija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Italijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Italija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Italija je 27. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 27. aprila 2022 pa tudi program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Italije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Italija je 27. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 27. aprila 2022 pa tudi program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Italije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Italijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Italije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Italiji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Italije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Italijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Italije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Italiji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Italije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Italijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Komisija je ugotovila, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Italija se še naprej spoprijema zlasti z ranljivostmi, povezanimi z visokim javnim dolgom in šibko rastjo produktivnosti v razmerah nestabilnosti na trgu dela in nekaterih pomanjkljivosti v finančnem sektorju. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Italijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Komisija je ugotovila, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Italija se še naprej spoprijema zlasti z ranljivostmi, povezanimi z visokim javnim dolgom in šibko rastjo produktivnosti v razmerah nestabilnosti na trgu dela in nekaterih pomanjkljivosti v finančnem sektorju.

| (13) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Italije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe, pri čemer merilo glede zmanjšanja dolga ni bilo izpolnjeno. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista bili izpolnjeni. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov preučila, ali bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po mnenju Komisije upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Italije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe, pri čemer merilo glede zmanjšanja dolga ni bilo izpolnjeno. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista bili izpolnjeni. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov preučila, ali bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po mnenju Komisije upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (14) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Italiji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Italiji priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Italije zmanjšal z 9,6 % BDP v letu 2020 na 7,2 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Italiji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021 z začasnimi nujnimi ukrepi v višini 3,5 % BDP (zmanjšanje s 4,4 % BDP v letu 2020). Ukrepi, ki jih je Italija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so vključevali predvsem znižanje prispevkov za socialno varnost v revnejših regijah, podaljšanje davčnega dobropisa na dohodek iz zaposlitve in uvedbo družinskega dodatka. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal s 155,3 % BDP v letu 2020 na 150,8 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Italiji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Italiji priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Italije zmanjšal z 9,6 % BDP v letu 2020 na 7,2 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Italiji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021 z začasnimi nujnimi ukrepi v višini 3,5 % BDP (zmanjšanje s 4,4 % BDP v letu 2020). Ukrepi, ki jih je Italija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so vključevali predvsem znižanje prispevkov za socialno varnost v revnejših regijah, podaljšanje davčnega dobropisa na dohodek iz zaposlitve in uvedbo družinskega dodatka. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal s 155,3 % BDP v letu 2020 na 150,8 % BDP v letu 2021.

| (15) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je za leto 2022 optimističen, zatem pa realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,1 %, v letu 2023 pa za 2,4 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 2,4 % v letu 2022 in 1,9 % v letu 2023, zlasti zaradi preudarnejših projekcij glede domačega povpraševanja. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 5,6 % BDP, v letu 2023 pa na 3,9 % BDP (12). Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica rasti gospodarske aktivnosti in odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 147,0 %, v letu 2023 pa na 145,2 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 5,5 % BDP oziroma 4,3 % BDP. V primerjavi s programom stabilnosti za leto 2022 je primanjkljaj, napovedan v pomladanski napovedi Komisije 2022, za leto 2022 skoraj enak, za leto 2023 pa višji, predvsem zaradi nižje gospodarske rasti. Hkrati pomladanska napoved Komisije 2022 ne upošteva dodatnih podpornih ukrepov za leto 2022, napovedanih v programu stabilnosti za leto 2022, saj podrobnosti pred presečnim datumom niso bile na voljo. V pomladanski napovedi Komisije 2022 je predviden višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 147,9 % v letu 2022 in 146,8 % v letu 2023. Razlika je posledica večjega primanjkljaja in nižje gospodarske rasti. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 0,4 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Italije. |
| --- | --- |

(15)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je za leto 2022 optimističen, zatem pa realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,1 %, v letu 2023 pa za 2,4 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 2,4 % v letu 2022 in 1,9 % v letu 2023, zlasti zaradi preudarnejših projekcij glede domačega povpraševanja. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 5,6 % BDP, v letu 2023 pa na 3,9 % BDP (12). Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica rasti gospodarske aktivnosti in odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 147,0 %, v letu 2023 pa na 145,2 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 5,5 % BDP oziroma 4,3 % BDP. V primerjavi s programom stabilnosti za leto 2022 je primanjkljaj, napovedan v pomladanski napovedi Komisije 2022, za leto 2022 skoraj enak, za leto 2023 pa višji, predvsem zaradi nižje gospodarske rasti. Hkrati pomladanska napoved Komisije 2022 ne upošteva dodatnih podpornih ukrepov za leto 2022, napovedanih v programu stabilnosti za leto 2022, saj podrobnosti pred presečnim datumom niso bile na voljo. V pomladanski napovedi Komisije 2022 je predviden višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 147,9 % v letu 2022 in 146,8 % v letu 2023. Razlika je posledica večjega primanjkljaja in nižje gospodarske rasti. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 0,4 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Italije.

| (16) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 3,5 % BDP v letu 2021 na 1,1 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,5 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (13). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, zmanjšanje posrednih davkov na porabo energije in subvencije za energetska podjetja. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošno zmanjšanje posrednih davkov na porabo energije (DDV in fiksnih dajatev). Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letih 2022 in 2023 (14). |
| --- | --- |

(16)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 3,5 % BDP v letu 2021 na 1,1 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,5 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (13). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, zmanjšanje posrednih davkov na porabo energije in subvencije za energetska podjetja. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošno zmanjšanje posrednih davkov na porabo energije (DDV in fiksnih dajatev). Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letih 2022 in 2023 (14).

| (17) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Italiji priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Svet je Italiji priporočil tudi, naj omeji rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(17)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Italiji priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Svet je Italiji priporočil tudi, naj omeji rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (18) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Italije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,7 % BDP (15). Italija namerava zagotavljati stalno podporo okrevanju z mehanizmom za okrevanje in odpornost, iz katerega bo financirala dodatne naložbe, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,9 % BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (16). Italija zato namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,3 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,2 % BDP) (17) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Rast tekočih odhodkov odraža tudi višje odhodke za sredstva za zaposlene v javnem sektorju zaradi podaljšanja pogodb v javnem sektorju za obdobje 2019–2021, za katere bo znaten del (v višini 0,25 % BDP) evidentiran v letu 2022, dodatna sredstva pa so predvidena tudi za zdravstveni sektor (0,1 % BDP). Na strani prihodkov naj bi k ekspanzivni fiskalni naravnanosti prispevalo tudi znižanje dohodnine in regionalnega davka na proizvodne dejavnosti (0,4 % BDP). Zato Italija na podlagi sedanjih ocen Komisije ne omejuje dovolj rasti neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022. |
| --- | --- |

(18)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Italije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,7 % BDP (15). Italija namerava zagotavljati stalno podporo okrevanju z mehanizmom za okrevanje in odpornost, iz katerega bo financirala dodatne naložbe, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,9 % BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (16). Italija zato namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,3 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,2 % BDP) (17) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Rast tekočih odhodkov odraža tudi višje odhodke za sredstva za zaposlene v javnem sektorju zaradi podaljšanja pogodb v javnem sektorju za obdobje 2019–2021, za katere bo znaten del (v višini 0,25 % BDP) evidentiran v letu 2022, dodatna sredstva pa so predvidena tudi za zdravstveni sektor (0,1 % BDP). Na strani prihodkov naj bi k ekspanzivni fiskalni naravnanosti prispevalo tudi znižanje dohodnine in regionalnega davka na proizvodne dejavnosti (0,4 % BDP). Zato Italija na podlagi sedanjih ocen Komisije ne omejuje dovolj rasti neto nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022.

| (19) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala – 1,2 % BDP (18). Italija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,7 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (19). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 na splošno nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini – 0,2 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (ki znašajo 0,5 % BDP). Hkrati naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispevali tudi povečanje socialnih transferjev (0,4 % BDP) zaradi njihove indeksacije s stopnjo inflacije iz prejšnjega leta in dodatna proračunska sredstva za zdravstveni sektor (0,1 % BDP), ki jih ne spremljajo izravnalni ukrepi. Zato je na splošno nevtralni prispevek nacionalno financiranih tekočih odhodkov odvisen od postopnega opuščanja ukrepov za obravnavanje učinka zvišanja cen energije, kot je trenutno načrtovano. |
| --- | --- |

(19)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala – 1,2 % BDP (18). Italija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,7 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (19). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 na splošno nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini – 0,2 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (ki znašajo 0,5 % BDP). Hkrati naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispevali tudi povečanje socialnih transferjev (0,4 % BDP) zaradi njihove indeksacije s stopnjo inflacije iz prejšnjega leta in dodatna proračunska sredstva za zdravstveni sektor (0,1 % BDP), ki jih ne spremljajo izravnalni ukrepi. Zato je na splošno nevtralni prispevek nacionalno financiranih tekočih odhodkov odvisen od postopnega opuščanja ukrepov za obravnavanje učinka zvišanja cen energije, kot je trenutno načrtovano.

| (20) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 postopoma zmanjšal na 3,3 % BDP, do leta 2025 pa na 2,8 %. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2025 padel pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo zmanjšanje skupnih odhodkov za približno 3 odstotne točke BDP in zmanjšanje skupnih prihodkov za približno 2 odstotni točki BDP med letoma 2023 in 2025. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer naj bi se v letu 2024 zmanjšal na 143,4 %, leta 2025 pa na 141,4 %. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 postopoma zmanjšal na 3,3 % BDP, do leta 2025 pa na 2,8 %. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2025 padel pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo zmanjšanje skupnih odhodkov za približno 3 odstotne točke BDP in zmanjšanje skupnih prihodkov za približno 2 odstotni točki BDP med letoma 2023 in 2025. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer naj bi se v letu 2024 zmanjšal na 143,4 %, leta 2025 pa na 141,4 %. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka.

| (21) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in naj bi se izvedle z okvirnim načrtom za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Italijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Zlasti učinkovito in hitro izvajanje načrta za okrevanje in odpornost lahko prinese trajne strukturne spremembe in tako trajno vpliva na italijansko gospodarstvo in družbo. Pričakuje se, da bodo številne reforme na ključnih področjih politike odpravile dolgotrajne ovire za gospodarsko rast. Načrt za okrevanje in odpornost zlasti vsebuje reforme, namenjene spodbujanju strukturnih sprememb v delovanju javne uprave in pravosodnega sistema ter izboljšanju splošnega poslovnega okolja. Načrtovane reforme in naložbe v sektorje izobraževanja, razvoja znanj in spretnosti ter raziskav lahko dolgoročno okrepijo človeški kapital in raziskovalne zmogljivosti. Predvidene reforme trga dela in naložbe za izboljšanje zaposlitvenih možnosti, zlasti za mlade in ženske, lahko povečajo ponudbo delovne sile, zagotovijo enak dostop do znanj in spretnosti ter v končni fazi podprejo gospodarsko rast. Pričakuje se, da bodo reforme v sektorjih, kot sta promet in gospodarjenje z vodnimi viri, strukturno izboljšale gospodarsko učinkovitost, med drugim z bolj sistematično uporabo konkurenčnih postopkov za dodeljevanje naročil za storitve. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in naj bi se izvedle z okvirnim načrtom za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Italijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Zlasti učinkovito in hitro izvajanje načrta za okrevanje in odpornost lahko prinese trajne strukturne spremembe in tako trajno vpliva na italijansko gospodarstvo in družbo. Pričakuje se, da bodo številne reforme na ključnih področjih politike odpravile dolgotrajne ovire za gospodarsko rast. Načrt za okrevanje in odpornost zlasti vsebuje reforme, namenjene spodbujanju strukturnih sprememb v delovanju javne uprave in pravosodnega sistema ter izboljšanju splošnega poslovnega okolja. Načrtovane reforme in naložbe v sektorje izobraževanja, razvoja znanj in spretnosti ter raziskav lahko dolgoročno okrepijo človeški kapital in raziskovalne zmogljivosti. Predvidene reforme trga dela in naložbe za izboljšanje zaposlitvenih možnosti, zlasti za mlade in ženske, lahko povečajo ponudbo delovne sile, zagotovijo enak dostop do znanj in spretnosti ter v končni fazi podprejo gospodarsko rast. Pričakuje se, da bodo reforme v sektorjih, kot sta promet in gospodarjenje z vodnimi viri, strukturno izboljšale gospodarsko učinkovitost, med drugim z bolj sistematično uporabo konkurenčnih postopkov za dodeljevanje naročil za storitve.

| (22) | Pričakuje se, da bo izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Italije prispevalo k nadaljnjemu napredku glede zelenega in digitalnega prehoda. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Italiji, predstavljajo 37,5 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 25 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Italiji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(22)

Pričakuje se, da bo izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Italije prispevalo k nadaljnjemu napredku glede zelenega in digitalnega prehoda. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Italiji, predstavljajo 37,5 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 25 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Italiji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (23) | Italija je 17. januarja 2022 Evropski komisiji predložila programske dokumente kohezijske politike za partnerski sporazum, določen v Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (20), in predložila prve programe kohezijske politike. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Italija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(23)

Italija je 17. januarja 2022 Evropski komisiji predložila programske dokumente kohezijske politike za partnerski sporazum, določen v Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (20), in predložila prve programe kohezijske politike. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Italija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (24) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Italija spoprijema s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi z davčnim sistemom. Politike za povečanje učinkovitosti davčnega sistema lahko pomagajo pri odpravljanju dolgotrajnih makroekonomskih neravnotežij. Srednjeročno in dolgoročno bi rasti prijaznejši in učinkovitejši davčni sistem prispeval k zmanjšanju visokega javnega dolga in rasti produktivnosti in podprl ustvarjanje delovnih mest, zlasti za ženske. |
| --- | --- |

(24)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Italija spoprijema s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi z davčnim sistemom. Politike za povečanje učinkovitosti davčnega sistema lahko pomagajo pri odpravljanju dolgotrajnih makroekonomskih neravnotežij. Srednjeročno in dolgoročno bi rasti prijaznejši in učinkovitejši davčni sistem prispeval k zmanjšanju visokega javnega dolga in rasti produktivnosti in podprl ustvarjanje delovnih mest, zlasti za ženske.

| (25) | Davčna obremenitev dela v Italiji je visoka, za profil efektivnih mejnih davčnih stopenj za osebne dohodke pa so značilne velike prekinitve. Italija je konec leta 2021 sprejela ukrepe za reševanje teh izzivov, zlasti z uvedbo splošnega otroškega dodatka in znižanjem dohodnine. Pričakuje se, da bodo ti ukrepi zmerno povečali ponudbo delovne sile, zlasti za ženske. Davčni primež stroškov dela je v primerjavi z drugimi državami članicami še vedno zelo visok na vseh ravneh prihodkov. Hkrati so drugi viri prihodkov, ki manj škodujejo rasti, premalo izkoriščeni, kar dopušča nadaljnje zmanjšanje davčne obremenitve dela na proračunsko nevtralen način. Katastrske vrednosti, ki so podlaga za izračun davka na nepremičnine, so večinoma zastarele. Število in obseg davčnih odhodkov, tudi za DDV, sta visoka, zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za njuno racionalizacijo. Kljub razmeroma visokim prihodkom od davkov na energijo v Italiji njihova zasnova prehoda na čistejše tehnologije ne spodbuja v zadostni meri, tudi zaradi obsežne uporabe okolju škodljivih subvencij. Te različne razsežnosti so zajete v izvedbenem zakonu za davčno reformo, ki ga je vlada vložila konec leta 2021, po sprejetju pa bi ga bilo treba izvajati z zakonodajnimi uredbami. |
| --- | --- |

(25)

Davčna obremenitev dela v Italiji je visoka, za profil efektivnih mejnih davčnih stopenj za osebne dohodke pa so značilne velike prekinitve. Italija je konec leta 2021 sprejela ukrepe za reševanje teh izzivov, zlasti z uvedbo splošnega otroškega dodatka in znižanjem dohodnine. Pričakuje se, da bodo ti ukrepi zmerno povečali ponudbo delovne sile, zlasti za ženske. Davčni primež stroškov dela je v primerjavi z drugimi državami članicami še vedno zelo visok na vseh ravneh prihodkov. Hkrati so drugi viri prihodkov, ki manj škodujejo rasti, premalo izkoriščeni, kar dopušča nadaljnje zmanjšanje davčne obremenitve dela na proračunsko nevtralen način. Katastrske vrednosti, ki so podlaga za izračun davka na nepremičnine, so večinoma zastarele. Število in obseg davčnih odhodkov, tudi za DDV, sta visoka, zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za njuno racionalizacijo. Kljub razmeroma visokim prihodkom od davkov na energijo v Italiji njihova zasnova prehoda na čistejše tehnologije ne spodbuja v zadostni meri, tudi zaradi obsežne uporabe okolju škodljivih subvencij. Te različne razsežnosti so zajete v izvedbenem zakonu za davčno reformo, ki ga je vlada vložila konec leta 2021, po sprejetju pa bi ga bilo treba izvajati z zakonodajnimi uredbami.

| (26) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(26)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (27) | Italija je močno odvisna od uvoza energije iz Rusije, zlasti plina, saj 43 % plina uvaža iz Rusije (nekoliko pod 44-odstotnim povprečjem Unije), plin pa predstavlja 42 % njene mešanice energijskih virov. Odvisnost od Rusije za surovo nafto je manjša, in sicer 11 %, kar je manj od povprečja Unije, ki znaša 26 % (nafta v mešanici energijskih virov v Italiji predstavlja 32 %) (21). Čeprav se Italija zaradi svojih velikih skladiščnih zmogljivosti in plinovodnih povezav s severno Afriko in Azerbajdžanom kratkoročno ne spoprijema z večjimi težavami pri zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom, bi ruska invazija Ukrajine lahko pomenila srednje- in dolgoročne izzive. Italija ima možnost odpraviti ozka grla za povečanje zmogljivosti prenosa energije tako znotraj države kot s sosednjimi državami. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Italija svojo mešanico energijskih virov trenutno diverzificira s povečevanjem deleža obnovljivih virov energije, zlasti s sončno energijo, vetrom, vodikom in trajnostnim biometanom. Vendar je tudi glede na morebitne izzive, ki izhajajo iz trenutnih geopolitičnih razmer, mogoče pospešiti in povečati uvajanje obnovljivih virov energije, kot je določeno v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Italija ima možnost, da še naprej sprejema ukrepe za lažje izdajanje dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov. Poleg tega cilji Italije glede energijske učinkovitosti morda ne bodo zadostovali za reševanje teh izzivov ali za izpolnitev ciljev svežnja „Pripravljeni na 55“. Strategija energijske učinkovitosti za gradbeni sektor se večinoma opira na začasne ukrepe in bi jo morala dopolnjevati srednje- in dolgoročna strategija, vključno z odločnejšimi ukrepi za energijsko učinkovitost v podjetjih, zlasti v industriji. Poleg tega je treba pospešiti razogljičenje prometnega sektorja, vključno s pospeševanjem uvajanja polnilnih postaj za električna vozila ter spodbujanjem ključnih projektov na področju železnic, kolesarjenja in javnega prevoza. Da bi se Italija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(27)

Italija je močno odvisna od uvoza energije iz Rusije, zlasti plina, saj 43 % plina uvaža iz Rusije (nekoliko pod 44-odstotnim povprečjem Unije), plin pa predstavlja 42 % njene mešanice energijskih virov. Odvisnost od Rusije za surovo nafto je manjša, in sicer 11 %, kar je manj od povprečja Unije, ki znaša 26 % (nafta v mešanici energijskih virov v Italiji predstavlja 32 %) (21). Čeprav se Italija zaradi svojih velikih skladiščnih zmogljivosti in plinovodnih povezav s severno Afriko in Azerbajdžanom kratkoročno ne spoprijema z večjimi težavami pri zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom, bi ruska invazija Ukrajine lahko pomenila srednje- in dolgoročne izzive. Italija ima možnost odpraviti ozka grla za povečanje zmogljivosti prenosa energije tako znotraj države kot s sosednjimi državami. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Italija svojo mešanico energijskih virov trenutno diverzificira s povečevanjem deleža obnovljivih virov energije, zlasti s sončno energijo, vetrom, vodikom in trajnostnim biometanom. Vendar je tudi glede na morebitne izzive, ki izhajajo iz trenutnih geopolitičnih razmer, mogoče pospešiti in povečati uvajanje obnovljivih virov energije, kot je določeno v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Italija ima možnost, da še naprej sprejema ukrepe za lažje izdajanje dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov. Poleg tega cilji Italije glede energijske učinkovitosti morda ne bodo zadostovali za reševanje teh izzivov ali za izpolnitev ciljev svežnja „Pripravljeni na 55“. Strategija energijske učinkovitosti za gradbeni sektor se večinoma opira na začasne ukrepe in bi jo morala dopolnjevati srednje- in dolgoročna strategija, vključno z odločnejšimi ukrepi za energijsko učinkovitost v podjetjih, zlasti v industriji. Poleg tega je treba pospešiti razogljičenje prometnega sektorja, vključno s pospeševanjem uvajanja polnilnih postaj za električna vozila ter spodbujanjem ključnih projektov na področju železnic, kolesarjenja in javnega prevoza. Da bi se Italija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (28) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Italija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Italija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (22), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(28)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Italija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Italija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (22), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (29) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (23) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(29)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (23) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (30) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Italijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2. |
| --- | --- |

(30)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Italijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2.

| (31) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 2. Priporočili 1 in 2 prispevata tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega, drugega in četrtega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom. Politike iz priporočila 2 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom in dolgotrajno šibko dinamiko produktivnosti v razmerah nestabilnosti na trgu dela in nekaterih pomanjkljivosti v bančnem sektorju – |
| --- | --- |

(31)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 2. Priporočili 1 in 2 prispevata tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega, drugega in četrtega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom. Politike iz priporočila 2 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom in dolgotrajno šibko dinamiko produktivnosti v razmerah nestabilnosti na trgu dela in nekaterih pomanjkljivosti v bančnem sektorju –

PRIPOROČA, da Italija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; v obdobju po letu 2023 izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev ter zagotavljanju verodostojnega in postopnega zmanjševanja dolga ter srednjeročne vzdržnosti javnih financ s postopno konsolidacijo, naložbami in reformami; za nadaljnje zmanjšanje davkov na delo in povečanje učinkovitosti sistema sprejme in ustrezno izvaja izvedbeni zakon o davčni reformi, zlasti s pregledom efektivnih mejnih davčnih stopenj, uskladitvijo katastrskih vrednosti s sedanjimi tržnimi vrednostmi, racionalizacijo in zmanjšanjem davčnih odhodkov, tudi za DDV, in okolju škodljivih subvencij ob hkratnem zagotavljanju pravičnosti ter z zmanjšanjem zapletenosti davčnega zakonika;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in diverzificira uvoz energije; premaga ozka grla za povečanje zmogljivosti notranjega prenosa plina, razvija elektroenergetske povezave, pospeši uvajanje dodatnih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov ter sprejme ukrepe za povečanje energijske učinkovitosti in spodbujanje trajnostne mobilnosti.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 53).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10160/21; ST 10160/21 ADD 1 REV 2.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 74).

11

(12)  Ocene v tej uvodni izjavi temeljijo na podrobnih proračunskih projekcijah, ki jih je Italija predložila skupaj s programom stabilnosti za leto 2022. Razen splošnih številk za javnofinančni primanjkljaj in dolg projekcije, ki jih je predložila Italija, ne upoštevajo fiskalnega svežnja, napovedanega za maj 2022. Ta sveženj, sprejet 2. maja 2022, je vključeval dodatne podporne ukrepe v letu 2022 in več sredstev za nacionalno financirane naložbene projekte v letu 2022 in prihodnjih letih.

12

(13)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

13

(14)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

14

(15)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

15

(16)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP. To je mogoče pojasniti z nepovratnimi sredstvi vlade za naložbe, ki se financirajo tudi s posojili v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ter z dodatnimi rezervacijami za vladna jamstva za MSP.

16

(17)  Leta 2021 so v Italiji že veljali ukrepi za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so znašali 0,3 % BDP. Ti ukrepi so zajemali predvsem znižanje fiksnih dajatev in stopenj DDV za račune za električno energijo in zemeljski plin ter povečanje socialnega dodatka za račune za električno energijo in zemeljski plin.

17

(18)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

18

(19)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

19

(20)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

20

(21)  Eurostat (2020), delež uvoza iz Rusije glede na skupni uvoz zemeljskega plina, surove nafte. Povprečje celotnega uvoza v EU-27 temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Skupni uvoz Italije vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov.

21

(22)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

22

(23)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

23

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/104 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/104

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2022

(2022/C 334/13)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Ciper opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Ciper opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi drugih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi; Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi drugih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi; Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Ciper je 17. maja 2021 Komisiji predložil nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 20. julija 2021 sprejel izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Ciper (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Ciper zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Ciper je 17. maja 2021 Komisiji predložil nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 20. julija 2021 sprejel izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Ciper (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Ciper zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Ciper je 5. maja 2022 predložil nacionalni reformni program za leto 2022, 2. maja 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Cipra o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Ciper je 5. maja 2022 predložil nacionalni reformni program za leto 2022, 2. maja 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Cipra o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Ciper za leto 2022. V njem je ocenila napredek Cipra pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanj, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Cipru glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Cipra pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Ciper za leto 2022. V njem je ocenila napredek Cipra pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanj, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Cipru glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Cipra pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Ciper opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Komisija je ugotovila, da na Cipru obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti se je velik primanjkljaj na tekočem računu med krizo zaradi COVID-19 znatno poslabšal in dodatno obremenil že tako visok zunanji, javni in zasebni dolg, medtem ko je obseg nedonosnih posojil v finančnem sektorju kljub znatnemu zmanjšanju še vedno velik. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Ciper opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Komisija je ugotovila, da na Cipru obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti se je velik primanjkljaj na tekočem računu med krizo zaradi COVID-19 znatno poslabšal in dodatno obremenil že tako visok zunanji, javni in zasebni dolg, medtem ko je obseg nedonosnih posojil v finančnem sektorju kljub znatnemu zmanjšanju še vedno velik.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Cipru priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Cipru priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Cipra zmanjšal s 5,8 % BDP v letu 2020 na 1,7 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Cipru je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,6 % BDP v letu 2020 na 3,0 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Ciper sprejel v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 115,0 % BDP v letu 2020 na 103,6 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Cipru priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Cipru priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Cipra zmanjšal s 5,8 % BDP v letu 2020 na 1,7 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Cipru je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,6 % BDP v letu 2020 na 3,0 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Ciper sprejel v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 115,0 % BDP v letu 2020 na 103,6 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 2,7 %, v letu 2023 pa za 3,8 %. Za primerjavo je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvidena nižja realna rast BDP, in sicer za 2,3 % v letu 2022 in za 3,5 % v letu 2023, predvsem zaradi pričakovanega šibkejšega zunanjega povpraševanja v napovedi Komisije, kar pomeni negativni prispevek neto izvoza v primerjavi z omejenim prispevkom v programu stabilnosti za leto 2022. Vlada v programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da bo Ciper v letu 2022 dosegel uravnotežen proračunski položaj, v letu 2023 pa proračunski presežek v višini 0,4 % BDP. Izboljšanje v letu 2022 je predvsem posledica postopne odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 93,9 %, v letu 2023 pa na 88,2 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,3 % BDP oziroma 0,2 % BDP. To je nižje od saldov, napovedanih v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem zaradi bolj konservativnih projekcij glede davčnih prihodkov v napovedi Komisije. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva večinoma podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 93,9 % BDP v letu 2022 in 88,8 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP trenutno ocenjena na 2,6 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Cipra. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 2,7 %, v letu 2023 pa za 3,8 %. Za primerjavo je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvidena nižja realna rast BDP, in sicer za 2,3 % v letu 2022 in za 3,5 % v letu 2023, predvsem zaradi pričakovanega šibkejšega zunanjega povpraševanja v napovedi Komisije, kar pomeni negativni prispevek neto izvoza v primerjavi z omejenim prispevkom v programu stabilnosti za leto 2022. Vlada v programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da bo Ciper v letu 2022 dosegel uravnotežen proračunski položaj, v letu 2023 pa proračunski presežek v višini 0,4 % BDP. Izboljšanje v letu 2022 je predvsem posledica postopne odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 93,9 %, v letu 2023 pa na 88,2 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,3 % BDP oziroma 0,2 % BDP. To je nižje od saldov, napovedanih v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem zaradi bolj konservativnih projekcij glede davčnih prihodkov v napovedi Komisije. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva večinoma podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 93,9 % BDP v letu 2022 in 88,8 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP trenutno ocenjena na 2,6 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Cipra.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 3,0 % BDP v letu 2021 na 0,4 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,2 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, znižanje posrednih davkov na porabo energije ter omejitve maloprodajnih in veleprodajnih cen. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti znižanje davčne stopnje za račune za električno energijo v gospodinjstvih, znižanje cen potrošniških tarif in znižanje trošarin za nafto. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % BDP v letu 2023 (13). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 3,0 % BDP v letu 2021 na 0,4 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,2 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, znižanje posrednih davkov na porabo energije ter omejitve maloprodajnih in veleprodajnih cen. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti znižanje davčne stopnje za račune za električno energijo v gospodinjstvih, znižanje cen potrošniških tarif in znižanje trošarin za nafto. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % BDP v letu 2023 (13).

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Cipru priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako mu je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Cipru priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako mu je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Cipra za leto 2022 fiskalna naravnanost restriktivna v višini + 0,9 % BDP, medtem ko je Svet priporočil spodbujevalno fiskalno naravnanost (14). Ciper namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,7 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (15). Zato Ciper ne namerava ohraniti nacionalno financiranih naložb. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,1 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,1 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Cipra za leto 2022 fiskalna naravnanost restriktivna v višini + 0,9 % BDP, medtem ko je Svet priporočil spodbujevalno fiskalno naravnanost (14). Ciper namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,7 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (15). Zato Ciper ne namerava ohraniti nacionalno financiranih naložb. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,1 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,1 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 0,1 % BDP (16). Ciper naj bi v letu 2023 še naprej uporabljal nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,3 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,2 % BDP) in dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 0,1 % BDP (16). Ciper naj bi v letu 2023 še naprej uporabljal nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,3 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,2 % BDP) in dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

| (19) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se presežek sektorja država postopno povečal na 1,5 % BDP v letu 2024 in na 1,7 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo, da se bodo nekateri javnofinančni odhodki, zlasti subvencije, zmanjšale, in da bo rast drugih, vključno z vmesno potrošnjo in socialnimi transferji v naravi, omejena. Po vrhuncu v letu 2022 je predvideno tudi zmanjšanje javnih naložb kot odstotek BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 81 % v letu 2024 in na 76,7 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se presežek sektorja država postopno povečal na 1,5 % BDP v letu 2024 in na 1,7 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo, da se bodo nekateri javnofinančni odhodki, zlasti subvencije, zmanjšale, in da bo rast drugih, vključno z vmesno potrošnjo in socialnimi transferji v naravi, omejena. Po vrhuncu v letu 2022 je predvideno tudi zmanjšanje javnih naložb kot odstotek BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 81 % v letu 2024 in na 76,7 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka.

| (20) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Ciper, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Nanašajo se zlasti na javne finance in zdravstveno varstvo, trg dela in socialno politiko, izobraževanje ter znanja in spretnosti, javne in zasebne naložbe, zeleni in digitalni prehod ter strukturne reforme za izboljšanje delovanja javnega sektorja, boj proti korupciji in olajšanje zmanjšanja obsega nedonosnih posojil v bančnem sektorju. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Ciper, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Nanašajo se zlasti na javne finance in zdravstveno varstvo, trg dela in socialno politiko, izobraževanje ter znanja in spretnosti, javne in zasebne naložbe, zeleni in digitalni prehod ter strukturne reforme za izboljšanje delovanja javnega sektorja, boj proti korupciji in olajšanje zmanjšanja obsega nedonosnih posojil v bančnem sektorju.

| (21) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Cipra naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Cipru predstavljajo 41 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 23 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Cipru pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njegovo odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(21)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Cipra naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Cipru predstavljajo 41 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 23 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Cipru pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njegovo odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (22) | Ciper je 30. decembra 2021 predložil partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ter druge programe kohezijske politike. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Ciper pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upošteval zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(22)

Ciper je 30. decembra 2021 predložil partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ter druge programe kohezijske politike. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Ciper pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upošteval zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (23) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Ciper sooča z dodatnim izzivom, povezanim z upravljanjem subjektov v državni lasti. V sistemu upravljanja obstajajo vrzeli v zvezi z mednarodnimi standardi (npr. smernicami Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o korporativnem upravljanju subjektov v državni lasti ter naborom orodij Svetovne banke za korporativno upravljanje subjektov v državni lasti), ki negativno vplivajo na produktivnost in poslovno okolje Cipra. Zlasti bi se z večjo preglednostjo finančne uspešnosti in javnih ciljev ter večjo odgovornostjo zanje povečali učinkovitost in uspešnost subjektov v državni lasti. K temu bi prispevalo tudi izvajanje dobrih praks, kot sta pregleden in na dosežkih temelječ postopek za imenovanja v upravljavske organe subjektov v državni lasti ter preusmeritev funkcije lastništva subjektov v državni lasti s politično usmerjenih resornih ministrstev na namenski osrednji organ. Odpiranje tržno donosnih trgov, na katerih imajo subjekti v državni lasti trenutno prevladujoč položaj (npr. na trgih energije), bi prispevalo k povečanju učinkovitosti teh trgov, pospešitvi zelenega in digitalnega prehoda ter lažji diverzifikaciji gospodarstva. Z ukrepanjem v zvezi s subjekti v državni lasti bi upravljanje na Cipru postalo učinkovitejše, trg za lokalna in tuja podjetja pa pravičnejši in preglednejši. To je v skladu s cilji dolgoročne strategije za Ciper in akcijskim načrtom, na katerem ta strategija temelji (v okviru področja pobude za posodobitev podjetij v državni lasti in ustvarjanje ustreznih spodbud za inovacije in učinkovitost). Politike za izboljšanje upravljanja subjektov v državni lasti lahko prispevajo k zmanjšanju javnega dolga, saj bi se z boljšim upravljanjem subjektov v državni lasti povečala učinkovitost javnega sektorja. S tem se lahko tudi izboljša poslovno okolje in poveča potencialna rast. |
| --- | --- |

(23)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Ciper sooča z dodatnim izzivom, povezanim z upravljanjem subjektov v državni lasti. V sistemu upravljanja obstajajo vrzeli v zvezi z mednarodnimi standardi (npr. smernicami Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o korporativnem upravljanju subjektov v državni lasti ter naborom orodij Svetovne banke za korporativno upravljanje subjektov v državni lasti), ki negativno vplivajo na produktivnost in poslovno okolje Cipra. Zlasti bi se z večjo preglednostjo finančne uspešnosti in javnih ciljev ter večjo odgovornostjo zanje povečali učinkovitost in uspešnost subjektov v državni lasti. K temu bi prispevalo tudi izvajanje dobrih praks, kot sta pregleden in na dosežkih temelječ postopek za imenovanja v upravljavske organe subjektov v državni lasti ter preusmeritev funkcije lastništva subjektov v državni lasti s politično usmerjenih resornih ministrstev na namenski osrednji organ. Odpiranje tržno donosnih trgov, na katerih imajo subjekti v državni lasti trenutno prevladujoč položaj (npr. na trgih energije), bi prispevalo k povečanju učinkovitosti teh trgov, pospešitvi zelenega in digitalnega prehoda ter lažji diverzifikaciji gospodarstva. Z ukrepanjem v zvezi s subjekti v državni lasti bi upravljanje na Cipru postalo učinkovitejše, trg za lokalna in tuja podjetja pa pravičnejši in preglednejši. To je v skladu s cilji dolgoročne strategije za Ciper in akcijskim načrtom, na katerem ta strategija temelji (v okviru področja pobude za posodobitev podjetij v državni lasti in ustvarjanje ustreznih spodbud za inovacije in učinkovitost). Politike za izboljšanje upravljanja subjektov v državni lasti lahko prispevajo k zmanjšanju javnega dolga, saj bi se z boljšim upravljanjem subjektov v državni lasti povečala učinkovitost javnega sektorja. S tem se lahko tudi izboljša poslovno okolje in poveča potencialna rast.

| (24) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(24)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (25) | Polni potencial obnovljivih virov energije na Cipru bi se lahko dodatno izkoristil in pospešil, zlasti z nadaljnjo poenostavitvijo postopkov za izdajo dovoljenj in dodatnimi naložbami v obrate za proizvodnjo sončne energije. Ciper trenutno ne uporablja plina, nafta pa predstavlja 85,6 % mešanice energijskih virov. Glede na zelo nihajoče cene energije na svetovnih trgih je za vzdržnost ciprskega gospodarstva bistveno, da zmanjša svojo močno odvisnost od nafte. Oskrba z nafto je sicer v celoti odvisna od uvoza, vendar se le 1 % uvaža iz Rusije, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 23 % (19). Za diverzifikacijo oskrbe z energijo in zmanjšanje odvisnosti od uvoza bi imel Ciper koristi od pospešitve razvoja infrastrukture za uvoz plina, ki bi lahko bila v prihodnosti združljiva z vodikom, plinskih povezav, ki bodo v prihodnosti primerne tudi za vodik, in elektroenergetskih povezav, da bi se olajšala širitev obnovljivih virov energije. Poleg tega so nedavno odkrita plinska polja na morju izjemna priložnost za Ciper, da nadalje krepi energetsko neodvisnost skupaj s prizadevanji za pospešitev ukrepov v zvezi z obnovljivimi viri energije in energetsko učinkovitostjo. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Obenem bi se lahko razširile in pospešile politike za energijsko učinkovitost, med drugim tudi na področju prometa. Ukrepi za energijsko učinkovitost naj bi prispevali tudi k odpravljanju energetske revščine, s katero se sooča velik delež prebivalstva (20,9 %), po potrebi tudi z uporabo sredstev kohezijske politike. Da bi se Ciper uskladil s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(25)

Polni potencial obnovljivih virov energije na Cipru bi se lahko dodatno izkoristil in pospešil, zlasti z nadaljnjo poenostavitvijo postopkov za izdajo dovoljenj in dodatnimi naložbami v obrate za proizvodnjo sončne energije. Ciper trenutno ne uporablja plina, nafta pa predstavlja 85,6 % mešanice energijskih virov. Glede na zelo nihajoče cene energije na svetovnih trgih je za vzdržnost ciprskega gospodarstva bistveno, da zmanjša svojo močno odvisnost od nafte. Oskrba z nafto je sicer v celoti odvisna od uvoza, vendar se le 1 % uvaža iz Rusije, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 23 % (19). Za diverzifikacijo oskrbe z energijo in zmanjšanje odvisnosti od uvoza bi imel Ciper koristi od pospešitve razvoja infrastrukture za uvoz plina, ki bi lahko bila v prihodnosti združljiva z vodikom, plinskih povezav, ki bodo v prihodnosti primerne tudi za vodik, in elektroenergetskih povezav, da bi se olajšala širitev obnovljivih virov energije. Poleg tega so nedavno odkrita plinska polja na morju izjemna priložnost za Ciper, da nadalje krepi energetsko neodvisnost skupaj s prizadevanji za pospešitev ukrepov v zvezi z obnovljivimi viri energije in energetsko učinkovitostjo. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Obenem bi se lahko razširile in pospešile politike za energijsko učinkovitost, med drugim tudi na področju prometa. Ukrepi za energijsko učinkovitost naj bi prispevali tudi k odpravljanju energetske revščine, s katero se sooča velik delež prebivalstva (20,9 %), po potrebi tudi z uporabo sredstev kohezijske politike. Da bi se Ciper uskladil s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (26) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Ciper v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Ciper uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(26)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Ciper v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Ciper uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (27) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(27)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (28) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Ciper je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2. |
| --- | --- |

(28)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Ciper je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2.

| (29) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in te ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4. Priporočili 1 in 2 prispevata tudi k izvajanju priporočila za euroobmočje za leto 2022, zlasti prvega in četrtega priporočila za euroobmočje. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom. Politike iz priporočila 2 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim zasebnim dolgom, in sicer z omejevanjem prekomernega izposojanja v zasebnem sektorju. Poleg tega odpravljajo neravnotežja, povezana z visokim javnim dolgom in primanjkljajem tekočega računa, in sicer z diverzifikacijo gospodarstva, ter neravnotežja, povezana z velikim obsegom nedonosnih posojil. Politike iz priporočila 3 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom, in sicer s povečanjem učinkovitosti vlade in dolgoročne rasti, ter neravnotežij, povezanih z zasebnim in zunanjim dolgom, in sicer s povečanjem dolgoročne rasti. Politike iz priporočila 4 med drugim prispevajo k odpravljanju dolgoročnejših ranljivosti, povezanih z visokim javnim dolgom – |
| --- | --- |

(29)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in te ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2, 3 in 4. Priporočili 1 in 2 prispevata tudi k izvajanju priporočila za euroobmočje za leto 2022, zlasti prvega in četrtega priporočila za euroobmočje. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom. Politike iz priporočila 2 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim zasebnim dolgom, in sicer z omejevanjem prekomernega izposojanja v zasebnem sektorju. Poleg tega odpravljajo neravnotežja, povezana z visokim javnim dolgom in primanjkljajem tekočega računa, in sicer z diverzifikacijo gospodarstva, ter neravnotežja, povezana z velikim obsegom nedonosnih posojil. Politike iz priporočila 3 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim javnim dolgom, in sicer s povečanjem učinkovitosti vlade in dolgoročne rasti, ter neravnotežij, povezanih z zasebnim in zunanjim dolgom, in sicer s povečanjem dolgoročne rasti. Politike iz priporočila 4 med drugim prispevajo k odpravljanju dolgoročnejših ranljivosti, povezanih z visokim javnim dolgom –

PRIPOROČA, da Ciper v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 28. julija 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

sprejme ukrepe za izboljšanje upravljanja subjektov v državni lasti v skladu z mednarodnimi standardi;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadalje diverzificira oskrbo z energijo; pospeši uvajanje obnovljivih virov energije, zlasti z nadaljnjo poenostavitvijo postopkov za izdajo dovoljenj in širitvijo fotovoltaike; razvije energetske povezave s sosednjimi državami ter razširi in pospeši ukrepe za energijsko učinkovitost, med drugim tudi v prometnem sektorju.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 58).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10686/2021 INIT; ST 10686/2021 ADD 1.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Cipra za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 82).

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

15

(16)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na skupni uvoz zemeljskega plina, nafte in črnega premoga. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Ciper skupni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Nafta vključuje surovo nafto in rafinirane naftne derivate.

19

(20)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

20

(21)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

21

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/112 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/112

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Latvije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2022

(2022/C 334/14)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Latvije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Latvije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Latvija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Latvijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Latvija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Latvija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Latvijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Latvija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Latvija je 22. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in 26. aprila 2022 program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Latvije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Latvija je 22. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in 26. aprila 2022 program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Latvije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Latvijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Latvije pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Latviji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Latvije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Latvijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Latvije pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Latviji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Latvije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Latvije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Latvije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Latviji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Latviji priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Latvije povečal s 4,5 % BDP v letu 2020 na 7,3 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Latviji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se povečali z 2,8 % BDP v letu 2020 na 5,2 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Latvija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so večinoma zajemali znižanje stopnje prispevkov za socialno varnost, povišanje praga za dohodnino, povišanje plač za zdravstveno osebje in učitelje ter povišanje minimalnih socialnih prejemkov in nadomestil. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država povečal z 43,3 % BDP v letu 2020 na 44,8 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Latviji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Latviji priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Latvije povečal s 4,5 % BDP v letu 2020 na 7,3 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Latviji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se povečali z 2,8 % BDP v letu 2020 na 5,2 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Latvija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so večinoma zajemali znižanje stopnje prispevkov za socialno varnost, povišanje praga za dohodnino, povišanje plač za zdravstveno osebje in učitelje ter povišanje minimalnih socialnih prejemkov in nadomestil. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država povečal z 43,3 % BDP v letu 2020 na 44,8 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je v letu 2022 realističen, zatem pa previden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 2,1 %, v letu 2023 pa za 2,5 %. Za primerjavo je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvidena podobna realna rast BDP v višini 2,0 % v letu 2022 in rahlo višja rast v višini 2,9 % v letu 2023, predvsem zaradi pozitivnejših obetov za zasebno potrošnjo in izvoz. Vlada v programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 6,5 % BDP, v letu 2023 pa na 2,8 %. Velik primanjkljaj v letu 2022 odraža predvsem ukrepe, vključene v proračun za leto 2022, in sicer povečanje davčne olajšave za dohodek, obsežen naložbeni sveženj in povišanje plač zaposlenih v zdravstvenem sektorju, sektorju za notranje zadeve in izobraževalnem sektorju. Poleg tega bosta široka vladna podpora gospodinjstvom in podjetjem za ublažitev rasti cen energije ter napovedana počasnejša rast davčnih prihodkov zaradi negativnega učinka na gospodarstvo zaradi ruske invazije na Ukrajino ohranili visok primanjkljaj, čeprav bo podpora gospodarstvu, dodeljena zaradi COVID-19, v letu 2022 znatno nižja kot leta 2021. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 45,7 %, v letu 2023 pa zmanjšal na 45,2 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 7,2 % BDP oziroma 3,0 % BDP. To je višje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem zaradi dodatnih ukrepov politike, vključenih v pomladansko napoved Komisije 2022, in sicer oblikovanja nacionalnih rezerv za zanesljivo oskrbo z energijo v skladu z nedavnimi spremembami energetskega zakona (ocenjeni fiskalni učinek v višini 0,6 % BDP v letu 2022). Oblikovanje rezerv je bilo verodostojno napovedano, vendar v času priprave programa stabilnosti za leto 2022 rezerve niso bile znane. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 47,0 % BDP v letu 2022 in 46,5 % BDP v letu 2023, kar je višje od napovedi v programu stabilnosti za leto 2022. Razlika je posledica projekcije višjega predvidenega primanjkljaja in nižjega napovedanega nominalnega BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,3 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Latvije. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je v letu 2022 realističen, zatem pa previden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 2,1 %, v letu 2023 pa za 2,5 %. Za primerjavo je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvidena podobna realna rast BDP v višini 2,0 % v letu 2022 in rahlo višja rast v višini 2,9 % v letu 2023, predvsem zaradi pozitivnejših obetov za zasebno potrošnjo in izvoz. Vlada v programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 6,5 % BDP, v letu 2023 pa na 2,8 %. Velik primanjkljaj v letu 2022 odraža predvsem ukrepe, vključene v proračun za leto 2022, in sicer povečanje davčne olajšave za dohodek, obsežen naložbeni sveženj in povišanje plač zaposlenih v zdravstvenem sektorju, sektorju za notranje zadeve in izobraževalnem sektorju. Poleg tega bosta široka vladna podpora gospodinjstvom in podjetjem za ublažitev rasti cen energije ter napovedana počasnejša rast davčnih prihodkov zaradi negativnega učinka na gospodarstvo zaradi ruske invazije na Ukrajino ohranili visok primanjkljaj, čeprav bo podpora gospodarstvu, dodeljena zaradi COVID-19, v letu 2022 znatno nižja kot leta 2021. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 45,7 %, v letu 2023 pa zmanjšal na 45,2 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 7,2 % BDP oziroma 3,0 % BDP. To je višje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem zaradi dodatnih ukrepov politike, vključenih v pomladansko napoved Komisije 2022, in sicer oblikovanja nacionalnih rezerv za zanesljivo oskrbo z energijo v skladu z nedavnimi spremembami energetskega zakona (ocenjeni fiskalni učinek v višini 0,6 % BDP v letu 2022). Oblikovanje rezerv je bilo verodostojno napovedano, vendar v času priprave programa stabilnosti za leto 2022 rezerve niso bile znane. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 47,0 % BDP v letu 2022 in 46,5 % BDP v letu 2023, kar je višje od napovedi v programu stabilnosti za leto 2022. Razlika je posledica projekcije višjega predvidenega primanjkljaja in nižjega napovedanega nominalnega BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,3 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Latvije.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 5,2 % BDP v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,9 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem zgornje meje cen energentov za gospodinjstva in podjetnike, popolno pokritost nekaterih podsestavin cen električne energije s strani države ter podporo posebnim družbenim skupinam in revnejšim gospodinjstvom. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošne zgornje meje cen energije. Na javnofinančni primanjkljaj vpliva tudi strošek zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašal 0,3 % BDP v letu 2022 in 0,5 % BDP v letu 2023 (13), ter stroški odhodkov za obrambo, ki so se povečali za 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,3 % BDP v letu 2023. |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 5,2 % BDP v letu 2021 na 0,8 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,9 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem zgornje meje cen energentov za gospodinjstva in podjetnike, popolno pokritost nekaterih podsestavin cen električne energije s strani države ter podporo posebnim družbenim skupinam in revnejšim gospodinjstvom. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošne zgornje meje cen energije. Na javnofinančni primanjkljaj vpliva tudi strošek zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašal 0,3 % BDP v letu 2022 in 0,5 % BDP v letu 2023 (13), ter stroški odhodkov za obrambo, ki so se povečali za 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,3 % BDP v letu 2023.

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Latviji priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je tudi priporočil, naj obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov in, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Latviji priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je tudi priporočil, naj obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov in, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Latvije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 3,3 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Latvija namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,8 % BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato namerava Latvija ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,5 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,8 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,3 % BDP). Latvija na splošno obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022, saj je znaten ekspanziven učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022 predvsem posledica ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Latvije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 3,3 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Latvija namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,8 % BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato namerava Latvija ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,5 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,8 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,3 % BDP). Latvija na splošno obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022, saj je znaten ekspanziven učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022 predvsem posledica ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine.

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 3,2 % BDP (16). Latvija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,9 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,8 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 2,7 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,9 % BDP) in dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 3,2 % BDP (16). Latvija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,9 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,8 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 2,7 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,9 % BDP) in dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

| (19) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,3 % BDP v letu 2024 in na 1,7 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo postopno opuščanje podpornih programov in trdno rast davčnih prihodkov. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 44,5 % v letu 2024 in na 43,4 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,3 % BDP v letu 2024 in na 1,7 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo postopno opuščanje podpornih programov in trdno rast davčnih prihodkov. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 44,5 % v letu 2024 in na 43,4 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka.

| (20) | Davčni prihodki Latvije kot delež BDP so precej pod povprečjem Unije, zaradi česar je financiranje omejeno na javne storitve. Latvija prejema najnižje prihodke iz davkov na dohodek pravnih oseb v Unije (0,7 % BDP v letu 2020), medtem ko prihodki od davkov na nepremičnine znašajo 1,0 % BDP v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 2,3 % BDP. Poleg tega je davčni primež za povprečnega prejemnika dohodka približno enak povprečju Unije, medtem ko je implicitna davčna stopnja za delo med najnižjimi v Uniji, kar kaže na precejšnje možnosti za povečanje prihodkov iz obdavčitve dela, in sicer z boljšim pobiranjem davkov in večjo progresivnostjo. Javnofinančni odhodki Latvije za zdravstveno varstvo in socialno zaščito so v primerjavi s povprečjem Unije še posebej nizki, kar ovira pravočasen in enak dostop do zdravstvenega varstva in ustrezne socialne pomoči. Latvija je zato med državami z največjimi dohodkovnimi neenakostmi, najmanjšim učinkom socialnih transferjev na zmanjšanje revščine in najslabšimi rezultati na področju zdravja v Uniji. Kljub nedavnim povišanjem so minimalni dohodek, minimalne pokojnine in invalidnina pod pragom revščine. Omejen dostop do socialne pomoči in storitev ter njihova kakovost za ranljive skupine dodatno ovirata socialno vključevanje. Sistem dolgotrajne oskrbe je premalo razvit, saj je ponudba oskrbe na domu in storitev v skupnosti omejena. Socialna stanovanja so redka in pogosto ne zagotavljajo ustreznih življenjskih pogojev. Poleg tega se socialna pomoč med občinami razlikuje in pogosto ni dovolj ciljno usmerjena. Višja obdavčitev premoženja in kapitala ter progresivnejša obdavčitev dohodka ponujata najboljši potencial za povečanje davčnih prihodkov, saj so ti viri še vedno premalo izkoriščeni v primerjavi s povprečjem Unije. Poleg tega bi se morala prizadevanja za zmanjšanje sive ekonomije nadaljevati prek ukrepov, predvidenih v načrtu za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(20)

Davčni prihodki Latvije kot delež BDP so precej pod povprečjem Unije, zaradi česar je financiranje omejeno na javne storitve. Latvija prejema najnižje prihodke iz davkov na dohodek pravnih oseb v Unije (0,7 % BDP v letu 2020), medtem ko prihodki od davkov na nepremičnine znašajo 1,0 % BDP v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 2,3 % BDP. Poleg tega je davčni primež za povprečnega prejemnika dohodka približno enak povprečju Unije, medtem ko je implicitna davčna stopnja za delo med najnižjimi v Uniji, kar kaže na precejšnje možnosti za povečanje prihodkov iz obdavčitve dela, in sicer z boljšim pobiranjem davkov in večjo progresivnostjo. Javnofinančni odhodki Latvije za zdravstveno varstvo in socialno zaščito so v primerjavi s povprečjem Unije še posebej nizki, kar ovira pravočasen in enak dostop do zdravstvenega varstva in ustrezne socialne pomoči. Latvija je zato med državami z največjimi dohodkovnimi neenakostmi, najmanjšim učinkom socialnih transferjev na zmanjšanje revščine in najslabšimi rezultati na področju zdravja v Uniji. Kljub nedavnim povišanjem so minimalni dohodek, minimalne pokojnine in invalidnina pod pragom revščine. Omejen dostop do socialne pomoči in storitev ter njihova kakovost za ranljive skupine dodatno ovirata socialno vključevanje. Sistem dolgotrajne oskrbe je premalo razvit, saj je ponudba oskrbe na domu in storitev v skupnosti omejena. Socialna stanovanja so redka in pogosto ne zagotavljajo ustreznih življenjskih pogojev. Poleg tega se socialna pomoč med občinami razlikuje in pogosto ni dovolj ciljno usmerjena. Višja obdavčitev premoženja in kapitala ter progresivnejša obdavčitev dohodka ponujata najboljši potencial za povečanje davčnih prihodkov, saj so ti viri še vedno premalo izkoriščeni v primerjavi s povprečjem Unije. Poleg tega bi se morala prizadevanja za zmanjšanje sive ekonomije nadaljevati prek ukrepov, predvidenih v načrtu za okrevanje in odpornost.

| (21) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in naj bi se izvedle z okvirnim načrtom za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Latvijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt Latvije za okrevanje in odpornost vključuje zlasti ukrepe, ki v različnem obsegu obravnavajo vseh šest širših izzivov, tj. davčna sredstva, človeški kapital, javno upravo, produktivnost ter digitalni in zeleni prehod. Ta načrt vključuje reforme v zvezi z upravljanjem in financiranjem visokošolskih ustanov, izvajanjem celovite strategije človeških virov v zdravstvu in uvedbo indeksacije prejemkov iz minimalnega dohodka. Obsežne naložbe med drugim vključujejo ekologizacijo prometnega sistema metropolitanskega območja v Rigi s pridobitvijo čistih javnih vozil ter energetsko obnovo zasebnih in javnih stavb ter podjetij. Načrtovane so tudi znatne naložbe za spodbujanje regionalnega razvoja, in sicer z gradnjo šol, industrijskih parkov in cenovno dostopnih stanovanj ter posodobitvijo bolnišnic. Pričakuje se, da bodo ti ukrepi trajnostno povečali potencial rasti gospodarstva. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in naj bi se izvedle z okvirnim načrtom za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Latvijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt Latvije za okrevanje in odpornost vključuje zlasti ukrepe, ki v različnem obsegu obravnavajo vseh šest širših izzivov, tj. davčna sredstva, človeški kapital, javno upravo, produktivnost ter digitalni in zeleni prehod. Ta načrt vključuje reforme v zvezi z upravljanjem in financiranjem visokošolskih ustanov, izvajanjem celovite strategije človeških virov v zdravstvu in uvedbo indeksacije prejemkov iz minimalnega dohodka. Obsežne naložbe med drugim vključujejo ekologizacijo prometnega sistema metropolitanskega območja v Rigi s pridobitvijo čistih javnih vozil ter energetsko obnovo zasebnih in javnih stavb ter podjetij. Načrtovane so tudi znatne naložbe za spodbujanje regionalnega razvoja, in sicer z gradnjo šol, industrijskih parkov in cenovno dostopnih stanovanj ter posodobitvijo bolnišnic. Pričakuje se, da bodo ti ukrepi trajnostno povečali potencial rasti gospodarstva.

| (22) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Latvije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Latviji, predstavljajo 37,6 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Latviji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(22)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Latvije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Latviji, predstavljajo 37,6 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Latviji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (23) | Latvija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) predložila 25. maja 2022, drugih programov kohezijske politike iz navedene uredbe pa še ni predložila. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Latvija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(23)

Latvija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) predložila 25. maja 2022, drugih programov kohezijske politike iz navedene uredbe pa še ni predložila. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Latvija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (24) | Latvija se poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, sooča s številnimi dodatnimi izzivi, vključno z dostopom do bančnih posojil. Kreditni tok v zasebni sektor je bil večino zadnjega desetletja negativen. Leta 2016 je postal pozitiven, vendar je stopnja rasti posojil ostala pod stopnjo rasti BDP. Leta 2020 je dolg zasebnega sektorja znašal 66,5 % BDP v primerjavi z 78,3 % BDP pet let prej. Mala in srednja podjetja so imela še posebej težave pri pridobivanju posojil, deloma zaradi višjega kreditnega tveganja, vendar se soočajo tudi z razmeroma visokimi stroški kredita in obremenjujočo birokracijo. Poleg tega je zaradi slabe likvidnosti sredstev, ponujenih za zavarovanje, zlasti težko dobiti kredite zunaj regije Riga. To je velika ovira za hipotekarna posojila in posojila podjetjem. Poleg tega bi lahko financiranje okolju prijaznih tehnologij za potrošnike postalo cenovno dostopnejše s cenejšimi in dolgoročnejšimi kreditnimi produkti. Prizadevanja politike so bila osredotočena predvsem na podpiranje posojil v kombinaciji z javnimi nepovratnimi sredstvi. Vendar to povzroča znatne stroške za državni proračun in zato ni vzdržen način za spodbujanje posojil. Zmanjšanje omejitev pri ponudbi kreditov zahteva splošno izboljšanje preglednosti in zaupanja v poslovno okolje, vključno z zmanjšanjem sive ekonomije. Poleg tega bi bilo mogoče povišati stopnje izterjave posojil, kar bi zmanjšalo stroške bank, povezane z nedonosnimi posojili, in kar bi bilo mogoče doseči z učinkovitejšim pravnim sistemom. Ciljno usmerjene posojilne in jamstvene sheme bi lahko pomagale zmanjšati likvidnostna tveganja, s katerimi se soočajo banke pri sprejemanju zavarovanj na razmeroma nelikvidnih trgih. Sheme javnih posojil za strateško pomembne naložbe, kot sta zeleni prehod in regionalni razvoj, bi lahko povečale učinkovito konkurenco na bančnem trgu ali zapolnile tržno vrzel, kjer je bančno financiranje predrago ali ni na voljo. Poleg tega javne jamstvene in posojilne sheme ponujajo bistveno bolj stroškovno učinkovit način podpore zasebnemu zadolževanju kot sheme nepovratnih sredstev. Poleg ovir za bančno financiranje je latvijski trg za alternativne vire financiranja premalo razvit in ima potencial za izboljšanje dostopa podjetij do financiranja. |
| --- | --- |

(24)

Latvija se poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, sooča s številnimi dodatnimi izzivi, vključno z dostopom do bančnih posojil. Kreditni tok v zasebni sektor je bil večino zadnjega desetletja negativen. Leta 2016 je postal pozitiven, vendar je stopnja rasti posojil ostala pod stopnjo rasti BDP. Leta 2020 je dolg zasebnega sektorja znašal 66,5 % BDP v primerjavi z 78,3 % BDP pet let prej. Mala in srednja podjetja so imela še posebej težave pri pridobivanju posojil, deloma zaradi višjega kreditnega tveganja, vendar se soočajo tudi z razmeroma visokimi stroški kredita in obremenjujočo birokracijo. Poleg tega je zaradi slabe likvidnosti sredstev, ponujenih za zavarovanje, zlasti težko dobiti kredite zunaj regije Riga. To je velika ovira za hipotekarna posojila in posojila podjetjem. Poleg tega bi lahko financiranje okolju prijaznih tehnologij za potrošnike postalo cenovno dostopnejše s cenejšimi in dolgoročnejšimi kreditnimi produkti. Prizadevanja politike so bila osredotočena predvsem na podpiranje posojil v kombinaciji z javnimi nepovratnimi sredstvi. Vendar to povzroča znatne stroške za državni proračun in zato ni vzdržen način za spodbujanje posojil. Zmanjšanje omejitev pri ponudbi kreditov zahteva splošno izboljšanje preglednosti in zaupanja v poslovno okolje, vključno z zmanjšanjem sive ekonomije. Poleg tega bi bilo mogoče povišati stopnje izterjave posojil, kar bi zmanjšalo stroške bank, povezane z nedonosnimi posojili, in kar bi bilo mogoče doseči z učinkovitejšim pravnim sistemom. Ciljno usmerjene posojilne in jamstvene sheme bi lahko pomagale zmanjšati likvidnostna tveganja, s katerimi se soočajo banke pri sprejemanju zavarovanj na razmeroma nelikvidnih trgih. Sheme javnih posojil za strateško pomembne naložbe, kot sta zeleni prehod in regionalni razvoj, bi lahko povečale učinkovito konkurenco na bančnem trgu ali zapolnile tržno vrzel, kjer je bančno financiranje predrago ali ni na voljo. Poleg tega javne jamstvene in posojilne sheme ponujajo bistveno bolj stroškovno učinkovit način podpore zasebnemu zadolževanju kot sheme nepovratnih sredstev. Poleg ovir za bančno financiranje je latvijski trg za alternativne vire financiranja premalo razvit in ima potencial za izboljšanje dostopa podjetij do financiranja.

| (25) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(25)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (26) | Glede na podatke za leto 2020 naftni derivati (33,8 %) in zemeljski plin (21,6 %) predstavljajo približno polovico mešanice energijskih virov v Latviji, preostanek pa predstavlja večinoma energija iz obnovljivih virov (44,1 %). Ves zemeljski plin, ki se uvaža v Latvijo, izvira iz Rusije (nad povprečjem Unije, ki znaša 44 % odvisnosti od uvoza ruskega plina), ki je bila ključni vir (20 %) uvoza naftnih derivatov Latvije (večinoma v skladu s povprečjem Unije, ki znaša 26 % odvisnosti od uvoza ruske nafte) (19). Odvisnost Latvije od ruske oskrbe s plinom se je znatno zmanjšala zaradi njene plinske povezave z Litvo, ki Latviji omogoča dostop do terminala za utekočinjeni zemeljski plin v Klaipedi. Latvija je povezana tudi z Estonijo in Finsko, kar pomeni, da so štiri države del istega trga z zemeljskim plinom. Skladišče plina v Latviji omogoča izravnavo sezonskih neskladij v ponudbi in povpraševanju ter skladišči varnostno rezervo za baltski trg. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Dokončanje tekoče sinhronizacije s celinskim električnim omrežjem Unije, zagotavljanje zadostne zmogljivosti za medsebojne povezave s sosednjimi državami članicami in izvajanje skupnih projektov na področju obnovljivih virov energije bi moralo kljub temu ostati prednostna naloga politike. Poleg izboljšav plinske infrastrukture, katerih cilj je zagotoviti alternativne vire oskrbe, bo morala Latvija zaradi zmanjšanja energetske odvisnosti od Rusije pospešiti uvajanje obnovljivih virov energije in povečati energijsko učinkovitost, zlasti v gradbenem in prometnem sektorju. Latvijski načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za spodbujanje zasebnih naložb v vetrno energijo na kopnem.
  Njihovo izvajanje, ki je krajše od načrtovanega, kot je nedavno napovedala vlada, bi lahko pripomoglo k pospešitvi naložb v vetrno energijo na kopnem. Vendar bi morala Latvija za povečanje deleža obnovljivih virov energije raziskati tudi možnosti za pridobivanje vetrne energije na morju. Ukrepe za energijsko učinkovitost, vključno s temeljito prenovo, bi bilo mogoče okrepiti, zlasti v stavbah, prometu in industriji. Za diverzifikacijo mešanice energijskih virov Latvija razmišlja o naložbah v jedrsko energijo v sodelovanju s sosednjimi državami članicami. Da bi se Latvija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(26)

Glede na podatke za leto 2020 naftni derivati (33,8 %) in zemeljski plin (21,6 %) predstavljajo približno polovico mešanice energijskih virov v Latviji, preostanek pa predstavlja večinoma energija iz obnovljivih virov (44,1 %). Ves zemeljski plin, ki se uvaža v Latvijo, izvira iz Rusije (nad povprečjem Unije, ki znaša 44 % odvisnosti od uvoza ruskega plina), ki je bila ključni vir (20 %) uvoza naftnih derivatov Latvije (večinoma v skladu s povprečjem Unije, ki znaša 26 % odvisnosti od uvoza ruske nafte) (19). Odvisnost Latvije od ruske oskrbe s plinom se je znatno zmanjšala zaradi njene plinske povezave z Litvo, ki Latviji omogoča dostop do terminala za utekočinjeni zemeljski plin v Klaipedi. Latvija je povezana tudi z Estonijo in Finsko, kar pomeni, da so štiri države del istega trga z zemeljskim plinom. Skladišče plina v Latviji omogoča izravnavo sezonskih neskladij v ponudbi in povpraševanju ter skladišči varnostno rezervo za baltski trg. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Dokončanje tekoče sinhronizacije s celinskim električnim omrežjem Unije, zagotavljanje zadostne zmogljivosti za medsebojne povezave s sosednjimi državami članicami in izvajanje skupnih projektov na področju obnovljivih virov energije bi moralo kljub temu ostati prednostna naloga politike. Poleg izboljšav plinske infrastrukture, katerih cilj je zagotoviti alternativne vire oskrbe, bo morala Latvija zaradi zmanjšanja energetske odvisnosti od Rusije pospešiti uvajanje obnovljivih virov energije in povečati energijsko učinkovitost, zlasti v gradbenem in prometnem sektorju. Latvijski načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za spodbujanje zasebnih naložb v vetrno energijo na kopnem.

Njihovo izvajanje, ki je krajše od načrtovanega, kot je nedavno napovedala vlada, bi lahko pripomoglo k pospešitvi naložb v vetrno energijo na kopnem. Vendar bi morala Latvija za povečanje deleža obnovljivih virov energije raziskati tudi možnosti za pridobivanje vetrne energije na morju. Ukrepe za energijsko učinkovitost, vključno s temeljito prenovo, bi bilo mogoče okrepiti, zlasti v stavbah, prometu in industriji. Za diverzifikacijo mešanice energijskih virov Latvija razmišlja o naložbah v jedrsko energijo v sodelovanju s sosednjimi državami članicami. Da bi se Latvija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (27) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Latvija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Latvija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(27)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Latvija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Latvija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (28) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(28)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

| (29) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Latvijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 – |
| --- | --- |

(29)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Latvijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 –

PRIPOROČA, da Latvija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; razširi obdavčitev, vključno s premoženjem in kapitalom, ter poveča ustreznost zdravstvenega varstva in socialne zaščite za zmanjšanje neenakosti;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; predloži programske dokumente kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se zaključijo pogajanja s Komisijo, in nato začne njihovo izvajanje;

3.

izboljša dostop do financiranja za mala in srednja podjetja z javnimi posojili in jamstvenimi shemami, katerih namen je olajšati naložbe strateškega pomena, zlasti zeleni prehod in regionalni razvoj;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in diverzificira uvoz fosilnih goriv s pospeševanjem uporabe obnovljivih virov energije, zagotavljanjem zadostne zmogljivosti za medsebojno povezovanje, diverzifikacijo oskrbe z energijo in energetskih poti ter zmanjšanjem skupne porabe energije z ambicioznimi ukrepi za energijsko učinkovitost.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 63).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10157/2021; ST 10157/2021 ADD1.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Latvije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 89).

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,7 odstotne točke BDP, saj pomladanska napoved Komisije 2022 vključuje fiskalni učinek oblikovanja rezerv za zanesljivo oskrbo z energijo v skladu z nedavnimi spremembami energetskega zakona.

15

(16)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,6 odstotne točke BDP, kar je posledica učinka osnove, in sicer je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predviden fiskalni učinek oblikovanja rezerv za zanesljivo oskrbo z energijo, vendar tak ukrep ni napovedan za leto 2023.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na skupni uvoz zemeljskega plina in surove nafte. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Latvijo skupni uvoz vključuje trgovino znotraj Unije. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov.

19

(20)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

20

(21)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

21

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/120 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/120

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Litve za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2022

(2022/C 334/15)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Litve ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Litve ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Za Litvo je še posebej pomembna izredna podpora, ki se zagotavlja v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Za Litvo je še posebej pomembna izredna podpora, ki se zagotavlja v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Litva je 14. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 20. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Litvo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Litva zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Litva je 14. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 20. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Litvo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Litva zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Litva je 27. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 29. aprila 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Litve o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Litva je 27. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 29. aprila 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Litve o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Litvo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Litve pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Litvi glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Litve pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Litvo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Litve pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Litvi glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Litve pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Litve, saj naj bi primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Litve, saj naj bi primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Litvi priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Litve zmanjšal z 7,3 % BDP v letu 2020 na 1,0 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Litvi je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,9 % BDP v letu 2020 na 2,8 % v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Litva sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so zajemali predvsem sredstva za zaposlene v javnem sektorju. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 46,6 % BDP v letu 2020 na 44,3 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Litvi priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Litve zmanjšal z 7,3 % BDP v letu 2020 na 1,0 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Litvi je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,9 % BDP v letu 2020 na 2,8 % v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Litva sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so zajemali predvsem sredstva za zaposlene v javnem sektorju. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 46,6 % BDP v letu 2020 na 44,3 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 1,6 %, v letu 2023 pa za 2,5 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje realna rast BDP za 1,7 % leta 2022 in za 2,6 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 povečal na 4,9 % BDP, v letu 2023 pa zmanjšal na 2,4 % BDP. Povečanje primanjkljaja v letu 2022 je predvsem posledica ukrepov za omejitev učinka visokih cen energije, da se podprejo gospodinjstva z nižjimi dohodki in upoštevajo tokovi ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 43,3 %, v letu 2023 pa naj bi ostal stabilen. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,6 % BDP oziroma 2,3 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 42,7 % BDP v letu 2022 in 43,1 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 3,2 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Litve. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 1,6 %, v letu 2023 pa za 2,5 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje realna rast BDP za 1,7 % leta 2022 in za 2,6 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 povečal na 4,9 % BDP, v letu 2023 pa zmanjšal na 2,4 % BDP. Povečanje primanjkljaja v letu 2022 je predvsem posledica ukrepov za omejitev učinka visokih cen energije, da se podprejo gospodinjstva z nižjimi dohodki in upoštevajo tokovi ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 43,3 %, v letu 2023 pa naj bi ostal stabilen. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,6 % BDP oziroma 2,3 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 42,7 % BDP v letu 2022 in 43,1 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 3,2 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Litve.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 2,8 % BDP v letu 2021 na 1,2 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 1,2 % BDP v letu 2022 in 0,0 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem subvencije za podjetja za plin in električno energijo, nadomestilo DDV, ki se uporablja za toplotno energijo, in širšo uporabo drugih nadomestil za toplotno energijo. Večinoma so bili ti ukrepi napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti subvencije za podjetja za plin in električno energijo ter nadomestila za DDV, ki se uporablja za toplotno energijo. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,2 % v letu 2022 in letu 2023 (13), ter višji stroški odhodkov za obrambo za 0,5 % BDP v letu 2022 in letu 2023. |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 2,8 % BDP v letu 2021 na 1,2 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 1,2 % BDP v letu 2022 in 0,0 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem subvencije za podjetja za plin in električno energijo, nadomestilo DDV, ki se uporablja za toplotno energijo, in širšo uporabo drugih nadomestil za toplotno energijo. Večinoma so bili ti ukrepi napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti subvencije za podjetja za plin in električno energijo ter nadomestila za DDV, ki se uporablja za toplotno energijo. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,2 % v letu 2022 in letu 2023 (13), ter višji stroški odhodkov za obrambo za 0,5 % BDP v letu 2022 in letu 2023.

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Litvi priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Svet je Litvi priporočil tudi, naj obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Litvi priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Svet je Litvi priporočil tudi, naj obvladuje rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ v srednjeročnem obdobju, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Litve za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 4,2 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Litva namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,5 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato namerava Litva ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 3,2 odstotne točke. Ta znatni ekspanzivni učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (1,2 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP), medtem ko naj bi med drugimi ukrepi k rasti neto tekočih odhodkov v višini 0,4 % BDP prispevala tudi dodatna podpora gospodinjstvom z nižjimi dohodki (dodatno povišanje pokojnin, otroški dodatki, socialna pomoč, minimalna raven neobdavčljivega dohodka). Zato Litva na podlagi sedanjih ocen Komisije ne obvladuje dovolj rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022. |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Litve za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 4,2 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Litva namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,5 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato namerava Litva ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 3,2 odstotne točke. Ta znatni ekspanzivni učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (1,2 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP), medtem ko naj bi med drugimi ukrepi k rasti neto tekočih odhodkov v višini 0,4 % BDP prispevala tudi dodatna podpora gospodinjstvom z nižjimi dohodki (dodatno povišanje pokojnin, otroški dodatki, socialna pomoč, minimalna raven neobdavčljivega dohodka). Zato Litva na podlagi sedanjih ocen Komisije ne obvladuje dovolj rasti nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022.

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 1,5 % BDP (16). Litva naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v letu 2023 povečal za 0,4 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,5 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (1,2 % BDP) ter dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 1,5 % BDP (16). Litva naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v letu 2023 povečal za 0,4 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,5 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (1,2 % BDP) ter dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

| (19) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,3 % v letu 2024 in na 1,0 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se torej načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 42,6 % v letu 2024 in na 42,5 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,3 % v letu 2024 in na 1,0 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se torej načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 42,6 % v letu 2024 in na 42,5 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka.

| (20) | V preglednici stanja javnih naročil za leto 2020 so bila ugotovljena nekatera ozka grla v sistemu javnega naročanja v Litvi: pomanjkanje sodelovanja med nabavnimi organizacijami, malo ali nič udeležencev na razpisih in preveliko zanašanje na merilo cene. Razširitev obsega tekočih prizadevanj za spodbujanje sodelovanja pri javnih naročilih med občinami, tako da bi reforma zajemala tudi raven centralne vlade, bi pripomogla k razvoju in širjenju dobrih praks ter izboljšanju splošne učinkovitosti in uspešnosti postopkov. To bi pripomoglo tudi k povečanju vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(20)

V preglednici stanja javnih naročil za leto 2020 so bila ugotovljena nekatera ozka grla v sistemu javnega naročanja v Litvi: pomanjkanje sodelovanja med nabavnimi organizacijami, malo ali nič udeležencev na razpisih in preveliko zanašanje na merilo cene. Razširitev obsega tekočih prizadevanj za spodbujanje sodelovanja pri javnih naročilih med občinami, tako da bi reforma zajemala tudi raven centralne vlade, bi pripomogla k razvoju in širjenju dobrih praks ter izboljšanju splošne učinkovitosti in uspešnosti postopkov. To bi pripomoglo tudi k povečanju vzdržnosti javnih financ.

| (21) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Litvo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Ta načrt se predvsem osredotoča na ukrepe za spodbujanje digitalizacije in zelenega prehoda, zagotavljanje kakovosti in učinkovitosti zdravstvenih storitev, krepitev socialne zaščite, dajanje prednosti izobraževanju in inovacijam ter povečanje učinkovitosti javnega sektorja. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Litvo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Ta načrt se predvsem osredotoča na ukrepe za spodbujanje digitalizacije in zelenega prehoda, zagotavljanje kakovosti in učinkovitosti zdravstvenih storitev, krepitev socialne zaščite, dajanje prednosti izobraževanju in inovacijam ter povečanje učinkovitosti javnega sektorja.

| (22) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Litve naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Litvi, predstavljajo 37,8 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 31,5 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Litvi pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(22)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Litve naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Litvi, predstavljajo 37,8 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 31,5 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Litvi pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (23) | Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) za Litvo odobrila 22. aprila 2022. Litva je 16. marca 2022 predložila program kohezijske politike. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 je Litva pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) za Litvo odobrila 22. aprila 2022. Litva je 16. marca 2022 predložila program kohezijske politike. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 je Litva pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (24) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Litva sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi s primarnim in preventivnim varstvom, pomanjkljivostmi pri načrtovanju in zagotavljanju socialnih storitev ter pomanjkanjem strategije za socialna stanovanja. Visoke ravni sprejemov v bolnišnice, ki se jim je mogoče izogniti, ter stopenj umrljivosti, ki jih je mogoče zdraviti in preprečiti, kažejo na potrebo po več preventivnih ukrepih v litovskem zdravstvenem varstvu. Poleg tega pomanjkanje in neenakomerna porazdelitev zdravstvenih delavcev omejujeta dostop do primarnega zdravstvenega varstva. Poleg zdravstvenih reform in naložb iz litovskega načrta za okrevanje in odpornost je treba dodatno okrepiti primarno zdravstveno varstvo in preventivo. Pomanjkanje sodelovanja med različnimi ministrstvi in drugimi javnimi organi ter vrzeli pri ugotavljanju potreb ovirajo integrirano zagotavljanje socialnih storitev. Službe prav tako nezadostno obravnavajo potrebe brezposelnih. V letu 2019 (19) so odhodki Litve za socialna stanovanja, tj. 10,31 EUR na prebivalca, precej pod povprečjem Unije, ki znaša 101,58 EUR (oboje v stalnih cenah iz leta 2010), kar povzroča stalno pomanjkanje in dolge čakalne dobe. Izboljšati je treba tudi kakovost zagotovljenih socialnih stanovanj. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje pomembne ukrepe, kot sta reforma sheme minimalnega dohodka in sistema davčnih olajšav ter povečanje upravičenosti do socialnega zavarovanja za primer brezposelnosti. Pričakuje se, da bodo ti ukrepi, ko bodo izvedeni, prispevali k reševanju nekaterih ključnih izzivov socialne zaščite. Vendar so poleg ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje načrtovanja, kakovosti in učinkovitosti socialnih storitev ter za odpravo pomanjkanja in nezadostne kakovosti socialnih stanovanj. |
| --- | --- |

(24)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Litva sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi s primarnim in preventivnim varstvom, pomanjkljivostmi pri načrtovanju in zagotavljanju socialnih storitev ter pomanjkanjem strategije za socialna stanovanja. Visoke ravni sprejemov v bolnišnice, ki se jim je mogoče izogniti, ter stopenj umrljivosti, ki jih je mogoče zdraviti in preprečiti, kažejo na potrebo po več preventivnih ukrepih v litovskem zdravstvenem varstvu. Poleg tega pomanjkanje in neenakomerna porazdelitev zdravstvenih delavcev omejujeta dostop do primarnega zdravstvenega varstva. Poleg zdravstvenih reform in naložb iz litovskega načrta za okrevanje in odpornost je treba dodatno okrepiti primarno zdravstveno varstvo in preventivo. Pomanjkanje sodelovanja med različnimi ministrstvi in drugimi javnimi organi ter vrzeli pri ugotavljanju potreb ovirajo integrirano zagotavljanje socialnih storitev. Službe prav tako nezadostno obravnavajo potrebe brezposelnih. V letu 2019 (19) so odhodki Litve za socialna stanovanja, tj. 10,31 EUR na prebivalca, precej pod povprečjem Unije, ki znaša 101,58 EUR (oboje v stalnih cenah iz leta 2010), kar povzroča stalno pomanjkanje in dolge čakalne dobe. Izboljšati je treba tudi kakovost zagotovljenih socialnih stanovanj. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje pomembne ukrepe, kot sta reforma sheme minimalnega dohodka in sistema davčnih olajšav ter povečanje upravičenosti do socialnega zavarovanja za primer brezposelnosti. Pričakuje se, da bodo ti ukrepi, ko bodo izvedeni, prispevali k reševanju nekaterih ključnih izzivov socialne zaščite. Vendar so poleg ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje načrtovanja, kakovosti in učinkovitosti socialnih storitev ter za odpravo pomanjkanja in nezadostne kakovosti socialnih stanovanj.

| (25) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(25)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (26) | Litva je pri oskrbi z energijo močno odvisna od uvoza, saj uvaža približno dve tretjini svojih bruto potreb po električni energiji ter večino nafte in plina. Nafta in plin predstavljata tri četrtine mešanice energijskih virov države. Do ruskega napada na Ukrajino sta se nafta in plin uvažala predvsem iz Rusije. Litva je leta 2020 iz Rusije uvozila 42 % svojega zemeljskega plina (večinoma v skladu s povprečjem Unije 44 %) in 73 % svoje surove nafte (nad povprečjem Unije, ki znaša 26 %) (20). Povpraševanje po energiji je posledica velikega voznega parka, pri čemer javni prevoz in železnice ostajajo premalo izkoriščeni, velikega števila energijsko neučinkovitih stavb in energijsko zelo intenzivnih panog, ki predstavljajo 67 % skupne porabe plina. Dodatna prizadevanja za zmanjšanje energijske intenzivnosti v teh sektorjih s spodbujanjem industrijske preobrazbe, vključno z inovativnimi proizvodnimi postopki, in nadaljnjim spodbujanjem uporabe obnovljivih virov energije bi zmanjšala odvisnost Litve od celotnega uvoza energije. Litva je znatno izboljšala svojo energetsko varnost z razvojem električnih in plinskih povezav s sosednjimi državami članicami in terminalom za utekočinjeni zemeljski plin v Klaipėdi. Na splošno si mora Litva še naprej prizadevati za nadaljnjo krepitev regionalnega sodelovanja s sosednjimi državami, da bi uskladila nadaljnji uvoz plina in učinkovito uporabo regionalne infrastrukture. V tem okviru bosta povezovalni plinovod s Poljsko (GIPL), ki obratuje od 1. maja 2022, in okrepitev drugih povezovalnih plinovodov s sosednjimi državami članicami pripomogla k zagotavljanju oskrbe z energijo v regiji. Dokončanje tekoče sinhronizacije s celinskim električnim omrežjem Unije, zagotavljanje zadostne zmogljivosti za medsebojne povezave s sosednjimi državami članicami in izvajanje skupnih projektov na področju obnovljivih virov energije bi moralo kljub temu ostati prednostna naloga politike. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Da bi se Litva uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje ciljev glede energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(26)

Litva je pri oskrbi z energijo močno odvisna od uvoza, saj uvaža približno dve tretjini svojih bruto potreb po električni energiji ter večino nafte in plina. Nafta in plin predstavljata tri četrtine mešanice energijskih virov države. Do ruskega napada na Ukrajino sta se nafta in plin uvažala predvsem iz Rusije. Litva je leta 2020 iz Rusije uvozila 42 % svojega zemeljskega plina (večinoma v skladu s povprečjem Unije 44 %) in 73 % svoje surove nafte (nad povprečjem Unije, ki znaša 26 %) (20). Povpraševanje po energiji je posledica velikega voznega parka, pri čemer javni prevoz in železnice ostajajo premalo izkoriščeni, velikega števila energijsko neučinkovitih stavb in energijsko zelo intenzivnih panog, ki predstavljajo 67 % skupne porabe plina. Dodatna prizadevanja za zmanjšanje energijske intenzivnosti v teh sektorjih s spodbujanjem industrijske preobrazbe, vključno z inovativnimi proizvodnimi postopki, in nadaljnjim spodbujanjem uporabe obnovljivih virov energije bi zmanjšala odvisnost Litve od celotnega uvoza energije. Litva je znatno izboljšala svojo energetsko varnost z razvojem električnih in plinskih povezav s sosednjimi državami članicami in terminalom za utekočinjeni zemeljski plin v Klaipėdi. Na splošno si mora Litva še naprej prizadevati za nadaljnjo krepitev regionalnega sodelovanja s sosednjimi državami, da bi uskladila nadaljnji uvoz plina in učinkovito uporabo regionalne infrastrukture. V tem okviru bosta povezovalni plinovod s Poljsko (GIPL), ki obratuje od 1. maja 2022, in okrepitev drugih povezovalnih plinovodov s sosednjimi državami članicami pripomogla k zagotavljanju oskrbe z energijo v regiji. Dokončanje tekoče sinhronizacije s celinskim električnim omrežjem Unije, zagotavljanje zadostne zmogljivosti za medsebojne povezave s sosednjimi državami članicami in izvajanje skupnih projektov na področju obnovljivih virov energije bi moralo kljub temu ostati prednostna naloga politike. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Da bi se Litva uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje ciljev glede energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (27) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Litva v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Litva uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(27)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Litva v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Litva uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (28) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(28)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (29) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Litvo je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2 – |
| --- | --- |

(29)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Litvo je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2 –

PRIPOROČA, da Litva v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; spodbuja sodelovanje pri javnem naročanju na ravni centralne vlade in občin;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 20. julija 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

okrepi primarno in preventivno zdravstveno varstvo; zmanjša razdrobljenost pri načrtovanju in izvajanju socialnih storitev ter izboljša njihovo personalizacijo in vključevanje v druge storitve: izboljša dostop do socialnih stanovanj in njihovo kakovost;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospeševanjem uvajanja obnovljivih virov energije, povečanjem energijske učinkovitosti in razogljičenjem industrije, prometa in stavb ter zagotovi zadostno zmogljivost energetskih povezav.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 68).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10477/2021; ST 10477/2021 ADD 1.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Litve za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 95).

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

15

(16)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/SPR_EXP_FHO__custom_2036156/default/table?lang=en

19

(20)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Litvo skupni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov.

20

(21)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

21

(22)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

22

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/128 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/128

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2022

(2022/C 334/16)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Luksemburg ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Luksemburg ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Luksemburg je 30. aprila 2021 Komisiji predložil nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Luksemburg (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Luksemburg zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Luksemburg je 30. aprila 2021 Komisiji predložil nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Luksemburg (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Luksemburg zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Luksemburg je 29. aprila 2022 predložil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Luksemburga o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Luksemburg je 29. aprila 2022 predložil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Luksemburga o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Luksemburg za leto 2022. V njem je ocenila napredek Luksemburga pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanj, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Luksemburgu glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Luksemburga pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Luksemburg za leto 2022. V njem je ocenila napredek Luksemburga pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanj, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Luksemburgu glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Luksemburga pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Luksemburgu priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Luksemburgu priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država Luksemburga izboljšal s primanjkljaja v višini 3,4 % BDP v letu 2020 na presežek v višini 0,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Luksemburgu je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 2,4 % BDP v letu 2020 na 0,7 % BDP. Ukrepi, ki jih je Luksemburg sprejel v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 24,8 % BDP v letu 2020 na 24,4 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(12)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Luksemburgu priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Luksemburgu priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država Luksemburga izboljšal s primanjkljaja v višini 3,4 % BDP v letu 2020 na presežek v višini 0,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Luksemburgu je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 2,4 % BDP v letu 2020 na 0,7 % BDP. Ukrepi, ki jih je Luksemburg sprejel v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 24,8 % BDP v letu 2020 na 24,4 % BDP v letu 2021.

| (13) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je za leto 2022 previden, zatem pa realističen. V programu stabilnosti za leto 2022 je napovedano, da se bo realni BDP v letu 2022 povečal za 1,4 %, v letu 2023 pa za 2,9 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje realna rast BDP v višini 2,2 % leta 2022 in 2,7 % leta 2023. Razlika v višini 0,8 odstotne točke v letu 2022 je predvsem posledica višjih pričakovanj glede naložb in pozitivnega prispevka neto izvoza k realni rasti BDP v pomladanski napovedi Komisije 2022. Vlada v programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni saldo v letu 2022 zmanjšal na primanjkljaj v višini 0,7 % BDP, v letu 2023 pa na 0,4 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica višjih odhodkov za sredstva za zaposlene, naložbe in socialne prejemke in nadomestila, na strani prihodkov pa naj bi se sedanji davki na dohodek in premoženje znižali. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 25,4 %, v letu 2023 pa na 25,8 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,1 % BDP in za leto 2023 presežek v višini 0,1 %. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 24,7 % BDP v letu 2022 in 25,1 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,6 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast Luksemburga. |
| --- | --- |

(13)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je za leto 2022 previden, zatem pa realističen. V programu stabilnosti za leto 2022 je napovedano, da se bo realni BDP v letu 2022 povečal za 1,4 %, v letu 2023 pa za 2,9 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje realna rast BDP v višini 2,2 % leta 2022 in 2,7 % leta 2023. Razlika v višini 0,8 odstotne točke v letu 2022 je predvsem posledica višjih pričakovanj glede naložb in pozitivnega prispevka neto izvoza k realni rasti BDP v pomladanski napovedi Komisije 2022. Vlada v programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni saldo v letu 2022 zmanjšal na primanjkljaj v višini 0,7 % BDP, v letu 2023 pa na 0,4 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica višjih odhodkov za sredstva za zaposlene, naložbe in socialne prejemke in nadomestila, na strani prihodkov pa naj bi se sedanji davki na dohodek in premoženje znižali. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 25,4 %, v letu 2023 pa na 25,8 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,1 % BDP in za leto 2023 presežek v višini 0,1 %. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 24,7 % BDP v letu 2022 in 25,1 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,6 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast Luksemburga.

| (14) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 0,7 % BDP v letu 2021 na 0,1 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,8 % BDP v letu 2022 in 0,2 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem zmanjšanje obračunanega davka na energijo, socialne transferje gospodinjstvom z nizkimi dohodki, znižanje posrednih davkov na porabo energije in subvencije na proizvodnjo. Obenem je bil s socialnimi partnerji dosežen dogovor, da se pričakovani sprožilec mehanizma za usklajevanje z inflacijo odloži s poletja 2022 na april 2023, vse naslednje tranše pa ne prej kot na april 2024. Večinoma so bili ti ukrepi napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošno znižanje trošarin za gorivo v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % v letu 2023 (13). |
| --- | --- |

(14)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 0,7 % BDP v letu 2021 na 0,1 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,8 % BDP v letu 2022 in 0,2 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem zmanjšanje obračunanega davka na energijo, socialne transferje gospodinjstvom z nizkimi dohodki, znižanje posrednih davkov na porabo energije in subvencije na proizvodnjo. Obenem je bil s socialnimi partnerji dosežen dogovor, da se pričakovani sprožilec mehanizma za usklajevanje z inflacijo odloži s poletja 2022 na april 2023, vse naslednje tranše pa ne prej kot na april 2024. Večinoma so bili ti ukrepi napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošno znižanje trošarin za gorivo v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % v letu 2023 (13).

| (15) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Luksemburgu priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako mu je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(15)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Luksemburgu priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako mu je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (16) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Luksemburga za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,3 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Luksemburg namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2021 ostal stabilen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (15). Zato namerava Luksemburg ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,2 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,5 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispevali tudi višja sredstva za zaposlene in socialni transferji (0,3 % BDP). |
| --- | --- |

(16)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Luksemburga za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,3 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Luksemburg namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2021 ostal stabilen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (15). Zato namerava Luksemburg ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,2 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,5 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispevali tudi višja sredstva za zaposlene in socialni transferji (0,3 % BDP).

| (17) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 0,5 % BDP (16). Luksemburg naj bi v letu 2023 še naprej uporabljal nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 BDP (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,3 % BDP). |
| --- | --- |

(17)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 0,5 % BDP (16). Luksemburg naj bi v letu 2023 še naprej uporabljal nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 BDP (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,3 % BDP).

| (18) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 0,3 % BDP v letu 2024 in na 0,2 % do leta 2025. Saldo sektorja država naj bi tako v obdobju, ki ga zajema program stabilnosti za leto 2022, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo nekoliko višje prihodke in stabilne odhodke kot odstotek BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer naj bi se v letu 2024 povečal na 26,2 % in naj bi se na tej višini stabiliziral v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 0,3 % BDP v letu 2024 in na 0,2 % do leta 2025. Saldo sektorja država naj bi tako v obdobju, ki ga zajema program stabilnosti za leto 2022, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo nekoliko višje prihodke in stabilne odhodke kot odstotek BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer naj bi se v letu 2024 povečal na 26,2 % in naj bi se na tej višini stabiliziral v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka.

| (19) | Kriza zaradi COVID-19 je imela manjši učinek na javne finance kot v drugih državah članicah, zadevni kazalniki pa naj bi se v letu 2022 izboljšali. Vendar se bo v naslednjih desetletjih povečal vpliv demografskih gibanj na javno porabo. Razlog za to je zlasti dejstvo, da naj bi se število upokojencev na delavca stalno povečevalo zaradi staranja prebivalstva in upočasnitve neto migracijskih tokov. Po scenariju nespremenjene politike se bo Luksemburg do leta 2070 soočil z enim od največjih povečanj odhodkov za pokojnine kot deležem BDP v Uniji. To bi privedlo do odhodkov za pokojnine v višini približno 18 % BDP (v primerjavi z 9 % leta 2019), ki so med najvišjimi v Uniji. Povzročilo bo znatno povečanje javnega dolga, kar bo dolgoročno ogrozilo vzdržnost javnih financ. Povišanje dejanske upokojitvene starosti bi imelo najugodnejši makroekonomski učinek, saj lahko ta dejavnik najbolj zmanjša odhodke za pokojnine. Po drugi strani pa bi gospodarsko rast podpirala tudi višja stopnja delovne aktivnosti starejših delavcev. Načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema niti negativnih učinkov shem predčasnega upokojevanja in finančnih spodbud za zgodnji izstop s trga dela, kar pojasnjuje nizko stopnjo delovne aktivnosti starejših delavcev. Zgodnji začetek reform, katerih cilj je omejiti sheme predčasnega upokojevanja in prepričati starejše delavce, da ostanejo dlje delovno aktivni, bi omogočil njihovo postopno izvajanje, s čimer bi se povečala medgeneracijska pravičnost. |
| --- | --- |

(19)

Kriza zaradi COVID-19 je imela manjši učinek na javne finance kot v drugih državah članicah, zadevni kazalniki pa naj bi se v letu 2022 izboljšali. Vendar se bo v naslednjih desetletjih povečal vpliv demografskih gibanj na javno porabo. Razlog za to je zlasti dejstvo, da naj bi se število upokojencev na delavca stalno povečevalo zaradi staranja prebivalstva in upočasnitve neto migracijskih tokov. Po scenariju nespremenjene politike se bo Luksemburg do leta 2070 soočil z enim od največjih povečanj odhodkov za pokojnine kot deležem BDP v Uniji. To bi privedlo do odhodkov za pokojnine v višini približno 18 % BDP (v primerjavi z 9 % leta 2019), ki so med najvišjimi v Uniji. Povzročilo bo znatno povečanje javnega dolga, kar bo dolgoročno ogrozilo vzdržnost javnih financ. Povišanje dejanske upokojitvene starosti bi imelo najugodnejši makroekonomski učinek, saj lahko ta dejavnik najbolj zmanjša odhodke za pokojnine. Po drugi strani pa bi gospodarsko rast podpirala tudi višja stopnja delovne aktivnosti starejših delavcev. Načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema niti negativnih učinkov shem predčasnega upokojevanja in finančnih spodbud za zgodnji izstop s trga dela, kar pojasnjuje nizko stopnjo delovne aktivnosti starejših delavcev. Zgodnji začetek reform, katerih cilj je omejiti sheme predčasnega upokojevanja in prepričati starejše delavce, da ostanejo dlje delovno aktivni, bi omogočil njihovo postopno izvajanje, s čimer bi se povečala medgeneracijska pravičnost.

| (20) | Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju v Uniji je bistvenega pomena za: (ii) zagotavljanje pravične obravnave davkoplačevalcev; in (iii) zaščito javnih financ. Luksemburg je majhno, odprto gospodarstvo z velikim integriranim finančnim sektorjem, kar v veliki meri pojasnjuje velike finančne tokove. Vendar ti veliki finančni tokovi odražajo tudi, da je v državi prisotnih veliko podjetij pod tujim nadzorom, ki se ukvarjajo s financiranjem znotraj skupine in z zakladniškimi dejavnostmi. Posebno skrb vzbuja odsotnost pri viru odtegnjenega davka ali enakovrednih ukrepov za plačila obresti in licenčnin v jurisdikcije z nizko ali ničelno davčno stopnjo, ki niso vključene na seznam Unije z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (18). Za plačila obresti in licenčnin podjetij s sedežem v Luksemburgu v jurisdikcije zunaj EU bi lahko veljala nizka obdavčitev ali neobdavčitev, če ta plačila niso obdavčena ali so obdavčena po nizki stopnji v jurisdikciji prejemnici. Luksemburg je sprejel nekaj ukrepov za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju. Vendar so bili ukrepi doslej omejeni in nezadostni za reševanje vprašanja v zvezi s plačili v tujino v davčnem sistemu, ki bi ga multinacionalne družbe lahko uporabile za agresivno davčno načrtovanje. |
| --- | --- |

(20)

Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju v Uniji je bistvenega pomena za: (ii) zagotavljanje pravične obravnave davkoplačevalcev; in (iii) zaščito javnih financ. Luksemburg je majhno, odprto gospodarstvo z velikim integriranim finančnim sektorjem, kar v veliki meri pojasnjuje velike finančne tokove. Vendar ti veliki finančni tokovi odražajo tudi, da je v državi prisotnih veliko podjetij pod tujim nadzorom, ki se ukvarjajo s financiranjem znotraj skupine in z zakladniškimi dejavnostmi. Posebno skrb vzbuja odsotnost pri viru odtegnjenega davka ali enakovrednih ukrepov za plačila obresti in licenčnin v jurisdikcije z nizko ali ničelno davčno stopnjo, ki niso vključene na seznam Unije z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (18). Za plačila obresti in licenčnin podjetij s sedežem v Luksemburgu v jurisdikcije zunaj EU bi lahko veljala nizka obdavčitev ali neobdavčitev, če ta plačila niso obdavčena ali so obdavčena po nizki stopnji v jurisdikciji prejemnici. Luksemburg je sprejel nekaj ukrepov za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju. Vendar so bili ukrepi doslej omejeni in nezadostni za reševanje vprašanja v zvezi s plačili v tujino v davčnem sistemu, ki bi ga multinacionalne družbe lahko uporabile za agresivno davčno načrtovanje.

| (21) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Luksemburg, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Ti izzivi se nanašajo zlasti na odpornost zdravstvenega sistema, vključevanje na trg dela in naložbe v zeleni in digitalni prehod, pomanjkanje cenovno dostopnih stanovanj in institucionalno odpornost okvira za preprečevanje pranja denarja. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za povečanje javne ponudbe cenovno dostopnih stanovanj. Ta načrt vključuje tudi naložbe v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in trajnostni promet, kar prispeva k postopnemu razogljičenju gospodarstva. Digitalne javne storitve ter obsežen javni raziskovalni in inovacijski projekt na področju kvantnih komunikacijskih tehnologij bi spodbudili naložbe podjetij in srednjeročno povečali rast produktivnosti. Kar zadeva preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, načrt za okrevanje in odpornost vključuje kombinacijo ukrepov za izboljšanje preglednosti in okrepitev okvira za nadzor nad ponudniki finančnih storitev. Strategija za znanja in spretnosti ter programi usposabljanja, določeni v načrtu za okrevanje in odpornost, vključno s posebnim ciljem za starejše delavce, bi morali prispevati k izboljšanju vključevanja na trg dela. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Luksemburg, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Ti izzivi se nanašajo zlasti na odpornost zdravstvenega sistema, vključevanje na trg dela in naložbe v zeleni in digitalni prehod, pomanjkanje cenovno dostopnih stanovanj in institucionalno odpornost okvira za preprečevanje pranja denarja. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za povečanje javne ponudbe cenovno dostopnih stanovanj. Ta načrt vključuje tudi naložbe v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in trajnostni promet, kar prispeva k postopnemu razogljičenju gospodarstva. Digitalne javne storitve ter obsežen javni raziskovalni in inovacijski projekt na področju kvantnih komunikacijskih tehnologij bi spodbudili naložbe podjetij in srednjeročno povečali rast produktivnosti. Kar zadeva preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, načrt za okrevanje in odpornost vključuje kombinacijo ukrepov za izboljšanje preglednosti in okrepitev okvira za nadzor nad ponudniki finančnih storitev. Strategija za znanja in spretnosti ter programi usposabljanja, določeni v načrtu za okrevanje in odpornost, vključno s posebnim ciljem za starejše delavce, bi morali prispevati k izboljšanju vključevanja na trg dela.

| (22) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Luksemburga naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Luksemburgu, predstavljajo 61 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 32 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Luksemburgu pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njegovo odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(22)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Luksemburga naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Luksemburgu, predstavljajo 61 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 32 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Luksemburgu pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njegovo odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (23) | Luksemburg še ni predložil partnerskega sporazuma ali drugih programskih dokumentov kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (19). V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Luksemburg pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upošteval zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(23)

Luksemburg še ni predložil partnerskega sporazuma ali drugih programskih dokumentov kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (19). V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Luksemburg pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upošteval zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (24) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Luksemburg sooča s številnimi dodatnimi izzivi, zlasti v zvezi z vse večjo neenakostjo v izobraževalnem sistemu. Značilnost luksemburškega izobraževalnega sistema je, da se uporabljajo trije učni jeziki (luksemburščina, nemščina in francoščina) ter da prihaja veliko učencev iz različnih socialno-ekonomskih in jezikovnih okolij. Rezultati mednarodnih testov kažejo, da so osnovna znanja učencev slabša od povprečja Unije ter da so tesno povezana s socialno-ekonomskim in jezikovnim okoljem učencev. V raziskavi programa za mednarodno ocenjevanje učencev (PISA), ki jo je leta 2018 izvedla Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, je Luksemburg zabeležil eno največjih vrzeli v dosežkih pri branju med učenci iz priviligiranih in prikrajšanih okolij v Uniji. Neenakosti so še večje zaradi večjezičnega šolanja in načina, kako so učenci že v zgodnji fazi usmerjeni na različne poklicne poti. Izobraževalni sistem vsem učencem ne zagotavlja dovolj večjezičnih in osnovnih znanj in spretnosti, da bi zadostili potrebam trga dela v državi. Individualizirana podpora za učence bi pomagala doseči polni razvojni potencial in splošno vključevanje vseh učencev. V skladu s sklepi nacionalnega observatorija za kakovost šol iz leta 2020 je mogoče izboljšati upravljanje izobraževalnega sistema ter nadalje razviti orodja za ocenjevanje in merljive cilje, ki spodbujajo kakovost in enake možnosti formalnega in neformalnega izobraževalnega sistema. |
| --- | --- |

(24)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Luksemburg sooča s številnimi dodatnimi izzivi, zlasti v zvezi z vse večjo neenakostjo v izobraževalnem sistemu. Značilnost luksemburškega izobraževalnega sistema je, da se uporabljajo trije učni jeziki (luksemburščina, nemščina in francoščina) ter da prihaja veliko učencev iz različnih socialno-ekonomskih in jezikovnih okolij. Rezultati mednarodnih testov kažejo, da so osnovna znanja učencev slabša od povprečja Unije ter da so tesno povezana s socialno-ekonomskim in jezikovnim okoljem učencev. V raziskavi programa za mednarodno ocenjevanje učencev (PISA), ki jo je leta 2018 izvedla Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, je Luksemburg zabeležil eno največjih vrzeli v dosežkih pri branju med učenci iz priviligiranih in prikrajšanih okolij v Uniji. Neenakosti so še večje zaradi večjezičnega šolanja in načina, kako so učenci že v zgodnji fazi usmerjeni na različne poklicne poti. Izobraževalni sistem vsem učencem ne zagotavlja dovolj večjezičnih in osnovnih znanj in spretnosti, da bi zadostili potrebam trga dela v državi. Individualizirana podpora za učence bi pomagala doseči polni razvojni potencial in splošno vključevanje vseh učencev. V skladu s sklepi nacionalnega observatorija za kakovost šol iz leta 2020 je mogoče izboljšati upravljanje izobraževalnega sistema ter nadalje razviti orodja za ocenjevanje in merljive cilje, ki spodbujajo kakovost in enake možnosti formalnega in neformalnega izobraževalnega sistema.

| (25) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(25)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (26) | Za luksemburški energetski sistem je značilna velika odvisnost od uvoza in odvisnost od fosilnih goriv. Po podatkih za leto 2020 (20) je Luksemburg glede na število prebivalstva največji neto uvoznik energije v Uniji. Skoraj v celoti je odvisen od uvoza primarne energije, stopnja odvisnosti pa znaša 92,5 %. Daleč prevladujoča primarna vira energije sta nafta in plin; nafta predstavlja 68,5 % porabe energije, plin pa 17,8 %. Luksemburg ne uvaža nafte iz Rusije, povprečje Unije pa znaša 26 % uvoza surove nafte iz te države. Vendar je Rusija še vedno relativno pomemben vir uvoza plina, saj zagotavlja 27 % luksemburškega uvoza zemeljskega plina, čeprav je to pod povprečjem Unije, ki znaša 44 %. Luksemburg je svoj trg s plinom združil z belgijskim. Čeprav kratkoročno ni večjih ozkih grl, bodo v zvezi z električno energijo potrebne dodatne naložbe, ki bodo spremljale prehod na energijo iz obnovljivih virov, zlasti v smislu okrepitve in nadgradnje omrežja. Povpraševanje po industrijskem plinu se je v zadnjih letih umirilo, povpraševanje po plinu v komercialnem sektorju pa se je zmerno povečalo. Glavna rast porabe plina je bila posledica povečanja porabe v stanovanjskem sektorju. Luksemburg se mora spoprijeti z izzivom nezadostne ponudbe stanovanj, hkrati pa doseči svoje energetske in podnebne cilje. Obstaja tudi potreba po prenovi obstoječega stavbnega fonda. Sektor stanovanjskih stavb in prenove z 20,8 % skupnega potenciala za prihranek energije (v GWh) predstavlja drugi največji vir skupnega potenciala za prihranek energije do leta 2030. Luksemburg je povečal svoj delež energije iz obnovljivih virov s 5 % leta 2015 na 12 % leta 2020. Kljub temu je še vedno ena od držav članic z najnižjim deležem te vrste energije. Luksemburg potrebuje odločne ukrepe za dosego energetskih ciljev za leto 2030, tj. pridobiti 25 % energije iz obnovljivih virov in zmanjšati porabo končne energije za 40 % do 44 % v primerjavi z letom 2007. Pri tem bodo imele ključno vlogo občine. Zastoji v cestnem prometu negativno vplivajo na gospodarstvo in okoljsko trajnostnost, promet pa predstavlja znaten delež porabe nafte in 59 % vseh emisij toplogrednih plinov, v primerjavi s povprečjem Unije, ki je leta 2019 znašalo 24 %.
  Ukrepi, usmerjeni v učinkovitejši in bolj trajnosten promet, lahko tako bistveno prispevajo k zmanjšanju odvisnosti od nafte. To se odraža v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Luksemburga, katerega cilj je 40 % električnih in priključnih vozil do leta 2030. Luksemburg si je zastavil cilj, da do leta 2050 postane podnebno nevtralen. Da bi se Luksemburg uskladil s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(26)

Za luksemburški energetski sistem je značilna velika odvisnost od uvoza in odvisnost od fosilnih goriv. Po podatkih za leto 2020 (20) je Luksemburg glede na število prebivalstva največji neto uvoznik energije v Uniji. Skoraj v celoti je odvisen od uvoza primarne energije, stopnja odvisnosti pa znaša 92,5 %. Daleč prevladujoča primarna vira energije sta nafta in plin; nafta predstavlja 68,5 % porabe energije, plin pa 17,8 %. Luksemburg ne uvaža nafte iz Rusije, povprečje Unije pa znaša 26 % uvoza surove nafte iz te države. Vendar je Rusija še vedno relativno pomemben vir uvoza plina, saj zagotavlja 27 % luksemburškega uvoza zemeljskega plina, čeprav je to pod povprečjem Unije, ki znaša 44 %. Luksemburg je svoj trg s plinom združil z belgijskim. Čeprav kratkoročno ni večjih ozkih grl, bodo v zvezi z električno energijo potrebne dodatne naložbe, ki bodo spremljale prehod na energijo iz obnovljivih virov, zlasti v smislu okrepitve in nadgradnje omrežja. Povpraševanje po industrijskem plinu se je v zadnjih letih umirilo, povpraševanje po plinu v komercialnem sektorju pa se je zmerno povečalo. Glavna rast porabe plina je bila posledica povečanja porabe v stanovanjskem sektorju. Luksemburg se mora spoprijeti z izzivom nezadostne ponudbe stanovanj, hkrati pa doseči svoje energetske in podnebne cilje. Obstaja tudi potreba po prenovi obstoječega stavbnega fonda. Sektor stanovanjskih stavb in prenove z 20,8 % skupnega potenciala za prihranek energije (v GWh) predstavlja drugi največji vir skupnega potenciala za prihranek energije do leta 2030. Luksemburg je povečal svoj delež energije iz obnovljivih virov s 5 % leta 2015 na 12 % leta 2020. Kljub temu je še vedno ena od držav članic z najnižjim deležem te vrste energije. Luksemburg potrebuje odločne ukrepe za dosego energetskih ciljev za leto 2030, tj. pridobiti 25 % energije iz obnovljivih virov in zmanjšati porabo končne energije za 40 % do 44 % v primerjavi z letom 2007. Pri tem bodo imele ključno vlogo občine. Zastoji v cestnem prometu negativno vplivajo na gospodarstvo in okoljsko trajnostnost, promet pa predstavlja znaten delež porabe nafte in 59 % vseh emisij toplogrednih plinov, v primerjavi s povprečjem Unije, ki je leta 2019 znašalo 24 %.

Ukrepi, usmerjeni v učinkovitejši in bolj trajnosten promet, lahko tako bistveno prispevajo k zmanjšanju odvisnosti od nafte. To se odraža v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Luksemburga, katerega cilj je 40 % električnih in priključnih vozil do leta 2030. Luksemburg si je zastavil cilj, da do leta 2050 postane podnebno nevtralen. Da bi se Luksemburg uskladil s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (27) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Luksemburg v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Luksemburg uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(27)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Luksemburg v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Luksemburg uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (28) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(28)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (29) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Luksemburg je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 – |
| --- | --- |

(29)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Luksemburg je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 –

PRIPOROČA, da Luksemburg v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; izboljša dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema, zlasti z omejevanjem predčasnega upokojevanja in povečanjem stopnje delovne aktivnosti starejših delavcev; sprejme ukrepe za učinkovit boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, vključno z zagotavljanjem zadostne obdavčitve plačil obresti in licenčnin v jurisdikcije z ničelno in nizko davčno stopnjo;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; predloži programske dokumente kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se zaključijo pogajanja s Komisijo, in nato začne njihovo izvajanje;

3.

zmanjša vpliv neenakosti na uspešnost učencev in spodbuja enake možnosti za vse učence v izobraževalnem sistemu;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospeševanjem uvajanja obnovljivih virov energije, zmogljivosti za prenos električne energije in naložb v energijsko učinkovitost v stanovanjskem in nestanovanjskem sektorju; podpira občine pri razvoju podrobnih lokalnih načrtov za uvedbo energije iz obnovljivih virov, vključno z vetrno energijo in fotovoltaiko, ter za sisteme daljinskega ogrevanja in hlajenja; nadalje spodbuja elektrifikacijo prometa ter vlaga v omrežja in infrastrukturo javnega prevoza.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 73).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10155/2021.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 101).

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

15

(16)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

17

(18)  Sklepi Sveta z dne 24. februarja 2022 o revidiranem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (UL C 103, 3.2.2022, str. 1).

18

(19)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

19

(20)  Eurostat (2020), delež uvoza iz Rusije glede na skupni uvoz zemeljskega plina in surove nafte. Za povprečje EU-27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Za Luksemburg skupni uvoz vključuje trgovino znotraj EU.

20

(21)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

21

(22)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

22

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/136 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/136

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2022

(2022/C 334/17)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Madžarske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Madžarske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (3) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (4), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Madžarski se zagotavlja izredna podpora v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (3) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (4), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Madžarski se zagotavlja izredna podpora v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (5) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (6). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (7) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (5) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (6). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (7) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Madžarska je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in konvergenčni program za leto 2022. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(9)

Madžarska je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in konvergenčni program za leto 2022. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (10) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Madžarsko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Madžarske pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil za države, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021. V njem je bil ocenjen tudi napredek Madžarske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Madžarsko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Madžarske pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil za države, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021. V njem je bil ocenjen tudi napredek Madžarske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (11) | Madžarska je 29. aprila 2022 v roku iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila konvergenčni program za leto 2022. |
| --- | --- |

(11)

Madžarska je 29. aprila 2022 v roku iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila konvergenčni program za leto 2022.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Madžarske, saj je primanjkljaj sektorja država leta 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe, pri čemer merilo glede zmanjšanja dolga ni bilo izpolnjeno. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov menila, da bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po mnenju Komisije upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Madžarske, saj je primanjkljaj sektorja država leta 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe, pri čemer merilo glede zmanjšanja dolga ni bilo izpolnjeno. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merili glede primanjkljaja in dolga nista izpolnjeni. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov menila, da bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po mnenju Komisije upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (8) Madžarski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Priporočil ji je tudi, naj izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb, kadar gospodarske razmere to omogočajo. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Madžarske zmanjšal s 7,8 % BDP v letu 2020 na 6,8 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Madžarskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 4,0 % BDP v letu 2020 na 0,8 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Madžarska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, pa niso bili začasni oziroma jih niso spremljali izravnalni ukrepi, zajemali pa so predvsem znižanje prispevkov delodajalcev za socialno varnost, odpravo dajatve za usposabljanje, oprostitev plačila dohodnine za zaposlene, mlajše od 25 let, ponovno uvedbo 13. mesečnega izplačila pokojnine in povišanje plač zdravnikov. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 79,6 % BDP v letu 2020 na 76,8 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (8) Madžarski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Priporočil ji je tudi, naj izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb, kadar gospodarske razmere to omogočajo. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Madžarske zmanjšal s 7,8 % BDP v letu 2020 na 6,8 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Madžarskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 4,0 % BDP v letu 2020 na 0,8 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Madžarska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, pa niso bili začasni oziroma jih niso spremljali izravnalni ukrepi, zajemali pa so predvsem znižanje prispevkov delodajalcev za socialno varnost, odpravo dajatve za usposabljanje, oprostitev plačila dohodnine za zaposlene, mlajše od 25 let, ponovno uvedbo 13. mesečnega izplačila pokojnine in povišanje plač zdravnikov. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 79,6 % BDP v letu 2020 na 76,8 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 4,3 %, v letu 2023 pa za 4,1 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 3,6 % leta 2022 in 2,6 % leta 2023 predvsem zaradi predpostavke o trajnejšem makroekonomskem učinku vojne agresije Rusije proti Ukrajini. Komisija je v napovedi predvidela šibkejšo rast zasebne potrošnje, zlasti leta 2023, in manjšo rast naložb v letih 2022 in 2023. Vlada v skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj leta 2022 zmanjšal na 4,9 % BDP, leta 2023 pa na 3,5 % BDP. Zmanjšanje leta 2022 odraža predvsem nadaljevanje dinamične rasti nominalnega BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 76,1 %, v letu 2023 pa na 73,8 %. Komisija je v pomladanski napovedi 2022, ki temelji na ukrepih politike, znanih na presečni datum napovedi, predvidela, da bo javnofinančni primanjkljaj leta 2022 znašal 6,0 % BDP, leta 2023 pa 4,9 % BDP. To presega primanjkljaj, predviden v konvergenčnem programu za leto 2022, predvsem zaradi predvidenih manj ugodnih makroekonomskih obetov, zlasti za leto 2023, in višje rasti odhodkov, ki vključuje kapitalske injekcije za komunalna podjetja v višini 1,1 % BDP leta 2022 in dodatnih 0,7 % leta 2023. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 76,4 % BDP v letu 2022 in 76,1 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica večjega primarnega salda in manj ugodne dinamike nominalnega BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 3,2 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Madžarske. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 4,3 %, v letu 2023 pa za 4,1 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 3,6 % leta 2022 in 2,6 % leta 2023 predvsem zaradi predpostavke o trajnejšem makroekonomskem učinku vojne agresije Rusije proti Ukrajini. Komisija je v napovedi predvidela šibkejšo rast zasebne potrošnje, zlasti leta 2023, in manjšo rast naložb v letih 2022 in 2023. Vlada v skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj leta 2022 zmanjšal na 4,9 % BDP, leta 2023 pa na 3,5 % BDP. Zmanjšanje leta 2022 odraža predvsem nadaljevanje dinamične rasti nominalnega BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 76,1 %, v letu 2023 pa na 73,8 %. Komisija je v pomladanski napovedi 2022, ki temelji na ukrepih politike, znanih na presečni datum napovedi, predvidela, da bo javnofinančni primanjkljaj leta 2022 znašal 6,0 % BDP, leta 2023 pa 4,9 % BDP. To presega primanjkljaj, predviden v konvergenčnem programu za leto 2022, predvsem zaradi predvidenih manj ugodnih makroekonomskih obetov, zlasti za leto 2023, in višje rasti odhodkov, ki vključuje kapitalske injekcije za komunalna podjetja v višini 1,1 % BDP leta 2022 in dodatnih 0,7 % leta 2023. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 76,4 % BDP v letu 2022 in 76,1 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica večjega primarnega salda in manj ugodne dinamike nominalnega BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 3,2 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Madžarske.

| (15) | Vlada je leta 2022 postopoma odpravila ukrepe, sprejete v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 0,8 % BDP v letu 2021 na 0,0 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 1,2 % BDP v letu 2022 in 0,7 % v letu 2023 (9). Ti ukrepi zajemajo nadomestila, ki jih je vlada zagotovila komunalnim podjetjem s kapitalskimi transferji za pričakovane izgube zaradi reguliranih cen energije, začasno znižanje trošarin za goriva in nadomestila za majhne bencinske črpalke. Sporočeno je bilo, da so vsi ukrepi, razen trajnih zgornjih meja maloprodajnih cen plina in električne energije, začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov, zlasti splošne zgornje meje maloprodajnih cen energentov in znižanje trošarin, po naravi niso ciljno usmerjeni. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi glede na pomladansko napoved Komisije 2022 znašali 0,2 % BDP leta 2022 in 0,3 % BDP leta 2023 (10). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je leta 2022 postopoma odpravila ukrepe, sprejete v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 0,8 % BDP v letu 2021 na 0,0 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 1,2 % BDP v letu 2022 in 0,7 % v letu 2023 (9). Ti ukrepi zajemajo nadomestila, ki jih je vlada zagotovila komunalnim podjetjem s kapitalskimi transferji za pričakovane izgube zaradi reguliranih cen energije, začasno znižanje trošarin za goriva in nadomestila za majhne bencinske črpalke. Sporočeno je bilo, da so vsi ukrepi, razen trajnih zgornjih meja maloprodajnih cen plina in električne energije, začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov, zlasti splošne zgornje meje maloprodajnih cen energentov in znižanje trošarin, po naravi niso ciljno usmerjeni. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi glede na pomladansko napoved Komisije 2022 znašali 0,2 % BDP leta 2022 in 0,3 % BDP leta 2023 (10).

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Madžarski priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Madžarski priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022, vključno s podatki, vključenimi v konvergenčni program Madžarske za leto 2022, fiskalna naravnanost na splošno nevtralna v višini – 0,1 % BDP, medtem ko je Svet priporočil spodbujevalno fiskalno naravnanost (11). Madžarska namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se zaradi pričakovane upočasnitve črpanja sredstev EU zmanjšal za 1,0 odstotne točke BDP v primerjavi z letom 2021 (12). Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (13). Zato Madžarska namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,1 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP). K rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) prispeva tudi več diskrecijskih ukrepov, kot so ponovna uvedba 13. mesečnega izplačila pokojnine, nadomestila za uslužbence organov kazenskega pregona in vojaške častnike ter znižanje prispevkov delodajalcev za socialno varnost in dajatev za usposabljanje. |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022, vključno s podatki, vključenimi v konvergenčni program Madžarske za leto 2022, fiskalna naravnanost na splošno nevtralna v višini – 0,1 % BDP, medtem ko je Svet priporočil spodbujevalno fiskalno naravnanost (11). Madžarska namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitiven prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se zaradi pričakovane upočasnitve črpanja sredstev EU zmanjšal za 1,0 odstotne točke BDP v primerjavi z letom 2021 (12). Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (13). Zato Madžarska namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,1 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP). K rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) prispeva tudi več diskrecijskih ukrepov, kot so ponovna uvedba 13. mesečnega izplačila pokojnine, nadomestila za uslužbence organov kazenskega pregona in vojaške častnike ter znižanje prispevkov delodajalcev za socialno varnost in dajatev za usposabljanje.

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 1,9 % BDP (14). Madžarska naj bi leta 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v letu 2023 povečal za 0,3 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke (15). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,9 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,1 % BDP) ter dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 1,9 % BDP (14). Madžarska naj bi leta 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v letu 2023 povečal za 0,3 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke (15). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,9 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,1 % BDP) ter dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

| (19) | V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,5 % BDP v letu 2024 in na 1,5 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2024 padel pod 3 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 70,4 % v letu 2024 in na 66,9 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,5 % BDP v letu 2024 in na 1,5 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2024 padel pod 3 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 70,4 % v letu 2024 in na 66,9 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka.

| (20) | Vpliv staranja prebivalstva in povečanje javnega dolga med krizo zaradi COVID-19 bosta okrepila izzive v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ na Madžarskem. Po napovedih se bodo odhodki za pokojnine precej povišali, in sicer s približno 8 % BDP leta 2019 na več kot 12 % BDP leta 2070. Kazalniki vzdržnosti javnih financ nakazujejo na srednja tveganja za srednjeročno vzdržnost in visoka tveganja za dolgoročno vzdržnost. Nedavni ukrepi politike s povečanjem dolgoročnih pokojninskih obveznosti vlade krepijo izziv v zvezi z vzdržnostjo. Zaradi 13. mesečnega izplačila pokojnine, ki je bilo ponovno uvedeno v letih 2021 in 2022, se bodo odhodki za pokojnine predvidoma povišali. Po napovedih se bodo zaradi sprememb davčnega in pokojninskega sistema v zadnjem desetletju odhodki za pokojnine upokojencev z visokimi dohodki povišali, neenakosti med upokojenci pa povečale. Navedeni ukrepi vključujejo odpravo zgornje meje za pokojninsko osnovo in pokojnine ter uvedbo pavšalne dohodnine za povišanje pokojninske osnove oseb z visokimi dohodki. Minimalna pokojnina se od leta 2008 uradno ni spremenila, kar vpliva na položaj oseb z zaposlitveno zgodovino s prekinitvami in nizkimi povprečnimi zaslužki v delovni dobi. |
| --- | --- |

(20)

Vpliv staranja prebivalstva in povečanje javnega dolga med krizo zaradi COVID-19 bosta okrepila izzive v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ na Madžarskem. Po napovedih se bodo odhodki za pokojnine precej povišali, in sicer s približno 8 % BDP leta 2019 na več kot 12 % BDP leta 2070. Kazalniki vzdržnosti javnih financ nakazujejo na srednja tveganja za srednjeročno vzdržnost in visoka tveganja za dolgoročno vzdržnost. Nedavni ukrepi politike s povečanjem dolgoročnih pokojninskih obveznosti vlade krepijo izziv v zvezi z vzdržnostjo. Zaradi 13. mesečnega izplačila pokojnine, ki je bilo ponovno uvedeno v letih 2021 in 2022, se bodo odhodki za pokojnine predvidoma povišali. Po napovedih se bodo zaradi sprememb davčnega in pokojninskega sistema v zadnjem desetletju odhodki za pokojnine upokojencev z visokimi dohodki povišali, neenakosti med upokojenci pa povečale. Navedeni ukrepi vključujejo odpravo zgornje meje za pokojninsko osnovo in pokojnine ter uvedbo pavšalne dohodnine za povišanje pokojninske osnove oseb z visokimi dohodki. Minimalna pokojnina se od leta 2008 uradno ni spremenila, kar vpliva na položaj oseb z zaposlitveno zgodovino s prekinitvami in nizkimi povprečnimi zaslužki v delovni dobi.

| (21) | Madžarska je predložila programske dokumente kohezijske politike za partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (16)30. decembra 2021, program za gospodarski razvoj in inovacije plus pa 26. januarja 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Madžarska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(21)

Madžarska je predložila programske dokumente kohezijske politike za partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (16)30. decembra 2021, program za gospodarski razvoj in inovacije plus pa 26. januarja 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Madžarska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (22) | Na splošno je trg dela na Madžarskem na splošno v dobrem stanju, vendar še naprej obstajajo izzivi v zvezi z nizko stopnjo delovne aktivnosti žensk in prikrajšanih skupin. Matere z mladimi otroki so praviloma dolgo odsotne z dela, deloma zaradi pomanjkanja ustanov za varstvo otrok, mlajših od treh let. Zaradi namenskih programov se število ustanov za otroško varstvo postopoma povečuje, vendar se vrtci spopadajo s pomanjkanjem osebja. Obstajajo precejšnje možnosti za povišanje stopnje delovne aktivnosti nekaterih prikrajšanih skupin, kot so nizko usposobljene osebe, dolgotrajno brezposelni, invalidi in Romi. Te skupine bi se lahko bolje mobilizirale, če bi se jim zagotovili znanje in spretnosti ter dejavna pomoč pri iskanju zaposlitve. Pomoč pri iskanju zaposlitve je omejena in samo polovica registriranih brezposelnih prejema finančna nadomestila. Obdobje prejemanja denarnega nadomestila za brezposelnost je med najkrajšimi v Uniji. Brezposelnost je največja v manj razvitih regijah in na podeželju. |
| --- | --- |

(22)

Na splošno je trg dela na Madžarskem na splošno v dobrem stanju, vendar še naprej obstajajo izzivi v zvezi z nizko stopnjo delovne aktivnosti žensk in prikrajšanih skupin. Matere z mladimi otroki so praviloma dolgo odsotne z dela, deloma zaradi pomanjkanja ustanov za varstvo otrok, mlajših od treh let. Zaradi namenskih programov se število ustanov za otroško varstvo postopoma povečuje, vendar se vrtci spopadajo s pomanjkanjem osebja. Obstajajo precejšnje možnosti za povišanje stopnje delovne aktivnosti nekaterih prikrajšanih skupin, kot so nizko usposobljene osebe, dolgotrajno brezposelni, invalidi in Romi. Te skupine bi se lahko bolje mobilizirale, če bi se jim zagotovili znanje in spretnosti ter dejavna pomoč pri iskanju zaposlitve. Pomoč pri iskanju zaposlitve je omejena in samo polovica registriranih brezposelnih prejema finančna nadomestila. Obdobje prejemanja denarnega nadomestila za brezposelnost je med najkrajšimi v Uniji. Brezposelnost je največja v manj razvitih regijah in na podeželju.

| (23) | Tveganje revščine se je znatno zmanjšalo, vendar si številni ljudje še vedno ne morejo privoščiti osnovnih potrebščin. Stopnji materialne in socialne prikrajšanosti sta še naprej med najvišjimi v Uniji, zlasti med otroki. Revščina in socialna izključenost sta največji v specifičnih skupinah in na specifičnih območjih. Pri Romih so stopnje revščine tri- do štirikrat višje, deloma zaradi bolj omejenega dostopa do trga dela in javnih storitev. V zadnjem desetletju je socialna varovalna mreža za družine brez stabilne zaposlitve oslabila, vrzel revščine pa se je v zadnjem času tudi povečala. Za davčni sistem je značilna nesorazmerna obremenitev delavcev z nižjimi dohodki. Družine z nizkimi dohodki so poleg tega manj pogosto upravičene do davčne olajšave za dohodek na otroka. Njihovi glavni viri dohodka, kot so plača za javna dela, minimalni dohodek in družinski dodatki, se niso razvijali v skladu z življenjskimi stroški. Regulirane cene za stanovanjsko energijo se niso spremenile, zaradi česar so bila gospodinjstva deloma zaščitena pred nedavno rastjo cen primarnih proizvodov. To pa ne pomaga revnim gospodinjstvom na podeželju, ki za ogrevanje uporabljajo trdna goriva. Naraščajoče cene stanovanjskih nepremičnin pomenijo dodaten izziv za družine z nizkimi dohodki, ki se srečujejo s težavami pri dostopu do shem podpore za javna stanovanja. Poleg tega so socialna stanovanja postala redka in so pogosto v slabem stanju. |
| --- | --- |

(23)

Tveganje revščine se je znatno zmanjšalo, vendar si številni ljudje še vedno ne morejo privoščiti osnovnih potrebščin. Stopnji materialne in socialne prikrajšanosti sta še naprej med najvišjimi v Uniji, zlasti med otroki. Revščina in socialna izključenost sta največji v specifičnih skupinah in na specifičnih območjih. Pri Romih so stopnje revščine tri- do štirikrat višje, deloma zaradi bolj omejenega dostopa do trga dela in javnih storitev. V zadnjem desetletju je socialna varovalna mreža za družine brez stabilne zaposlitve oslabila, vrzel revščine pa se je v zadnjem času tudi povečala. Za davčni sistem je značilna nesorazmerna obremenitev delavcev z nižjimi dohodki. Družine z nizkimi dohodki so poleg tega manj pogosto upravičene do davčne olajšave za dohodek na otroka. Njihovi glavni viri dohodka, kot so plača za javna dela, minimalni dohodek in družinski dodatki, se niso razvijali v skladu z življenjskimi stroški. Regulirane cene za stanovanjsko energijo se niso spremenile, zaradi česar so bila gospodinjstva deloma zaščitena pred nedavno rastjo cen primarnih proizvodov. To pa ne pomaga revnim gospodinjstvom na podeželju, ki za ogrevanje uporabljajo trdna goriva. Naraščajoče cene stanovanjskih nepremičnin pomenijo dodaten izziv za družine z nizkimi dohodki, ki se srečujejo s težavami pri dostopu do shem podpore za javna stanovanja. Poleg tega so socialna stanovanja postala redka in so pogosto v slabem stanju.

| (24) | Rezultati izobraževanja na Madžarskem so pod povprečjem Unije. Osnovna znanja in spretnosti otrok do 15. leta starosti so precej pod povprečjem Unije in regionalnimi povprečji, v zadnjem desetletju pa so se še zmanjšala. V nasprotju z evropskimi trendi se zgodnje opuščanje šolanja v zadnjem desetletju ni izboljšalo, pri čemer je leta 2021 znašalo 12,0 %, kar je nad povprečjem EU, ki je 9,7 %. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja je višja v najmanj razvitih okrajih, med Romi pa je šestkrat višja kot med drugimi prebivalci. Delež oseb, starih 25–34 let, s terciarno izobrazbo se je od leta 2010 povečal, vendar je še naprej med najmanjšimi v Uniji. Udeležba v izobraževanju odraslih je malo večja od polovice povprečja Unije. Digitalnih spretnosti in znanj primanjkuje, zlasti med revnimi. V najnižjih dveh dohodkovnih kvartilih ima vsaj osnovne digitalne spretnosti in znanja samo 13 % oziroma 18 % Madžarov, ta deleža pa sta med najmanjšimi v Uniji. Prikrajšani dijaki imajo majhne možnosti za vključitev v visokošolsko izobraževanje. Neenakost na področju izobraževanja zmanjšuje možnost za socialno mobilnost. Nizka učinkovitost in pomanjkanje pravičnosti v šolskem sistemu sta verjetno povezana z nizko stopnjo avtonomije učnega načrta, pomanjkanjem socialno-ekonomske raznolikosti v šolah in nizkimi plačami učiteljev. Pomanjkanje učiteljev je čedalje večja težava. Čeprav zbirni kazalniki, kot je razmerje med učitelji in učenci, ne nakazujejo na akutna pomanjkanja, podrobnejša analiza razkriva pomanjkanja za posamezne predmete, kot so matematika, znanost in tuji jeziki. Pomanjkanje učiteljev je povezano tudi z razdrobljenostjo šolskega sistema, saj ima polovica vseh osnovnih in nižjih sekundarnih šol manj kot 150 učencev. Pomanjkanje kvalificiranih učiteljev je praviloma posebej velika težava v šolah z velikim deležem prikrajšanih učencev. Več kot polovica diplomantov programov pedagoškega izobraževanja se zaradi velike delovne obremenitve in nizkih plač učiteljev, zlasti na začetku poklicne poti, odloči za drug poklic. Poleg tega imajo ravnatelji šol zaradi centraliziranega upravljanja šol omejeno avtonomijo in orodja za izboljšanje kakovosti poučevanja. |
| --- | --- |

(24)

Rezultati izobraževanja na Madžarskem so pod povprečjem Unije. Osnovna znanja in spretnosti otrok do 15. leta starosti so precej pod povprečjem Unije in regionalnimi povprečji, v zadnjem desetletju pa so se še zmanjšala. V nasprotju z evropskimi trendi se zgodnje opuščanje šolanja v zadnjem desetletju ni izboljšalo, pri čemer je leta 2021 znašalo 12,0 %, kar je nad povprečjem EU, ki je 9,7 %. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja je višja v najmanj razvitih okrajih, med Romi pa je šestkrat višja kot med drugimi prebivalci. Delež oseb, starih 25–34 let, s terciarno izobrazbo se je od leta 2010 povečal, vendar je še naprej med najmanjšimi v Uniji. Udeležba v izobraževanju odraslih je malo večja od polovice povprečja Unije. Digitalnih spretnosti in znanj primanjkuje, zlasti med revnimi. V najnižjih dveh dohodkovnih kvartilih ima vsaj osnovne digitalne spretnosti in znanja samo 13 % oziroma 18 % Madžarov, ta deleža pa sta med najmanjšimi v Uniji. Prikrajšani dijaki imajo majhne možnosti za vključitev v visokošolsko izobraževanje. Neenakost na področju izobraževanja zmanjšuje možnost za socialno mobilnost. Nizka učinkovitost in pomanjkanje pravičnosti v šolskem sistemu sta verjetno povezana z nizko stopnjo avtonomije učnega načrta, pomanjkanjem socialno-ekonomske raznolikosti v šolah in nizkimi plačami učiteljev. Pomanjkanje učiteljev je čedalje večja težava. Čeprav zbirni kazalniki, kot je razmerje med učitelji in učenci, ne nakazujejo na akutna pomanjkanja, podrobnejša analiza razkriva pomanjkanja za posamezne predmete, kot so matematika, znanost in tuji jeziki. Pomanjkanje učiteljev je povezano tudi z razdrobljenostjo šolskega sistema, saj ima polovica vseh osnovnih in nižjih sekundarnih šol manj kot 150 učencev. Pomanjkanje kvalificiranih učiteljev je praviloma posebej velika težava v šolah z velikim deležem prikrajšanih učencev. Več kot polovica diplomantov programov pedagoškega izobraževanja se zaradi velike delovne obremenitve in nizkih plač učiteljev, zlasti na začetku poklicne poti, odloči za drug poklic. Poleg tega imajo ravnatelji šol zaradi centraliziranega upravljanja šol omejeno avtonomijo in orodja za izboljšanje kakovosti poučevanja.

| (25) | Rezultati na področju zdravja zaostajajo za rezultati v večini drugih držav članic, kar odraža nezdrav način življenja in omejeno učinkovitost zagotavljanja zdravstvenega varstva. Razširjenost kajenja, motenj zaradi uživanja alkohola in debelosti je med najvišjimi v Uniji. Madžari so v Uniji med najbolj izpostavljenimi prezgodnji smrti zaradi slabe kakovosti zraka. Število smrti, ki bi jih bilo mogoče preprečiti, je med najvišjimi v Uniji, deloma zaradi neustreznih presejalnih testov in upravljanja primarnega zdravstva. Zaradi precejšnjega pomanjkanja zdravstvenega osebja, zlasti splošnih zdravnikov in medicinskih sester, pri dostopu do kakovostne oskrbe obstajajo znatne socialno-ekonomske razlike. Mreža bolnišnic je razdrobljena in vključuje veliko število bolnišničnih postelj. Madžarski pacienti preživijo največ časa v bolnišnicah po vsej Uniji, saj se v primerjavi s povprečjem Unije na Madžarskem še vedno izvaja malo ambulantnih operacij. Nedavne reforme so spodbudile sodelovanje splošnih zdravnikov, s čimer bi se izboljšalo opravljanje storitev. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za odpravo nagradnih plačil in obravnavo pomanjkanja zdravnikov. |
| --- | --- |

(25)

Rezultati na področju zdravja zaostajajo za rezultati v večini drugih držav članic, kar odraža nezdrav način življenja in omejeno učinkovitost zagotavljanja zdravstvenega varstva. Razširjenost kajenja, motenj zaradi uživanja alkohola in debelosti je med najvišjimi v Uniji. Madžari so v Uniji med najbolj izpostavljenimi prezgodnji smrti zaradi slabe kakovosti zraka. Število smrti, ki bi jih bilo mogoče preprečiti, je med najvišjimi v Uniji, deloma zaradi neustreznih presejalnih testov in upravljanja primarnega zdravstva. Zaradi precejšnjega pomanjkanja zdravstvenega osebja, zlasti splošnih zdravnikov in medicinskih sester, pri dostopu do kakovostne oskrbe obstajajo znatne socialno-ekonomske razlike. Mreža bolnišnic je razdrobljena in vključuje veliko število bolnišničnih postelj. Madžarski pacienti preživijo največ časa v bolnišnicah po vsej Uniji, saj se v primerjavi s povprečjem Unije na Madžarskem še vedno izvaja malo ambulantnih operacij. Nedavne reforme so spodbudile sodelovanje splošnih zdravnikov, s čimer bi se izboljšalo opravljanje storitev. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za odpravo nagradnih plačil in obravnavo pomanjkanja zdravnikov.

| (26) | Pomanjkljivi neodvisni nadzorni mehanizmi ter tesne medsebojne povezave med politiko in nekaterimi podjetji spodbujajo korupcijo. Kadar se pojavijo resne obtožbe, sistematično ni odločnega ukrepanja, da bi se preiskali in preganjali primeri korupcije, v katere so vpleteni visoki uradniki ali osebe iz njihovega neposrednega kroga. Odgovornost za odločitve o zaključku preiskav je še vedno zaskrbljujoča, saj ni učinkovitih pravnih sredstev zoper odločitve tožilstva, da ne bo preganjalo domnevne kriminalne dejavnosti. Vse manjše možnosti državljanskega nadzora ob omejitvah svobode medijev, sovražno okolje za organizacije civilne družbe ter ponavljajoči se izzivi pri uporabi pravil o preglednosti in dostopu do javnih informacij dodatno slabijo protikorupcijski okvir. Vlada je decembra 2021 odložila izvajanje večine ukrepov iz protikorupcijske strategije za obdobje 2020–2022 (17). |
| --- | --- |

(26)

Pomanjkljivi neodvisni nadzorni mehanizmi ter tesne medsebojne povezave med politiko in nekaterimi podjetji spodbujajo korupcijo. Kadar se pojavijo resne obtožbe, sistematično ni odločnega ukrepanja, da bi se preiskali in preganjali primeri korupcije, v katere so vpleteni visoki uradniki ali osebe iz njihovega neposrednega kroga. Odgovornost za odločitve o zaključku preiskav je še vedno zaskrbljujoča, saj ni učinkovitih pravnih sredstev zoper odločitve tožilstva, da ne bo preganjalo domnevne kriminalne dejavnosti. Vse manjše možnosti državljanskega nadzora ob omejitvah svobode medijev, sovražno okolje za organizacije civilne družbe ter ponavljajoči se izzivi pri uporabi pravil o preglednosti in dostopu do javnih informacij dodatno slabijo protikorupcijski okvir. Vlada je decembra 2021 odložila izvajanje večine ukrepov iz protikorupcijske strategije za obdobje 2020–2022 (17).

| (27) | Neodvisnost, učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema so bistvenega pomena za privabljanje podjetij in omogočanje gospodarske rasti. Skrbi zaradi neodvisnosti sodstva še niso odpravljene. Državni sodni svet se še vedno srečuje s težavami pri iskanju protiuteži za pooblastila predsednika državnega urada za sodstvo. Pravila o izvolitvi predsednika vrhovnega sodišča ustvarjajo tveganja političnega vpliva na najvišje sodišče v državi. Zaradi nepreglednosti sistema dodeljevanja zadev stranke ne morejo preveriti, ali je bila uporabljena neupravičena diskrecijska pravica. Pojavila so se vprašanja v zvezi z vlogo ustavnega sodišča, katerega člane izbere parlament brez sodelovanja sodstva, pri nadzoru nad sodbami splošnih sodišč. |
| --- | --- |

(27)

Neodvisnost, učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema so bistvenega pomena za privabljanje podjetij in omogočanje gospodarske rasti. Skrbi zaradi neodvisnosti sodstva še niso odpravljene. Državni sodni svet se še vedno srečuje s težavami pri iskanju protiuteži za pooblastila predsednika državnega urada za sodstvo. Pravila o izvolitvi predsednika vrhovnega sodišča ustvarjajo tveganja političnega vpliva na najvišje sodišče v državi. Zaradi nepreglednosti sistema dodeljevanja zadev stranke ne morejo preveriti, ali je bila uporabljena neupravičena diskrecijska pravica. Pojavila so se vprašanja v zvezi z vlogo ustavnega sodišča, katerega člane izbere parlament brez sodelovanja sodstva, pri nadzoru nad sodbami splošnih sodišč.

| (28) | Madžarska dosega slabe rezultate med državami članicami v zvezi s socialnim dialogom, sodelovanjem deležnikov pri razvoju primarne zakonodaje, posvetovanjem s socialnimi partnerji, civilno družbo in uporabo instrumentov, ki temeljijo na dokazih. Nacionalna pravila o obveznem javnem posvetovanju o osnutkih pravnih aktov in njihovih ocenah učinka se sistematično ne upoštevajo. Število zakonov, v zvezi s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, se je v zadnjih letih precej zmanjšalo. |
| --- | --- |

(28)

Madžarska dosega slabe rezultate med državami članicami v zvezi s socialnim dialogom, sodelovanjem deležnikov pri razvoju primarne zakonodaje, posvetovanjem s socialnimi partnerji, civilno družbo in uporabo instrumentov, ki temeljijo na dokazih. Nacionalna pravila o obveznem javnem posvetovanju o osnutkih pravnih aktov in njihovih ocenah učinka se sistematično ne upoštevajo. Število zakonov, v zvezi s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, se je v zadnjih letih precej zmanjšalo.

| (29) | Uvedeni so bili ukrepi za dodatno izboljšanje davčnega sistema, vendar nekateri izzivi ostajajo. Davčna obremenitev dela se je zmanjšala, a ostaja visoka za mnogo oseb z nizkimi dohodki. Zaradi področnih davkov in velikega števila malih davkov je davčni sistem zapleten, stroški izpolnjevanja obveznosti pa so visoki, zlasti za manjša podjetja. |
| --- | --- |

(29)

Uvedeni so bili ukrepi za dodatno izboljšanje davčnega sistema, vendar nekateri izzivi ostajajo. Davčna obremenitev dela se je zmanjšala, a ostaja visoka za mnogo oseb z nizkimi dohodki. Zaradi področnih davkov in velikega števila malih davkov je davčni sistem zapleten, stroški izpolnjevanja obveznosti pa so visoki, zlasti za manjša podjetja.

| (30) | Regulativne ovire in vpletenost države na proizvodnih trgih ovirajo izbor učinkovitih podjetij in omejujejo konkurenco. Ad hoc izvzetja poslov iz nadzora konkurence ovirajo delovanje trga in zavirajo naložbe. Dodaten problem je nepredvidljivost pravnega okvira, zlasti v sektorju maloprodaje, ki se v zadnjih letih sooča s pogostimi spremembami predpisov. Predpisi in davki lahko preprečujejo rast podjetij, zlasti v maloprodajnem sektorju in sektorju komunalnih storitev. Tudi regulacija poklicev ostaja restriktivna. Počasni in dragi postopki v primeru insolventnosti lahko ovirajo prestrukturiranje podjetij v težavah. Trg javnih naročil je še vedno ranljiv za protikonkurenčne prakse. Delež naročil, oddanih v okviru postopkov, v katerih je sodeloval samo en ponudnik, ostaja med največjimi v Uniji. V odziv na predhodne ugotovitve zaporednih revizij Komisije na področju upravljanja sredstev Unije, izvedene leta 2014, 2015 in 2017, v katerih so bile ugotovljene resne sistemske pomanjkljivosti in nepravilnosti, zlasti v zvezi z uporabo okvirnih sporazumov, so organi izboljšali nadzor nad pravilnostjo javnega naročanja. V praksi se bo pokazalo, ali so bile vse predhodno ugotovljene pomanjkljivosti v celoti odpravljene. Pred kratkim so se pojavila nova tveganja z očitno izključitvijo skladov javnega interesa iz pravil o javnem naročanju. Vlada si je februarja 2021 določila ambiciozen cilj, da bo delež postopkov za oddajo javnega naročila z eno samo ponudbo zmanjšala na manj kot 15 %, vendar ni določila fiksnega časovnega načrta. |
| --- | --- |

(30)

Regulativne ovire in vpletenost države na proizvodnih trgih ovirajo izbor učinkovitih podjetij in omejujejo konkurenco. Ad hoc izvzetja poslov iz nadzora konkurence ovirajo delovanje trga in zavirajo naložbe. Dodaten problem je nepredvidljivost pravnega okvira, zlasti v sektorju maloprodaje, ki se v zadnjih letih sooča s pogostimi spremembami predpisov. Predpisi in davki lahko preprečujejo rast podjetij, zlasti v maloprodajnem sektorju in sektorju komunalnih storitev. Tudi regulacija poklicev ostaja restriktivna. Počasni in dragi postopki v primeru insolventnosti lahko ovirajo prestrukturiranje podjetij v težavah. Trg javnih naročil je še vedno ranljiv za protikonkurenčne prakse. Delež naročil, oddanih v okviru postopkov, v katerih je sodeloval samo en ponudnik, ostaja med največjimi v Uniji. V odziv na predhodne ugotovitve zaporednih revizij Komisije na področju upravljanja sredstev Unije, izvedene leta 2014, 2015 in 2017, v katerih so bile ugotovljene resne sistemske pomanjkljivosti in nepravilnosti, zlasti v zvezi z uporabo okvirnih sporazumov, so organi izboljšali nadzor nad pravilnostjo javnega naročanja. V praksi se bo pokazalo, ali so bile vse predhodno ugotovljene pomanjkljivosti v celoti odpravljene. Pred kratkim so se pojavila nova tveganja z očitno izključitvijo skladov javnega interesa iz pravil o javnem naročanju. Vlada si je februarja 2021 določila ambiciozen cilj, da bo delež postopkov za oddajo javnega naročila z eno samo ponudbo zmanjšala na manj kot 15 %, vendar ni določila fiksnega časovnega načrta.

| (31) | Prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo je še vedno v zgodnji fazi. Polovica ozemlja Madžarske je precej izpostavljena tveganjem zaradi podnebnih sprememb, vključno s sušami in poplavami. To ustvarja potrebo po trajnostnih rešitvah za prilagajanje podnebnim spremembam, predvsem s sonaravnim zadrževanjem vode, med drugim z obnavljanjem naravne hidrologije, prilagoditvijo kmetijskih praks ter pozornim spremljanjem odvzemov podzemne in površinske vode za namakanje. Kakovost zraka in vode je še naprej zaskrbljujoča. Glavni viri onesnaževanja zraka so sežiganje trdnih goriv v gospodinjstvih, kmetijstvo in emisije iz prometa. Velik del omrežja za oskrbo s pitno vodo je v slabem stanju, regulativno okolje pa ustvarja ovire za naložbe. Krožno gospodarstvo je še vedno v začetni fazi, recikliranje komunalnih odpadkov je premalo razvito, ekonomski instrumenti pa niso zadostni za reševanje okoljskih izzivov. Vlada je reorganizirala ravnanje z odpadki v več fazah. Spremembe so omejile konkurenco v sektorju, stranski učinek pa je bilo zmanjšanje učinkovitosti in znižanje stopenj recikliranja. Sektorji, ki se bodo zaradi zelenega prehoda verjetno skrčili ali preoblikovali, zagotavljajo zaposlitev za skoraj 4 % vseh delavcev, ta skupina pa bi še posebej potrebovala izpopolnjevanje in preusposabljanje. Pomanjkanje delovne sile v energetskem sektorju bi lahko oviralo prehod na podnebno nevtralnost. |
| --- | --- |

(31)

Prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo je še vedno v zgodnji fazi. Polovica ozemlja Madžarske je precej izpostavljena tveganjem zaradi podnebnih sprememb, vključno s sušami in poplavami. To ustvarja potrebo po trajnostnih rešitvah za prilagajanje podnebnim spremembam, predvsem s sonaravnim zadrževanjem vode, med drugim z obnavljanjem naravne hidrologije, prilagoditvijo kmetijskih praks ter pozornim spremljanjem odvzemov podzemne in površinske vode za namakanje. Kakovost zraka in vode je še naprej zaskrbljujoča. Glavni viri onesnaževanja zraka so sežiganje trdnih goriv v gospodinjstvih, kmetijstvo in emisije iz prometa. Velik del omrežja za oskrbo s pitno vodo je v slabem stanju, regulativno okolje pa ustvarja ovire za naložbe. Krožno gospodarstvo je še vedno v začetni fazi, recikliranje komunalnih odpadkov je premalo razvito, ekonomski instrumenti pa niso zadostni za reševanje okoljskih izzivov. Vlada je reorganizirala ravnanje z odpadki v več fazah. Spremembe so omejile konkurenco v sektorju, stranski učinek pa je bilo zmanjšanje učinkovitosti in znižanje stopenj recikliranja. Sektorji, ki se bodo zaradi zelenega prehoda verjetno skrčili ali preoblikovali, zagotavljajo zaposlitev za skoraj 4 % vseh delavcev, ta skupina pa bi še posebej potrebovala izpopolnjevanje in preusposabljanje. Pomanjkanje delovne sile v energetskem sektorju bi lahko oviralo prehod na podnebno nevtralnost.

| (32) | Za prometno infrastrukturo je značilno gosto avtocestno in elektrificirano železniško omrežje. Na Madžarskem so se močno povečale emisije iz prometnega sektorja, ki hitro postaja sektor z največ emisijami. Madžarska je ena od najbolj prometno obremenjenih držav članic z naraščajočim številom izgubljenih ur na voznika na mestnih območjih. Delež novo registriranih brezemisijskih osebnih vozil in število polnilnih mest se stalno povečujeta. Čeprav ustrezni kazalniki kažejo, da je Madžarska na vodilnem mestu med primerljivimi državami v regiji, je še vedno pod povprečjem Unije. |
| --- | --- |

(32)

Za prometno infrastrukturo je značilno gosto avtocestno in elektrificirano železniško omrežje. Na Madžarskem so se močno povečale emisije iz prometnega sektorja, ki hitro postaja sektor z največ emisijami. Madžarska je ena od najbolj prometno obremenjenih držav članic z naraščajočim številom izgubljenih ur na voznika na mestnih območjih. Delež novo registriranih brezemisijskih osebnih vozil in število polnilnih mest se stalno povečujeta. Čeprav ustrezni kazalniki kažejo, da je Madžarska na vodilnem mestu med primerljivimi državami v regiji, je še vedno pod povprečjem Unije.

| (33) | Raziskave in inovacije so ključno gonilo dolgoročne rasti in konkurenčnosti. Madžarska se uvršča med države, ki so na področju inovacij v vzponu. Poraba za raziskave in razvoj se povečuje in je leta 2020 dosegla 1,61 % BDP. Ključna ovira za inovacije je pomanjkanje visoko usposobljenih delavcev. Delež prebivalstva s terciarno izobrazbo je med najmanjšimi v Uniji. Zaradi nedavnega izvzetja mladih delavcev iz obveznosti plačevanja dohodnine in drugih strukturnih sprememb, ki ovirajo akademsko svobodo, se zmanjšuje privlačnost visokošolskega izobraževanja. Digitalne spretnosti in znanja ter uporaba digitalnih tehnologij v podjetjih in javnih storitvah ostajajo pod povprečjem Unije. |
| --- | --- |

(33)

Raziskave in inovacije so ključno gonilo dolgoročne rasti in konkurenčnosti. Madžarska se uvršča med države, ki so na področju inovacij v vzponu. Poraba za raziskave in razvoj se povečuje in je leta 2020 dosegla 1,61 % BDP. Ključna ovira za inovacije je pomanjkanje visoko usposobljenih delavcev. Delež prebivalstva s terciarno izobrazbo je med najmanjšimi v Uniji. Zaradi nedavnega izvzetja mladih delavcev iz obveznosti plačevanja dohodnine in drugih strukturnih sprememb, ki ovirajo akademsko svobodo, se zmanjšuje privlačnost visokošolskega izobraževanja. Digitalne spretnosti in znanja ter uporaba digitalnih tehnologij v podjetjih in javnih storitvah ostajajo pod povprečjem Unije.

| (34) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(34)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (35) | Energetski sektor Madžarske je močno odvisen od fosilnih goriv iz Rusije. Po podatkih (18) iz leta 2020 Madžarska uvaža skoraj ves zemeljski plin iz Rusije (95 % v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 44 %). Tudi odvisnost od Rusije za nafto je nad povprečjem Unije (61 % v primerjavi s 26 %), za premog pa je pod njim (22 % v primerjavi s 54 %). Delež zemeljskega plina v mešanici energijskih virov je večji od povprečja Unije (35 % v primerjavi s 24 %), deleža nafte in premoga pa sta manjša (30 % v primerjavi s 33 % oziroma 7 % v primerjavi z 11 %). Delež obnovljivih virov energije pri bruto porabi končne energije znaša 13,9 % in je eden najmanjših v Uniji. Madžarska se namerava bolj opreti na sončno energijo, še vedno pa premalo izkorišča potencial vetrne in geotermalne energije. Potrebne so naložbe v omrežje električne energije, na primer za pametne števce, sheme proizvajalcev-odjemalcev, energetske skupnosti in dinamično oblikovanje cen, da bi vključili več energije iz obnovljivih virov. Poleg tega bi se lahko poenostavili postopki izdaje dovoljenj za postavljanje obratov na obnovljive vire energije. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Za zmanjšanje odvisnosti so na voljo velike možnosti za izboljšanje energijske učinkovitosti v sektorju stanovanjskih stavb. Uporaba strožjih okoljskih standardov za nova stanovanja je bila preložena za 18 mesecev do junija 2022. Sedanji program prenove stanovanjskih stavb ni osredotočen na energijsko učinkovitost in v praksi izključuje najranljivejše družine. Enotno nizke regulirane cene energije ne glede na dohodke gospodinjstva ali raven porabe povečujejo neenakosti in ne ustvarjajo spodbud za varčevanje z energijo. Da bi se Madžarska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(35)

Energetski sektor Madžarske je močno odvisen od fosilnih goriv iz Rusije. Po podatkih (18) iz leta 2020 Madžarska uvaža skoraj ves zemeljski plin iz Rusije (95 % v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 44 %). Tudi odvisnost od Rusije za nafto je nad povprečjem Unije (61 % v primerjavi s 26 %), za premog pa je pod njim (22 % v primerjavi s 54 %). Delež zemeljskega plina v mešanici energijskih virov je večji od povprečja Unije (35 % v primerjavi s 24 %), deleža nafte in premoga pa sta manjša (30 % v primerjavi s 33 % oziroma 7 % v primerjavi z 11 %). Delež obnovljivih virov energije pri bruto porabi končne energije znaša 13,9 % in je eden najmanjših v Uniji. Madžarska se namerava bolj opreti na sončno energijo, še vedno pa premalo izkorišča potencial vetrne in geotermalne energije. Potrebne so naložbe v omrežje električne energije, na primer za pametne števce, sheme proizvajalcev-odjemalcev, energetske skupnosti in dinamično oblikovanje cen, da bi vključili več energije iz obnovljivih virov. Poleg tega bi se lahko poenostavili postopki izdaje dovoljenj za postavljanje obratov na obnovljive vire energije. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Za zmanjšanje odvisnosti so na voljo velike možnosti za izboljšanje energijske učinkovitosti v sektorju stanovanjskih stavb. Uporaba strožjih okoljskih standardov za nova stanovanja je bila preložena za 18 mesecev do junija 2022. Sedanji program prenove stanovanjskih stavb ni osredotočen na energijsko učinkovitost in v praksi izključuje najranljivejše družine. Enotno nizke regulirane cene energije ne glede na dohodke gospodinjstva ali raven porabe povečujejo neenakosti in ne ustvarjajo spodbud za varčevanje z energijo. Da bi se Madžarska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (36) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Madžarska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Madžarska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(36)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Madžarska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Madžarska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (37) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(37)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Madžarska v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; izboljša dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema in hkrati ohrani njegovo ustreznost, zlasti z obravnavanjem dohodkovnih neenakosti;

2.

hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

nadaljuje vključevanje najranljivejših skupin na trg dela, zlasti z izpopolnjevanjem, ter podaljša obdobje prejemanja denarnih nadomestil za brezposelnost; izboljša ustreznost socialne pomoči ter zagotovi dostop do bistvenih storitev in ustreznih stanovanj za vse; izboljša rezultate izobraževanja in poveča udeležbo prikrajšanih skupin, zlasti Romov, v kakovostnem rednem izobraževanju; izboljša dostop do kakovostnih storitev preventivnega in primarnega zdravstvenega varstva;

4.

okrepi protikorupcijski okvir, med drugim z izboljšanjem prizadevanj za pregon in dostopa do javnih informacij, ter okrepi neodvisnost sodstva; izboljša kakovost in preglednost postopka odločanja z učinkovitim socialnim dialogom, sodelovanjem z drugimi deležniki in rednimi ocenami učinka; nadaljuje s poenostavitvijo davčnega sistema; izboljša regulativno predvidljivost in konkurenco v terciarnem sektorju, zlasti v maloprodajnem sektorju in sektorju komunalnih storitev, ter pri poslih sistematično uporablja nadzor konkurence; izboljša konkurenco na področju javnih naročil;

5.

spodbuja reforme in naložbe v trajnostno gospodarjenje z vodo, ravnanje z odpadki in krožnost gospodarstva, digitalizacijo podjetij, zelene in digitalne spretnosti in znanja ter raziskave in inovacije;

6.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospešitvijo uvajanja obnovljivih virov energije, zlasti z racionalizacijo postopkov izdaje dovoljenj in nadgradnjo infrastrukture za električno energijo; diverzificira uvoz fosilnih goriv, med drugim z okrepitvijo medsebojnih povezav s sodelovanjem drugih držav; zmanjša odvisnost od fosilnih goriv v stavbnem sektorju in prometu z okrepitvijo prizadevanj v zvezi z ukrepi za energijsko učinkovitost za vse, zlasti v stanovanjskih hišah, in trajnostnim prometom, zlasti z elektrifikacijo.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

3

(4)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

4

(5)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 78).

5

(6)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

6

(7)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

7

(8)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Madžarske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 107).

8

(9)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

9

(10)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

10

(11)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

11

(12)  To so projekcije Komisije. Komisija še ni ocenila načrt za okrevanje in odpornost Madžarske.

12

(13)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,4 odstotne točke GDP, predvsem zaradi fiskalnega učinka dokapitalizacij komunalnih podjetij.

13

(14)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,6 odstotne točke GDP, predvsem zaradi postopnega odpravljanja subvencij za prenovo za družine in manjših ocenjenih dokapitalizacij komunalnih podjetij kot leta 2022.

15

(16)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

16

(17)  Komisija je 27. aprila Madžarski poslala uradno obvestilo v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433I, 22.12.2020, str. 1).

17

(18)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Madžarsko celotni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih proizvodov. Opozoriti je treba, da je Madžarska po eni strani zelo odvisna od uvoza plina iz Rusije, po drugi strani pa pomembno količino plina izvaža v sosednje države. Zato je njena odvisnost od plina za domačo potrošnjo verjetno manjša kot nakazujejo sporočeni podatki, čeprav je še vedno precejšnja.

18

(19)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

19

(20)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

20

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/146 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/146

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2022

(2022/C 334/18)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Malte ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Malte ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Malta je 13. julija 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 5. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Malto (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Malta zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Malta je 13. julija 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 5. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Malto (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Malta zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Malta je 15. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in 2. maja 2022 program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Malte o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Malta je 15. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in 2. maja 2022 program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Malte o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Malto za leto 2022. V njem je ocenila napredek Malte pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Malti glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Malte pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Malto za leto 2022. V njem je ocenila napredek Malte pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Malti glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Malte pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Malte, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Malte, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Malti priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Malti priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Malte zmanjšal z 9,5 % BDP v letu 2020 na 8,0 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Malti je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 6,3 % BDP v letu 2020 na 4,7 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Malta sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država povečal s 53,4 % BDP v letu 2020 na 57,0 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Malti priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Malti priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Malte zmanjšal z 9,5 % BDP v letu 2020 na 8,0 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Malti je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 6,3 % BDP v letu 2020 na 4,7 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Malta sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država povečal s 53,4 % BDP v letu 2020 na 57,0 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 4,4 %, v letu 2023 pa za 3,9 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 4,2 % leta 2022 in višja rast v višini 4,0 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 5,4 % BDP, v letu 2023 pa na 4,6 % BDP. Zmanjšanje v letu 2022 odraža predvsem rast gospodarske aktivnosti in neto učinek delne odprave nujnih podpornih ukrepov, medtem ko so bili v odziv na visoke cene energije uvedeni novi ukrepi. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 58,6 %, v letu 2023 pa še na 59,4 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 5,6 % BDP oziroma 4,6 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 58,5 % BDP v letu 2022 in 59,5 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 4,5 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Malte. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 4,4 %, v letu 2023 pa za 3,9 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 4,2 % leta 2022 in višja rast v višini 4,0 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 5,4 % BDP, v letu 2023 pa na 4,6 % BDP. Zmanjšanje v letu 2022 odraža predvsem rast gospodarske aktivnosti in neto učinek delne odprave nujnih podpornih ukrepov, medtem ko so bili v odziv na visoke cene energije uvedeni novi ukrepi. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 58,6 %, v letu 2023 pa še na 59,4 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 5,6 % BDP oziroma 4,6 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 58,5 % BDP v letu 2022 in 59,5 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 4,5 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Malte.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 4,7 % BDP v letu 2021 na 1,3 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 1,0 % BDP v letu 2022 in 0,6 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem zmanjšanje posrednih davkov na porabo energije in subvencije za proizvodnjo energije, da se nadomesti zvišanje cen uvožene električne energije in emisij ogljika. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti subvencije za proizvodnjo energije in znižanje trošarin za gorivo. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,1 % BDP v letu 2023 (13). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 4,7 % BDP v letu 2021 na 1,3 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 1,0 % BDP v letu 2022 in 0,6 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem zmanjšanje posrednih davkov na porabo energije in subvencije za proizvodnjo energije, da se nadomesti zvišanje cen uvožene električne energije in emisij ogljika. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti subvencije za proizvodnjo energije in znižanje trošarin za gorivo. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,1 % BDP v letu 2023 (13).

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Malti priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Malti priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Malte za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,5 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Malta namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju tako, da bo z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost financirala dodatne naložbe, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato Malta ne namerava ohraniti nacionalno financiranih naložb. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,6 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,5 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Poleg tega je vlada odobrila finančno podporo gospodinjstvom (0,3 % BDP), zvišala pokojninske prejemke, za katere se plačujejo prispevki, in pokojninske prejemke, za katere se ne plačujejo prispevki, ki presegajo prilagoditev življenjskih stroškov (0,2 % BDP), medtem ko je stopnja rasti vmesne potrošnje (brez ukrepov) ostala visoka (0,4 % BDP). |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Malte za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,5 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Malta namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju tako, da bo z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost financirala dodatne naložbe, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato Malta ne namerava ohraniti nacionalno financiranih naložb. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,6 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,5 % BDP) ter stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Poleg tega je vlada odobrila finančno podporo gospodinjstvom (0,3 % BDP), zvišala pokojninske prejemke, za katere se plačujejo prispevki, in pokojninske prejemke, za katere se ne plačujejo prispevki, ki presegajo prilagoditev življenjskih stroškov (0,2 % BDP), medtem ko je stopnja rasti vmesne potrošnje (brez ukrepov) ostala visoka (0,4 % BDP).

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 1,1 % BDP (16). Malta naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,3 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,4 % BDP), začasne finančne podpore gospodinjstvom (0,3 % BDP) ter pokojninskih prejemkov, za katere se plačujejo prispevki, in pokojninskih prejemkov, za katere se ne plačujejo prispevki, ki presegajo prilagoditev življenjskih stroškov (0,2 % BDP). Poleg tega se pričakuje, da bo vmesna potrošnja (brez ukrepov) rasla manj kot nominalni BDP (0,4 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 1,1 % BDP (16). Malta naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,3 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,4 % BDP), začasne finančne podpore gospodinjstvom (0,3 % BDP) ter pokojninskih prejemkov, za katere se plačujejo prispevki, in pokojninskih prejemkov, za katere se ne plačujejo prispevki, ki presegajo prilagoditev življenjskih stroškov (0,2 % BDP). Poleg tega se pričakuje, da bo vmesna potrošnja (brez ukrepov) rasla manj kot nominalni BDP (0,4 % BDP).

| (19) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 4,6 % BDP v letu 2023, 2,8 % v letu 2024 in na 2,4 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2024 padel pod 3 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 58,6 % v letu 2024 in na 57,2 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 4,6 % BDP v letu 2023, 2,8 % v letu 2024 in na 2,4 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2024 padel pod 3 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 58,6 % v letu 2024 in na 57,2 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka.

| (20) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Malto, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Natančneje, načrt za okrevanje in odpornost je ambiciozen ter predvideva reforme in naložbe za reševanje opredeljenih izzivov na področju zdravja, zaposlovanja, izobraževanja, znanj in spretnosti, zelenega in digitalnega prehoda, pravosodja ter boja proti korupciji in pranju denarja. Dobro upravljanje je eden od stebrov dolgoročne gospodarske vizije vlade, z načrtom za okrevanje in odpornost pa se v reševanje izzivov na tem področju usmerjajo močno prizadevanja. V načrtu za okrevanje in odpornost je pomembno tudi vlaganje v izobraževanje, pri čemer so predlagani ustrezni ukrepi za odpravo pomanjkljivosti v izobraževalnem sistemu. Velik del načrtovanih naložb se osredotoča na zeleni in digitalni prehod, s čimer se obravnavajo specifična priporočila o naložbah na teh področjih. Izzivi, ugotovljeni v zvezi z agresivnim davčnim načrtovanjem, raziskavami in inovacijami ter vzdržnostjo pokojninskega sistema, so v načrtu za okrevanje in odpornost obravnavani delno. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Malto, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Natančneje, načrt za okrevanje in odpornost je ambiciozen ter predvideva reforme in naložbe za reševanje opredeljenih izzivov na področju zdravja, zaposlovanja, izobraževanja, znanj in spretnosti, zelenega in digitalnega prehoda, pravosodja ter boja proti korupciji in pranju denarja. Dobro upravljanje je eden od stebrov dolgoročne gospodarske vizije vlade, z načrtom za okrevanje in odpornost pa se v reševanje izzivov na tem področju usmerjajo močno prizadevanja. V načrtu za okrevanje in odpornost je pomembno tudi vlaganje v izobraževanje, pri čemer so predlagani ustrezni ukrepi za odpravo pomanjkljivosti v izobraževalnem sistemu. Velik del načrtovanih naložb se osredotoča na zeleni in digitalni prehod, s čimer se obravnavajo specifična priporočila o naložbah na teh področjih. Izzivi, ugotovljeni v zvezi z agresivnim davčnim načrtovanjem, raziskavami in inovacijami ter vzdržnostjo pokojninskega sistema, so v načrtu za okrevanje in odpornost obravnavani delno.

| (21) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Malte naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Malti, predstavljajo 53,8 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 25,5 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Malti pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(21)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Malte naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Malti, predstavljajo 53,8 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 25,5 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Malti pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (22) | Malta še ni predložila partnerskega sporazuma iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali drugih programov kohezijske politike iz navedene uredbe. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Malta pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(22)

Malta še ni predložila partnerskega sporazuma iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali drugih programov kohezijske politike iz navedene uredbe. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Malta pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (23) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Malta sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi z značilnostmi davčnega sistema, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje. Za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnega sistema je še vedno ključen boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, kot je navedeno v priporočilu glede euroobmočja za leto 2022. Zaradi učinkov prelivanja med državami članicami, nastalih zaradi strategij za agresivno davčno načrtovanje, je potrebno usklajeno delovanje nacionalnih politik kot dopolnitev zakonodaji Unije. Malta je sprejela ukrepe za obravnavanje praks agresivnega davčnega načrtovanja z izvajanjem predhodno dogovorjenih mednarodnih in evropskih pobud ter z zavezo v svojem načrtu za okrevanje in odpornost, da bo izvedla neodvisno študijo o plačilih v tujino in plačilih iz tujine (tj. med rezidenti Unije in rezidenti tretjih držav), ki ji bo sledila izvedbena zakonodaja v skladu z ugotovitvami navedene študije. Kljub temu bi lahko plačila obresti, licenčnin in dividend v tujino, ki jih družbe s sedežem na Malti izvršijo v jurisdikcije z ničelno ali nizko davčno stopnjo (kar pomeni v katero koli jurisdikcijo z zakonsko stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od najnižje zakonsko določene stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji, ki je 9 %), privedla do tega, da se ta plačila v celoti izognejo davku, dokler na Malti ne bodo uvedeni pri viru odtegnjeni davek ali enakovredni zaščitni ukrepi za zagotovitev, da so taka plačila ustrezno obdavčena. Poleg tega obravnava rezidentnih družb brez davčnega domicila na Malti še naprej predstavlja tveganje v smislu dvojne neobdavčitve tako za podjetja kot tudi za posameznike. |
| --- | --- |

(23)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Malta sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi z značilnostmi davčnega sistema, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje. Za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnega sistema je še vedno ključen boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, kot je navedeno v priporočilu glede euroobmočja za leto 2022. Zaradi učinkov prelivanja med državami članicami, nastalih zaradi strategij za agresivno davčno načrtovanje, je potrebno usklajeno delovanje nacionalnih politik kot dopolnitev zakonodaji Unije. Malta je sprejela ukrepe za obravnavanje praks agresivnega davčnega načrtovanja z izvajanjem predhodno dogovorjenih mednarodnih in evropskih pobud ter z zavezo v svojem načrtu za okrevanje in odpornost, da bo izvedla neodvisno študijo o plačilih v tujino in plačilih iz tujine (tj. med rezidenti Unije in rezidenti tretjih držav), ki ji bo sledila izvedbena zakonodaja v skladu z ugotovitvami navedene študije. Kljub temu bi lahko plačila obresti, licenčnin in dividend v tujino, ki jih družbe s sedežem na Malti izvršijo v jurisdikcije z ničelno ali nizko davčno stopnjo (kar pomeni v katero koli jurisdikcijo z zakonsko stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od najnižje zakonsko določene stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji, ki je 9 %), privedla do tega, da se ta plačila v celoti izognejo davku, dokler na Malti ne bodo uvedeni pri viru odtegnjeni davek ali enakovredni zaščitni ukrepi za zagotovitev, da so taka plačila ustrezno obdavčena. Poleg tega obravnava rezidentnih družb brez davčnega domicila na Malti še naprej predstavlja tveganje v smislu dvojne neobdavčitve tako za podjetja kot tudi za posameznike.

| (24) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(24)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (25) | Malta zaostaja pri doseganju cilja za leto 2030, da se v primerjavi z ravnmi iz leta 2005 za 19 % zmanjšajo emisije toplogrednih plinov, ki niso zajete v sistemu Unije za trgovanje z emisijami (ETS), za katerega velja Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Za zavezo Malte, da do leta 2050 postane podnebno nevtralna, bodo potrebne trajne naložbe gospodinjstev, podjetij in vlad. Z večjimi podnebnimi ambicijami Unije, ki so usmerjene v cenovno dostopnejšo, varnejšo in bolj trajnostno energijo, si je treba bolj prizadevati za nadaljnje izkoriščanje sončne in vetrne energije, vključno z energijo, proizvedena v plavajočih elektrarnah, saj obnovljivi viri energije predstavljajo le 8 % mešanice energijskih virov. Malta je močno odvisna od nafte (48 %) in zemeljskega plina (44 %). Zemeljski plin je bil leta 2020 uporabljen za proizvodnjo 86 % električne energije na Malti. Čeprav Malta ne uvaža plina ali nafte iz Rusije (20), je začela čutiti posledice hitrega zvišanja cen energije. Malta namerava zagotoviti boljšo zanesljivost oskrbe z energijo z gradnjo drugega povezovalnega daljnovoda za električno energijo. Zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv bi zahtevalo tudi nadgradnjo prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije ter naložbe v skladiščenje električne energije, da bi zagotovili trdno, prožno in hitro odzivno energijo. Osredotočanje na energijsko učinkovitost stavb, zlasti stanovanjskih stavb, vključno z uvajanjem toplotnih črpalk in drugih zelenih rešitev, bi pripomoglo k zmanjšanju povpraševanja po energiji. Da bi se Malta uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. Poleg tega emisije v cestnem prometu stalno naraščajo in predstavljajo največji vir emisij toplogrednih plinov, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami. Da bi se zmanjšali prometni zastoji, bi bilo treba izboljšati javni prevoz, uvesti inteligentne prometne sisteme in naložbe v infrastrukturo za mehko mobilnost (kot so pločniki in kolesarske steze) za varno alternativo uporabi osebnih avtomobilov. |
| --- | --- |

(25)

Malta zaostaja pri doseganju cilja za leto 2030, da se v primerjavi z ravnmi iz leta 2005 za 19 % zmanjšajo emisije toplogrednih plinov, ki niso zajete v sistemu Unije za trgovanje z emisijami (ETS), za katerega velja Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Za zavezo Malte, da do leta 2050 postane podnebno nevtralna, bodo potrebne trajne naložbe gospodinjstev, podjetij in vlad. Z večjimi podnebnimi ambicijami Unije, ki so usmerjene v cenovno dostopnejšo, varnejšo in bolj trajnostno energijo, si je treba bolj prizadevati za nadaljnje izkoriščanje sončne in vetrne energije, vključno z energijo, proizvedena v plavajočih elektrarnah, saj obnovljivi viri energije predstavljajo le 8 % mešanice energijskih virov. Malta je močno odvisna od nafte (48 %) in zemeljskega plina (44 %). Zemeljski plin je bil leta 2020 uporabljen za proizvodnjo 86 % električne energije na Malti. Čeprav Malta ne uvaža plina ali nafte iz Rusije (20), je začela čutiti posledice hitrega zvišanja cen energije. Malta namerava zagotoviti boljšo zanesljivost oskrbe z energijo z gradnjo drugega povezovalnega daljnovoda za električno energijo. Zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv bi zahtevalo tudi nadgradnjo prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije ter naložbe v skladiščenje električne energije, da bi zagotovili trdno, prožno in hitro odzivno energijo. Osredotočanje na energijsko učinkovitost stavb, zlasti stanovanjskih stavb, vključno z uvajanjem toplotnih črpalk in drugih zelenih rešitev, bi pripomoglo k zmanjšanju povpraševanja po energiji. Da bi se Malta uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. Poleg tega emisije v cestnem prometu stalno naraščajo in predstavljajo največji vir emisij toplogrednih plinov, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami. Da bi se zmanjšali prometni zastoji, bi bilo treba izboljšati javni prevoz, uvesti inteligentne prometne sisteme in naložbe v infrastrukturo za mehko mobilnost (kot so pločniki in kolesarske steze) za varno alternativo uporabi osebnih avtomobilov.

| (26) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Malta v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Malta uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(26)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Malta v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Malta uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (27) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(27)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (28) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Malto je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 – |
| --- | --- |

(28)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Malto je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 –

PRIPOROČA, da Malta v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 5. oktobra 2021; predloži programske dokumente kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se zaključijo pogajanja s Komisijo, in nato začne njihovo izvajanje;

3.

sprejme ukrepe za učinkovito obravnavo značilnosti davčnega sistema, ki bi lahko posameznikom in multinacionalnim družbam olajšale agresivno davčno načrtovanje, vključno z zagotavljanjem zadostne obdavčitve plačil obresti, licenčnin in dividend v tujino, ter za spremembo pravil za družbe brez davčnega domicila na Malti;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv; pospeši uporabo obnovljivih virov energije, spodbuja in omogoča naložbe v vetrno in sončno energijo, tudi v energijo, proizvedeno v plavajočih elektrarnah, nadaljuje nadgradnjo malteških prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije ter ustvarja spodbude za shranjevanje električne energije za dobavo trdne, prožne in hitro odzivne energije; zmanjša povpraševanje po energiji z izboljšanjem energijske učinkovitosti, zlasti v stanovanjskih stavbah; zmanjša emisije iz cestnega prometa, tako da se z izboljšanjem kakovosti storitev v javnem prevozu, inteligentnimi prometnimi sistemi in naložbami v infrastrukturo mehke mobilnosti zmanjšujejo prometni zastoji.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 83).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 11941/2021; ST 11941/2021 ADD 1.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Malte za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 116).

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

15

(16)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

19

(20)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Malto skupni uvoz vključuje trgovino znotraj Unije. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov.

20

(21)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

21

(22)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

22

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/154 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/154

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z ekonomskimi politikami Nizozemske in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2022

(2022/C 334/19)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in močna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in močna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Nizozemska je 29. aprila 2022 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila program stabilnosti za leto 2022, ni pa še predložila nacionalnega reformnega programa, saj bo vključen v načrt za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(9)

Nizozemska je 29. aprila 2022 v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila program stabilnosti za leto 2022, ni pa še predložila nacionalnega reformnega programa, saj bo vključen v načrt za okrevanje in odpornost.

| (10) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Nizozemsko za leto 2022. V njem je bil ocenjen napredek Nizozemske pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter novih in nastajajočih izzivov, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Nizozemske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Nizozemsko za leto 2022. V njem je bil ocenjen napredek Nizozemske pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter novih in nastajajočih izzivov, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Nizozemske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (11) | Komisija je za Nizozemsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da na Nizozemskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane zlasti z visokim zasebnim dolgom in velikim presežkom na tekočem računu, ki imata čezmejni pomen. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je za Nizozemsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da na Nizozemskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane zlasti z visokim zasebnim dolgom in velikim presežkom na tekočem računu, ki imata čezmejni pomen.

| (12) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Nizozemski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Nizozemske zmanjšal s 3,7 % BDP v letu 2020 na 2,5 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Nizozemskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni podporni ukrepi pa so znašali 3,3 % BDP tako v letu 2020 kot tudi v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Nizozemska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 54,3 % BDP v letu 2020 na 52,1 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(12)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Nizozemski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Nizozemske zmanjšal s 3,7 % BDP v letu 2020 na 2,5 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Nizozemskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni podporni ukrepi pa so znašali 3,3 % BDP tako v letu 2020 kot tudi v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Nizozemska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 54,3 % BDP v letu 2020 na 52,1 % BDP v letu 2021.

| (13) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,6 %, v letu 2023 pa za 1,7 %. V pomladanski napovedi Komisije 2022 se pričakuje podobna realna rast BDP, in sicer za 3,3 % v letu 2022 in za 1,6 % v letu 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 ostal pri 2,5 % BDP in se v letu 2023 zmanjšal na 2,3 %. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 53,1 %, v letu 2023 pa na 52,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,7 % BDP oziroma 2,1 % BDP. To je višje od primanjkljaja, napovedanega za leto 2022 v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem ker program stabilnosti za leto 2022 le delno vključuje ukrepe, sprejete v odziv na visoke cene energije, in nekoliko nižje za leto 2023, predvsem zaradi nižje ravni bruto investicij v osnovna sredstva in drugih odhodkov, ki jih pričakuje Komisija. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 51,4 % BDP v letu 2022 in 50,9 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica drugačne napovedi za nominalni BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,5 %. |
| --- | --- |

(13)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,6 %, v letu 2023 pa za 1,7 %. V pomladanski napovedi Komisije 2022 se pričakuje podobna realna rast BDP, in sicer za 3,3 % v letu 2022 in za 1,6 % v letu 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 ostal pri 2,5 % BDP in se v letu 2023 zmanjšal na 2,3 %. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 53,1 %, v letu 2023 pa na 52,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,7 % BDP oziroma 2,1 % BDP. To je višje od primanjkljaja, napovedanega za leto 2022 v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem ker program stabilnosti za leto 2022 le delno vključuje ukrepe, sprejete v odziv na visoke cene energije, in nekoliko nižje za leto 2023, predvsem zaradi nižje ravni bruto investicij v osnovna sredstva in drugih odhodkov, ki jih pričakuje Komisija. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 51,4 % BDP v letu 2022 in 50,9 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica drugačne napovedi za nominalni BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,5 %.

| (14) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 3,4 % BDP v letu 2021 na 0,9 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2022 in bodo postopno odpravljeni v letu 2023 (11). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom in znižanja posrednih davkov na porabo energije. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Eden od teh ukrepov ni ciljno usmerjen, zlasti znižanje posrednih davkov na porabo energije. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letu 2022 in letu 2023 (12), ter za 0,1 % BDP višji stroški odhodkov za obrambo v letu 2023. |
| --- | --- |

(14)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 3,4 % BDP v letu 2021 na 0,9 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2022 in bodo postopno odpravljeni v letu 2023 (11). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom in znižanja posrednih davkov na porabo energije. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Eden od teh ukrepov ni ciljno usmerjen, zlasti znižanje posrednih davkov na porabo energije. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letu 2022 in letu 2023 (12), ter za 0,1 % BDP višji stroški odhodkov za obrambo v letu 2023.

| (15) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Nizozemski priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(15)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Nizozemski priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (16) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Nizozemske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,6 % BDP, kot je priporočil Svet (13). Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2021 ostal stabilen (14). Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke (15). Zato namerava Nizozemska ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 2,0 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,7 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov med drugim prispevali tudi dodatni podnebni ukrepi za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in spodbujanje trajnostne energije v višini 0,3 % BDP in ukrepi na področju izobraževanja (preusposabljanje in usposabljanje učiteljev) v višini 0,2 % BDP. |
| --- | --- |

(16)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Nizozemske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,6 % BDP, kot je priporočil Svet (13). Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2021 ostal stabilen (14). Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke (15). Zato namerava Nizozemska ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 2,0 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,7 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov med drugim prispevali tudi dodatni podnebni ukrepi za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in spodbujanje trajnostne energije v višini 0,3 % BDP in ukrepi na področju izobraževanja (preusposabljanje in usposabljanje učiteljev) v višini 0,2 % BDP.

| (17) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 0,5 % BDP (16). Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2022 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,0 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,7 % BDP). |
| --- | --- |

(17)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 0,5 % BDP (16). Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2022 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,0 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,7 % BDP).

| (18) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,5 % BDP v letu 2024 in se nato povečal na 2,9 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program stabilnosti za leto 2022, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo nekatere dodatne ukrepe za konsolidacijo javnih financ, ki še niso določeni. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer na 53,1 % v letu 2024 in na 54,4 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,5 % BDP v letu 2024 in se nato povečal na 2,9 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program stabilnosti za leto 2022, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo nekatere dodatne ukrepe za konsolidacijo javnih financ, ki še niso določeni. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer na 53,1 % v letu 2024 in na 54,4 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka.

| (19) | Izkrivljanja na trgu stanovanjskih nepremičnin prispevajo k hitremu naraščanju cen stanovanj in visoki zadolženosti gospodinjstev, zaradi česar so gospodinjstva občutljiva na gospodarske šoke. Rast cen stanovanj se je v letu 2021 zelo povečala, pri čemer je letna stopnja rasti znašala 15 %, na trgu stanovanjskih nepremičnin pa so vse pogostejši tudi znaki precenjenosti, kar povečuje tveganja in ranljivosti. Medtem ko se davčna olajšava za hipotekarne obresti postopoma znižuje, je znižanje le delno, davčna olajšava za hipotekarna plačila pa ostaja velikodušna. Skupaj z razmeroma visokimi omejitvami izposojanja (razmerje med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin) to še naprej prispeva k močnim davčnim spodbudam za zadolževanje gospodinjstev. Hkrati je trg zasebnih najemnih stanovanj še vedno majhen in premalo razvit. Pomanjkanje dobro delujočega srednjega segmenta na najemniškem trgu gospodinjstva bolj spodbuja k nakupu kot najemu, to pa povzroča visoko razmerje med dolgom in dohodkom ter finančno ranljivost. K izkrivljanjem na trgu stanovanjskih nepremičnin prispeva tudi togost na strani ponudbe. Razmeroma neprožna ponudba stanovanj povečuje tveganje, da bodo politike, ki naj bi povečale cenovno dostopnost stanovanj, na koncu spodbudile povpraševanje ter posledično še povišale cene stanovanj in s tem ogrozile svoj prvotni cilj. |
| --- | --- |

(19)

Izkrivljanja na trgu stanovanjskih nepremičnin prispevajo k hitremu naraščanju cen stanovanj in visoki zadolženosti gospodinjstev, zaradi česar so gospodinjstva občutljiva na gospodarske šoke. Rast cen stanovanj se je v letu 2021 zelo povečala, pri čemer je letna stopnja rasti znašala 15 %, na trgu stanovanjskih nepremičnin pa so vse pogostejši tudi znaki precenjenosti, kar povečuje tveganja in ranljivosti. Medtem ko se davčna olajšava za hipotekarne obresti postopoma znižuje, je znižanje le delno, davčna olajšava za hipotekarna plačila pa ostaja velikodušna. Skupaj z razmeroma visokimi omejitvami izposojanja (razmerje med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin) to še naprej prispeva k močnim davčnim spodbudam za zadolževanje gospodinjstev. Hkrati je trg zasebnih najemnih stanovanj še vedno majhen in premalo razvit. Pomanjkanje dobro delujočega srednjega segmenta na najemniškem trgu gospodinjstva bolj spodbuja k nakupu kot najemu, to pa povzroča visoko razmerje med dolgom in dohodkom ter finančno ranljivost. K izkrivljanjem na trgu stanovanjskih nepremičnin prispeva tudi togost na strani ponudbe. Razmeroma neprožna ponudba stanovanj povečuje tveganje, da bodo politike, ki naj bi povečale cenovno dostopnost stanovanj, na koncu spodbudile povpraševanje ter posledično še povišale cene stanovanj in s tem ogrozile svoj prvotni cilj.

| (20) | Medtem ko pokojninski sistem deluje dobro, kar zadeva ustreznost pokojnin in vzdržnost javnih financ, je poklicni pokojninski sistem (drugi steber) pomanjkljiv v smislu medgeneracijske pravičnosti, preglednosti pokojninskih pravic in prožnosti. Pokojninski prispevki drugega stebra so visoki, pri čemer bi lahko bile potrebne velike prilagoditve prispevkov, da bi se absorbirala neravnotežja v bilancah stanja pokojninskih skladov. K presežku na tekočem računu prispevajo tudi veliki obvezni prihranki. Z reformo pokojninskega sistema bi lahko pokojninski skladi postali odpornejši na šoke. Po okvirnem sporazumu o splošnih načelih pokojninske reforme iz leta 2019 so se vlada in socialni partnerji junija 2020 dogovorili o novi pogodbeni strukturi za drugi steber. Na splošno je cilj načrtovane reforme odpraviti ključne ranljivosti pokojninskega sistema. Nizozemski parlament naj bi v letu 2022 razpravljal o zakonodajnih ukrepih za izvajanje dogovorjene pokojninske reforme in jih tudi sprejel. Nato bo glavni izziv celovito izvajanje reforme, kar bo treba skrbno spremljati. |
| --- | --- |

(20)

Medtem ko pokojninski sistem deluje dobro, kar zadeva ustreznost pokojnin in vzdržnost javnih financ, je poklicni pokojninski sistem (drugi steber) pomanjkljiv v smislu medgeneracijske pravičnosti, preglednosti pokojninskih pravic in prožnosti. Pokojninski prispevki drugega stebra so visoki, pri čemer bi lahko bile potrebne velike prilagoditve prispevkov, da bi se absorbirala neravnotežja v bilancah stanja pokojninskih skladov. K presežku na tekočem računu prispevajo tudi veliki obvezni prihranki. Z reformo pokojninskega sistema bi lahko pokojninski skladi postali odpornejši na šoke. Po okvirnem sporazumu o splošnih načelih pokojninske reforme iz leta 2019 so se vlada in socialni partnerji junija 2020 dogovorili o novi pogodbeni strukturi za drugi steber. Na splošno je cilj načrtovane reforme odpraviti ključne ranljivosti pokojninskega sistema. Nizozemski parlament naj bi v letu 2022 razpravljal o zakonodajnih ukrepih za izvajanje dogovorjene pokojninske reforme in jih tudi sprejel. Nato bo glavni izziv celovito izvajanje reforme, kar bo treba skrbno spremljati.

| (21) | Nizozemska je programe kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) predložila 22. decembra 2021, 23. decembra 2021 in 22. marca 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Nizozemska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(21)

Nizozemska je programe kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) predložila 22. decembra 2021, 23. decembra 2021 in 22. marca 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Nizozemska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (22) | Delež prožnih zaposlitev ostaja visok in predstavlja pomemben delež nizozemskega trga dela. To kaže na vse večje tveganje segmentacije trga dela. Na uporabo teh vrst zaposlitve v veliki meri vplivajo institucionalni dejavniki in odločitve nacionalne politike, kot so razlike v davčni obravnavi (za samozaposlene brez zaposlenih), socialnem zavarovanju in predpisih o zaščiti delavcev. Ta različna gonila in institucionalni dejavniki ustvarjajo velike finančne spodbude/odvračilne učinke, pri čemer izkrivljanja še posebej vplivajo na ljudi na obrobju trga dela. Pandemija COVID-19 je izpostavila tudi tveganja segmentiranega trga dela, neugodne zaposlitvene in socialne razmere nekaterih skupin ter znatne izzive v smislu dostopa do ustrezne socialne zaščite za samozaposlene, ki so pogosteje premalo zavarovani za primer bolezni, invalidnosti, brezposelnosti in starosti. Poleg tega bi lahko nadaljnji ukrepi za pojasnitev kvalifikacije delovnega razmerja samozaposlenih in izvrševanje veljavnih pravil prispevali k zmanjšanju navideznih samozaposlitev. |
| --- | --- |

(22)

Delež prožnih zaposlitev ostaja visok in predstavlja pomemben delež nizozemskega trga dela. To kaže na vse večje tveganje segmentacije trga dela. Na uporabo teh vrst zaposlitve v veliki meri vplivajo institucionalni dejavniki in odločitve nacionalne politike, kot so razlike v davčni obravnavi (za samozaposlene brez zaposlenih), socialnem zavarovanju in predpisih o zaščiti delavcev. Ta različna gonila in institucionalni dejavniki ustvarjajo velike finančne spodbude/odvračilne učinke, pri čemer izkrivljanja še posebej vplivajo na ljudi na obrobju trga dela. Pandemija COVID-19 je izpostavila tudi tveganja segmentiranega trga dela, neugodne zaposlitvene in socialne razmere nekaterih skupin ter znatne izzive v smislu dostopa do ustrezne socialne zaščite za samozaposlene, ki so pogosteje premalo zavarovani za primer bolezni, invalidnosti, brezposelnosti in starosti. Poleg tega bi lahko nadaljnji ukrepi za pojasnitev kvalifikacije delovnega razmerja samozaposlenih in izvrševanje veljavnih pravil prispevali k zmanjšanju navideznih samozaposlitev.

| (23) | Pomanjkanje delovne sile se je še povečalo in je postalo bolj splošno v različnih sektorjih v skladu s splošnim gospodarskim okrevanjem in povečanjem povpraševanja po delovni sili. Napovedi za trg dela kažejo, da bo trg dela v prihodnosti še naprej tesen, zlasti v izobraževanju, zdravstvenem varstvu, tehničnih delovnih mestih in sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije. Kratkoročno je pomanjkanje zelo veliko tudi v gradbeništvu. Obstaja tveganje, da bo tesen trg dela oviral velike naložbe, ki so potrebne v okviru zelenega in digitalnega prehoda. Hkrati je delovna sila neizkoriščena ali premalo izkoriščena, zlasti glede na nižjo stopnjo delovne aktivnosti oseb z migrantskim ozadjem in visok delež zaposlitev za krajši delovni čas. Spodbujanje povečanja števila delovnih ur delavcev s krajšim delovnim časom, med katerimi je veliko žensk (s krajšim delovnim časom je v letu 2021 delalo 62,5 % zaposlenih žensk), bi lahko dodatno zmanjšalo obstoječe pomanjkanje na trgu dela ter povprečno plačilno in pokojninsko vrzel po spolu. Aktiviranje ter izpopolnjevanje ali preusposabljanje neaktivnih (torej tistih, ki niso zaposleni in ne iščejo zaposlitve), dolgotrajno brezposelnih in tistih na obrobju trga dela s ciljno usmerjenimi in prilagojenimi ukrepi bi lahko prispevalo k zmanjšanju pomanjkanja delovne sile, znanj in spretnosti, hkrati pa spodbujalo enake možnosti in dejavno vključevanje. |
| --- | --- |

(23)

Pomanjkanje delovne sile se je še povečalo in je postalo bolj splošno v različnih sektorjih v skladu s splošnim gospodarskim okrevanjem in povečanjem povpraševanja po delovni sili. Napovedi za trg dela kažejo, da bo trg dela v prihodnosti še naprej tesen, zlasti v izobraževanju, zdravstvenem varstvu, tehničnih delovnih mestih in sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije. Kratkoročno je pomanjkanje zelo veliko tudi v gradbeništvu. Obstaja tveganje, da bo tesen trg dela oviral velike naložbe, ki so potrebne v okviru zelenega in digitalnega prehoda. Hkrati je delovna sila neizkoriščena ali premalo izkoriščena, zlasti glede na nižjo stopnjo delovne aktivnosti oseb z migrantskim ozadjem in visok delež zaposlitev za krajši delovni čas. Spodbujanje povečanja števila delovnih ur delavcev s krajšim delovnim časom, med katerimi je veliko žensk (s krajšim delovnim časom je v letu 2021 delalo 62,5 % zaposlenih žensk), bi lahko dodatno zmanjšalo obstoječe pomanjkanje na trgu dela ter povprečno plačilno in pokojninsko vrzel po spolu. Aktiviranje ter izpopolnjevanje ali preusposabljanje neaktivnih (torej tistih, ki niso zaposleni in ne iščejo zaposlitve), dolgotrajno brezposelnih in tistih na obrobju trga dela s ciljno usmerjenimi in prilagojenimi ukrepi bi lahko prispevalo k zmanjšanju pomanjkanja delovne sile, znanj in spretnosti, hkrati pa spodbujalo enake možnosti in dejavno vključevanje.

| (24) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(24)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (25) | Odvisnost od fosilnih goriv je zelo velika. Po podatkih za leto 2020 (19) je odvisnost od fosilnih goriv iz Rusije enaka povprečju Unije za premog (54 %) in surovo nafto (26 %), za zemeljski plin pa je pod njim (30 % v primerjavi s 44 %). Deleža nafte (39 %) in zemeljskega plina (44 %) v mešanici energetskih virov sta nad povprečjem Unije, ki znaša 33 % oziroma 24 %, medtem ko je delež premoga (6 %) nižji glede na povprečje Unije (11 %). Odvisnost od fosilnih goriv bi se lahko na splošno zmanjšala s povečanjem naložb v obnovljive vire energije in elektrifikacijo, odpravo infrastrukturnih ozkih grl in povečanjem energijske učinkovitosti. Okrepitev prizadevanj za doseganje ciljev Unije glede energije iz obnovljivih virov do leta 2030 je ključnega pomena. Nizozemska je bila peta najmanj uspešna država članica v smislu deleža energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 2020, njen delež energije iz obnovljivih virov leta 2020 pa je med najbolj oddaljenimi od ciljev Unije glede deleža energije iz obnovljivih virov do leta 2030. Potrebne so dodatne naložbe za okrepitev uvajanja energije iz obnovljivih virov in povečanje zmogljivosti omrežja, ki je potrebna za prenos energije iz obnovljivih virov od proizvodnih obratov do mest porabe. Povečanje zmogljivosti omrežja je še posebej pomembno glede na to, da so se omejitve zmogljivosti elektroenergetskega omrežja v letu 2021 še naprej povečevale, kar je povzročilo zamude pri izvajanju projektov na področju energije iz obnovljivih virov. Upravne postopke za uvajanje zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov bi bilo mogoče dodatno poenostaviti in racionalizirati. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Poleg tega povečanje energijske učinkovitosti zagotavlja stroškovno učinkovito priložnost za nadaljnje zmanjšanje emisij ogljika in odvisnosti od fosilnih goriv, med drugim tudi tistih, ki se uvažajo iz Rusije. Zlasti obstajajo možnosti za izboljšave v zvezi s prenovo stavb, uvajanjem toplotnih črpalk in daljinskega ogrevanja v stavbnem sektorju, elektrifikacijo in zagotavljanjem čiste energije za energijsko intenzivne panoge.
  Da bi se Nizozemska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(25)

Odvisnost od fosilnih goriv je zelo velika. Po podatkih za leto 2020 (19) je odvisnost od fosilnih goriv iz Rusije enaka povprečju Unije za premog (54 %) in surovo nafto (26 %), za zemeljski plin pa je pod njim (30 % v primerjavi s 44 %). Deleža nafte (39 %) in zemeljskega plina (44 %) v mešanici energetskih virov sta nad povprečjem Unije, ki znaša 33 % oziroma 24 %, medtem ko je delež premoga (6 %) nižji glede na povprečje Unije (11 %). Odvisnost od fosilnih goriv bi se lahko na splošno zmanjšala s povečanjem naložb v obnovljive vire energije in elektrifikacijo, odpravo infrastrukturnih ozkih grl in povečanjem energijske učinkovitosti. Okrepitev prizadevanj za doseganje ciljev Unije glede energije iz obnovljivih virov do leta 2030 je ključnega pomena. Nizozemska je bila peta najmanj uspešna država članica v smislu deleža energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije v letu 2020, njen delež energije iz obnovljivih virov leta 2020 pa je med najbolj oddaljenimi od ciljev Unije glede deleža energije iz obnovljivih virov do leta 2030. Potrebne so dodatne naložbe za okrepitev uvajanja energije iz obnovljivih virov in povečanje zmogljivosti omrežja, ki je potrebna za prenos energije iz obnovljivih virov od proizvodnih obratov do mest porabe. Povečanje zmogljivosti omrežja je še posebej pomembno glede na to, da so se omejitve zmogljivosti elektroenergetskega omrežja v letu 2021 še naprej povečevale, kar je povzročilo zamude pri izvajanju projektov na področju energije iz obnovljivih virov. Upravne postopke za uvajanje zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov bi bilo mogoče dodatno poenostaviti in racionalizirati. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Poleg tega povečanje energijske učinkovitosti zagotavlja stroškovno učinkovito priložnost za nadaljnje zmanjšanje emisij ogljika in odvisnosti od fosilnih goriv, med drugim tudi tistih, ki se uvažajo iz Rusije. Zlasti obstajajo možnosti za izboljšave v zvezi s prenovo stavb, uvajanjem toplotnih črpalk in daljinskega ogrevanja v stavbnem sektorju, elektrifikacijo in zagotavljanjem čiste energije za energijsko intenzivne panoge.

Da bi se Nizozemska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (26) | Nadaljnje naložbe v prometno infrastrukturo bi lahko pomagale odpraviti ozka grla in podpreti trajnostno mobilnost. Železniška in cestna infrastruktura sta preobremenjeni. Nizozemsko železniško omrežje je najpogosteje uporabljeno omrežje v Evropi. Nizozemska uvaja evropski sistem za upravljanje železniškega prometa, da bi podprla povečanje zmogljivosti svojega železniškega omrežja. Leta 2019 so bili zastoji v cestnem prometu, čeprav so bili nekoliko pod povprečjem Unije, ocenjeni na 4 % letnega BDP Nizozemske. Glede na pomen nizozemskih prometnih vozlišč (pristanišče Rotterdam, letališče Schiphol) lahko naložbe v infrastrukturo za trajnostno mobilnost pozitivno vplivajo na enotni trg in dodatno zmanjšajo visoko odvisnost države od nafte (39 % mešanice energijskih virov v letu 2020). |
| --- | --- |

(26)

Nadaljnje naložbe v prometno infrastrukturo bi lahko pomagale odpraviti ozka grla in podpreti trajnostno mobilnost. Železniška in cestna infrastruktura sta preobremenjeni. Nizozemsko železniško omrežje je najpogosteje uporabljeno omrežje v Evropi. Nizozemska uvaja evropski sistem za upravljanje železniškega prometa, da bi podprla povečanje zmogljivosti svojega železniškega omrežja. Leta 2019 so bili zastoji v cestnem prometu, čeprav so bili nekoliko pod povprečjem Unije, ocenjeni na 4 % letnega BDP Nizozemske. Glede na pomen nizozemskih prometnih vozlišč (pristanišče Rotterdam, letališče Schiphol) lahko naložbe v infrastrukturo za trajnostno mobilnost pozitivno vplivajo na enotni trg in dodatno zmanjšajo visoko odvisnost države od nafte (39 % mešanice energijskih virov v letu 2020).

| (27) | Čezmerne usedline dušika škodujejo okolju ter zavirajo gradnjo in kmetijske dejavnosti. Presežek dušika je štirikrat večji od povprečja Unije, emisije amoniaka na hektar pa so največje v Evropi. Usedline dušika so previsoke za dosego ciljev biotske raznovrstnosti in vplivajo na kakovost vode, poleg tega pa zaradi njih Nizozemska presega pragove iz Direktive Sveta 91/676/EGS (20) (direktiva o nitratih). Nizozemska vlada mora na podlagi sodbe državnega sveta iz leta 2019 sprejeti ukrepe za zmanjšanje usedlin dušika na območjih Natura 2000. Za nadaljnje zmanjšanje usedlin dušika je potreben prehod na trajnostno kmetijstvo, za kar so potrebne znatne naložbe. Kmetijstvo je odgovorno za 45 % usedlin dušika, zlasti zaradi intenzivne živinoreje. Nizozemska je tako država članica z največjo gostoto živine v Uniji. |
| --- | --- |

(27)

Čezmerne usedline dušika škodujejo okolju ter zavirajo gradnjo in kmetijske dejavnosti. Presežek dušika je štirikrat večji od povprečja Unije, emisije amoniaka na hektar pa so največje v Evropi. Usedline dušika so previsoke za dosego ciljev biotske raznovrstnosti in vplivajo na kakovost vode, poleg tega pa zaradi njih Nizozemska presega pragove iz Direktive Sveta 91/676/EGS (20) (direktiva o nitratih). Nizozemska vlada mora na podlagi sodbe državnega sveta iz leta 2019 sprejeti ukrepe za zmanjšanje usedlin dušika na območjih Natura 2000. Za nadaljnje zmanjšanje usedlin dušika je potreben prehod na trajnostno kmetijstvo, za kar so potrebne znatne naložbe. Kmetijstvo je odgovorno za 45 % usedlin dušika, zlasti zaradi intenzivne živinoreje. Nizozemska je tako država članica z največjo gostoto živine v Uniji.

| (28) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Nizozemska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Nizozemska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(28)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Nizozemska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Nizozemska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (29) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(29)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (30) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Nizozemsko je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 3. |
| --- | --- |

(30)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Nizozemsko je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 3.

| (31) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 4. Priporočilo 1 prispeva tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne in druge politike iz priporočil 1 in 4 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z velikim presežkom na tekočem računu. Politike iz priporočila 1 prispevajo tudi k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim zasebnim dolgom – |
| --- | --- |

(31)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 4. Priporočilo 1 prispeva tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne in druge politike iz priporočil 1 in 4 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z velikim presežkom na tekočem računu. Politike iz priporočila 1 prispevajo tudi k odpravljanju neravnotežij, povezanih z visokim zasebnim dolgom –

PRIPOROČA, da Nizozemska v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; zmanjša davčne spodbude za zadolževanje gospodinjstev in izkrivljanja na trgu stanovanjskih nepremičnin, med drugim tudi s podpiranjem razvoja zasebnega najemniškega sektorja in sprejemanjem ukrepov za povečanje ponudbe stanovanj; sprejme in izvede reformo pokojninskega sistema, dogovorjeno v letih 2019 in 2020;

2.

hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

spodbuja ustrezno socialno zaščito za samozaposlene brez zaposlenih, obravnava navidezne samozaposlitve in zmanjša spodbude za uporabo prožnih pogodb ali pogodb za določen čas; obravnava pomanjkanje delovne sile, znanj in spretnosti, zlasti na področju zdravstvenega varstva, izobraževanja, digitalnih in tehničnih delovnih mest ter gradbeništva, med drugim tudi z uporabo premalo izkoriščenega potenciala delovne sile, ki izhaja iz visokega deleža zaposlitev za krajši delovni čas in nižje stopnje delovne aktivnosti oseb z migrantskim ozadjem; poveča možnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje, zlasti za tiste, ki so na obrobju trga dela, in neaktivne;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospešenim uvajanjem obnovljivih virov energije, zlasti s spodbujanjem dopolnilnih naložb v omrežno infrastrukturo in nadaljnjo racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj, izboljšanjem energijske učinkovitosti, predvsem v stavbah, ter pospeševanjem naložb v trajnostni promet in trajnostno kmetijstvo.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 88).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nizozemske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 122).

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

12

(13)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

13

(14)  To so projekcije Komisije, ki temeljijo na linearnem profilu odhodkov. Komisija še ni prejela načrta za okrevanje in odpornost Nizozemske.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,5 odstotne točke BDP. To je delno mogoče pojasniti z investicijskimi skladi, ki so na voljo občinam za izvajanje podnebne politike, in dodatnimi sredstvi za mlade.

15

(16)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP. To je delno mogoče pojasniti z investicijskimi skladi, ki so na voljo občinam za izvajanje podnebne politike, in dodatnimi sredstvi za mlade.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na skupni uvoz zemeljskega plina in surove nafte. Za povprečje EU-27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Za Nizozemsko skupni uvoz vključuje trgovino znotraj EU.

19

(20)  Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1).

20

(21)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

21

(22)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

22

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/162 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/162

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2022

(2022/C 334/20)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Avstrije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Avstrije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Avstrija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Avstrijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Avstrija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Avstrija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Avstrijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Avstrija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Avstrija je 27. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Avstrije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Avstrija je 27. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Avstrije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Avstrijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Avstrije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Avstriji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Avstrije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Avstrijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Avstrije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Avstriji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Avstrije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Avstrije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno ocenila možnost začetka takih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Avstrije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno ocenila možnost začetka takih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Avstriji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Priporočil ji je tudi, naj izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb, kadar gospodarske razmere to omogočajo. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Avstrije zmanjšal z 8,0 % BDP v letu 2020 na 5,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Avstriji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 4,8 % BDP v letu 2020 na 4,3 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Avstrija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi, vključevali pa so predvsem precejšnjo davčno olajšavo za gospodinjstva in družbe na podlagi „okoljsko-socialne davčne reforme“. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 83,3 % BDP v letu 2020 na 82,8 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Avstriji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Priporočil ji je tudi, naj izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb, kadar gospodarske razmere to omogočajo. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Avstrije zmanjšal z 8,0 % BDP v letu 2020 na 5,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Avstriji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 4,8 % BDP v letu 2020 na 4,3 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Avstrija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi, vključevali pa so predvsem precejšnjo davčno olajšavo za gospodinjstva in družbe na podlagi „okoljsko-socialne davčne reforme“. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 83,3 % BDP v letu 2020 na 82,8 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,9 %, v letu 2023 pa za 2,0 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje realna rast BDP za 3,9 % leta 2022 in za 1,9 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 3,1 % BDP, v letu 2023 pa na 1,5 % BDP. Zmanjšanje leta 2022 odraža predvsem veliko rast gospodarske aktivnosti in odpravo večine izrednih ukrepov. Brez drugih ukrepov, kot so ukrepi v zvezi z višjimi cenami energije, bi se primanjkljaj še bolj zmanjšal. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 80,0 %, v letu 2023 pa na 77,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,1 % BDP oziroma 1,5 % BDP. To je v skladu s predvidenim primanjkljajem iz programa stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 80,0 % BDP v letu 2022 in 77,5 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,2 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Avstrije. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,9 %, v letu 2023 pa za 2,0 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje realna rast BDP za 3,9 % leta 2022 in za 1,9 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 3,1 % BDP, v letu 2023 pa na 1,5 % BDP. Zmanjšanje leta 2022 odraža predvsem veliko rast gospodarske aktivnosti in odpravo večine izrednih ukrepov. Brez drugih ukrepov, kot so ukrepi v zvezi z višjimi cenami energije, bi se primanjkljaj še bolj zmanjšal. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 80,0 %, v letu 2023 pa na 77,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,1 % BDP oziroma 1,5 % BDP. To je v skladu s predvidenim primanjkljajem iz programa stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 80,0 % BDP v letu 2022 in 77,5 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,2 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Avstrije.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 4,3 % BDP v letu 2021 na 1,1 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,2 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi zajemajo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, znižanja posrednih davkov na porabo energije in začasne olajšave v zvezi z dohodnino za dnevne migrante. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi glede na pomladansko napoved Komisije 2022 znašali 0 % BDP leta 2022 in 0,4 % BDP leta 2023 (13). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 4,3 % BDP v letu 2021 na 1,1 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,2 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi zajemajo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, znižanja posrednih davkov na porabo energije in začasne olajšave v zvezi z dohodnino za dnevne migrante. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi glede na pomladansko napoved Komisije 2022 znašali 0 % BDP leta 2022 in 0,4 % BDP leta 2023 (13).

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Avstriji priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Avstriji priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Avstrije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,2 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Avstrija namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se leta 2022 povečal za 0,1 odstotne točke BDP v primerjavi z letom 2021. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato Avstrija namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,4 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,3 % BDP). |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Avstrije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,2 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Avstrija namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se leta 2022 povečal za 0,1 odstotne točke BDP v primerjavi z letom 2021. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato Avstrija namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,4 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,3 % BDP).

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,4 % BDP (16). Avstrija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2022 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,2 % BDP) in dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,4 % BDP (16). Avstrija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2022 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,2 % BDP) in dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

| (19) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 0,7 % BDP v letu 2024 in na 0,3 % do leta 2025. Zato naj bi primanjkljaj sektorja država od leta 2023 do konca programskega obdobja ostal manjši od 3 % BDP. Pri teh projekcijah se predpostavlja, da se bodo javnofinančni odhodki v tem obdobju znižali (s 50,4 % BDP leta 2023 na 49,6 % leta 2024 in 49,4 % leta 2025). V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 74,5 % v letu 2024 in na 72,1 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 0,7 % BDP v letu 2024 in na 0,3 % do leta 2025. Zato naj bi primanjkljaj sektorja država od leta 2023 do konca programskega obdobja ostal manjši od 3 % BDP. Pri teh projekcijah se predpostavlja, da se bodo javnofinančni odhodki v tem obdobju znižali (s 50,4 % BDP leta 2023 na 49,6 % leta 2024 in 49,4 % leta 2025). V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 74,5 % v letu 2024 in na 72,1 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka.

| (20) | Avstrija se srečuje s srednjimi tveganji za srednjeročno in dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so predvsem posledica proračunskih pritiskov zaradi staranja prebivalstva. Razmerje med delovno sposobnim (osebe, stare 20 do 64 let) in starejšim prebivalstvom naj bi se predvidoma v naslednjih 50 letih povečal z dveh upokojencev na približno tri upokojence na delavca. Na splošno naj bi se po scenariju tveganja Delovne skupine za problematiko staranja prebivalstva iz poročila o staranju prebivalstva za leto 2021, ki ga je izdala Komisija, javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo povečali z 1,8 % BDP v letu 2019 na 2,3 % BDP v letu 2030. Poleg demografskega razvoja bo na poviševanje stroškov dolgotrajne oskrbe predvidoma vplivala tudi večja potreba po intenzivni oskrbi zaradi bolezni, povezanih s starostjo. Napovedana je bila celovita reforma sistema dolgotrajne oskrbe, vendar še ni bila izvedena. Namenska projektna skupina je do zdaj povzela glavna spoznanja javnega posvetovanja. V svojem poročilu je navedla, da bo ena od prednostnih nalog reforme vzpostaviti usklajen nadzor nad sistemom. To vključuje jasno dodelitev odgovornosti na vseh ravneh države ter preglednost v zvezi z izvorom in uporabo sredstev. |
| --- | --- |

(20)

Avstrija se srečuje s srednjimi tveganji za srednjeročno in dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so predvsem posledica proračunskih pritiskov zaradi staranja prebivalstva. Razmerje med delovno sposobnim (osebe, stare 20 do 64 let) in starejšim prebivalstvom naj bi se predvidoma v naslednjih 50 letih povečal z dveh upokojencev na približno tri upokojence na delavca. Na splošno naj bi se po scenariju tveganja Delovne skupine za problematiko staranja prebivalstva iz poročila o staranju prebivalstva za leto 2021, ki ga je izdala Komisija, javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo povečali z 1,8 % BDP v letu 2019 na 2,3 % BDP v letu 2030. Poleg demografskega razvoja bo na poviševanje stroškov dolgotrajne oskrbe predvidoma vplivala tudi večja potreba po intenzivni oskrbi zaradi bolezni, povezanih s starostjo. Napovedana je bila celovita reforma sistema dolgotrajne oskrbe, vendar še ni bila izvedena. Namenska projektna skupina je do zdaj povzela glavna spoznanja javnega posvetovanja. V svojem poročilu je navedla, da bo ena od prednostnih nalog reforme vzpostaviti usklajen nadzor nad sistemom. To vključuje jasno dodelitev odgovornosti na vseh ravneh države ter preglednost v zvezi z izvorom in uporabo sredstev.

| (21) | Za fiskalni federalizem Avstrije je značilna znatna neskladnost med obveznostmi glede odhodkov in povečanja prihodkov na podnacionalni ravni. Podnacionalna proračunska sredstva ne temeljijo na davčni avtonomiji, temveč na zapletenem sistemu delitve davkov in medvladnih transferjev. To ovira fiskalno preglednost in politično odgovornost ter ne zagotavlja dovolj spodbud za učinkovite javnofinančne odhodke. Ker potreba po reformi ni bila odpravljena, bi jo bilo treba obravnavati pri pogajanjih za naslednji zakon o medvladnih fiskalnih odnosih, ki se bodo predvidoma začela decembra 2022. Poleg reforme nacionalnega fiskalnega okvira se lahko z boljšo uporabo pregledov porabe izboljšata uspešnost in učinkovitost javnofinančnih odhodkov, saj navedeni pregledi pomagajo pri pregledovanju dodeljenih finančnih sredstev glede na politične prednostne naloge. |
| --- | --- |

(21)

Za fiskalni federalizem Avstrije je značilna znatna neskladnost med obveznostmi glede odhodkov in povečanja prihodkov na podnacionalni ravni. Podnacionalna proračunska sredstva ne temeljijo na davčni avtonomiji, temveč na zapletenem sistemu delitve davkov in medvladnih transferjev. To ovira fiskalno preglednost in politično odgovornost ter ne zagotavlja dovolj spodbud za učinkovite javnofinančne odhodke. Ker potreba po reformi ni bila odpravljena, bi jo bilo treba obravnavati pri pogajanjih za naslednji zakon o medvladnih fiskalnih odnosih, ki se bodo predvidoma začela decembra 2022. Poleg reforme nacionalnega fiskalnega okvira se lahko z boljšo uporabo pregledov porabe izboljšata uspešnost in učinkovitost javnofinančnih odhodkov, saj navedeni pregledi pomagajo pri pregledovanju dodeljenih finančnih sredstev glede na politične prednostne naloge.

| (22) | V zvezi z davčnim sistemom Avstrije še vedno obstaja možnost za izboljšanje pravičnosti in prijaznosti do rasti. Za davčni sistem je značilna velika obremenitev dela zaradi davkov na izplačane plače in prispevkov za socialno varnost, pri čemer zadnjenavedene plačujejo zaposleni in delodajalci. To ovira ustvarjanje delovnih mest. Ob tem pa visoke mejne davčne stopnje odvračajo ljudi od dela, zlasti na spodnjem koncu porazdelitve dohodka in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Nedavno sprejeta okoljsko-socialna davčna reforma pomeni korak v pravo smer, uvedba cene CO2 za sektorje, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami (ETS), pa je pomemben projekt načrta za okrevanje in odpornost Avstrije. Ne glede na to so strukturni izzivi še vedno nerešeni. Neplačni stroški dela se lahko dodatno znižajo, da bi se spodbudila ustvarjanje delovnih mest in ponudba delovne sile, zlasti za osebe z nizkimi dohodki. Boljša uporaba do rasti prijaznejših davkov bi lahko pomagala ustvariti potrebni manevrski prostor na področju proračuna in izboljšati pravičnost davčnega sistema. |
| --- | --- |

(22)

V zvezi z davčnim sistemom Avstrije še vedno obstaja možnost za izboljšanje pravičnosti in prijaznosti do rasti. Za davčni sistem je značilna velika obremenitev dela zaradi davkov na izplačane plače in prispevkov za socialno varnost, pri čemer zadnjenavedene plačujejo zaposleni in delodajalci. To ovira ustvarjanje delovnih mest. Ob tem pa visoke mejne davčne stopnje odvračajo ljudi od dela, zlasti na spodnjem koncu porazdelitve dohodka in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Nedavno sprejeta okoljsko-socialna davčna reforma pomeni korak v pravo smer, uvedba cene CO2 za sektorje, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami (ETS), pa je pomemben projekt načrta za okrevanje in odpornost Avstrije. Ne glede na to so strukturni izzivi še vedno nerešeni. Neplačni stroški dela se lahko dodatno znižajo, da bi se spodbudila ustvarjanje delovnih mest in ponudba delovne sile, zlasti za osebe z nizkimi dohodki. Boljša uporaba do rasti prijaznejših davkov bi lahko pomagala ustvariti potrebni manevrski prostor na področju proračuna in izboljšati pravičnost davčnega sistema.

| (23) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Avstrijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Ukrepi iz načrta zlasti prispevajo k obravnavanju pomembnega dela specifičnih priporočil za države, opredeljenih v zadnjih letih v okviru evropskega semestra. Načrtovane spremembe davčnega sistema bodo sočasno prispevale k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in preusmeritvi davkov stran od delovne sile ob upoštevanju ekoloških in socialnih vidikov. Večja razpoložljivost kakovostnih ustanov za vzgojo in varstvo predšolskih otrok lahko pripomore k udeležbi žensk na trgu dela. Deloma je obravnavan tudi dolgo znani izziv v zvezi z razlikami v pokojninah med spoloma. Zeleni prehod se bo spodbujal z naložbami v (i) energijsko učinkovitost, (ii) obnovljive vire energije, (iii) razogljičenje industrije, (iv) biotsko raznovrstnost in (v) krožno gospodarstvo, ki bodo dopolnjene s povezanimi reformami, vključno s prenovo podpornega okvira za obnovljive vire energije in postopno odpravo sistemov za ogrevanje na kurilno olje. Poleg tega bo načrt prispeval k precejšnjemu povečanju digitalnih zmogljivosti podjetij. Upravno breme za podjetja se bo zmanjšalo z enotnimi digitalnimi dostopnimi točkami. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Avstrijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Ukrepi iz načrta zlasti prispevajo k obravnavanju pomembnega dela specifičnih priporočil za države, opredeljenih v zadnjih letih v okviru evropskega semestra. Načrtovane spremembe davčnega sistema bodo sočasno prispevale k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in preusmeritvi davkov stran od delovne sile ob upoštevanju ekoloških in socialnih vidikov. Večja razpoložljivost kakovostnih ustanov za vzgojo in varstvo predšolskih otrok lahko pripomore k udeležbi žensk na trgu dela. Deloma je obravnavan tudi dolgo znani izziv v zvezi z razlikami v pokojninah med spoloma. Zeleni prehod se bo spodbujal z naložbami v (i) energijsko učinkovitost, (ii) obnovljive vire energije, (iii) razogljičenje industrije, (iv) biotsko raznovrstnost in (v) krožno gospodarstvo, ki bodo dopolnjene s povezanimi reformami, vključno s prenovo podpornega okvira za obnovljive vire energije in postopno odpravo sistemov za ogrevanje na kurilno olje. Poleg tega bo načrt prispeval k precejšnjemu povečanju digitalnih zmogljivosti podjetij. Upravno breme za podjetja se bo zmanjšalo z enotnimi digitalnimi dostopnimi točkami.

| (24) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Avstrije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Avstriji, predstavljajo 58,7 % skupnih dodeljenih finančnih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 52,8 % skupnih dodeljenih finančnih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Avstriji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(24)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Avstrije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Avstriji, predstavljajo 58,7 % skupnih dodeljenih finančnih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 52,8 % skupnih dodeljenih finančnih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Avstriji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (25) | Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) za Avstrijo odobrila 2. maja 2022. Avstrija je 21. oktobra 2021 predložila programe za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Sklad za pravični prehod (SPP) iz navedene uredbe, ki so jih službe Komisije 4. januarja 2022 vrnile skupaj s pripombami. Avstrija še ni predložila programa za Evropski socialni sklad plus. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Avstrija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) za Avstrijo odobrila 2. maja 2022. Avstrija je 21. oktobra 2021 predložila programe za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Sklad za pravični prehod (SPP) iz navedene uredbe, ki so jih službe Komisije 4. januarja 2022 vrnile skupaj s pripombami. Avstrija še ni predložila programa za Evropski socialni sklad plus. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Avstrija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (26) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost, se Avstrija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z njenim trgom dela. S svojim močnim sistemom socialne zaščite in obsežnimi ukrepi politike je omejila socialne učinke pandemije COVID-19. Dosega dobre rezultate v zvezi z večino vidikov evropskega stebra socialnih pravic, vendar nekateri izzivi še niso rešeni. Ti vključujejo zlasti premalo izkoriščen potencial žensk, nizko kvalificiranih delavcev, starejših delavcev in oseb z migrantskim ozadjem. To je še posebej problematično zaradi pomanjkanja usposobljene delovne sile. Z izkoriščanjem premalo izkoriščenega potenciala teh skupin bi se lahko zmanjšal pritisk na avstrijski trg dela. |
| --- | --- |

(26)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost, se Avstrija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z njenim trgom dela. S svojim močnim sistemom socialne zaščite in obsežnimi ukrepi politike je omejila socialne učinke pandemije COVID-19. Dosega dobre rezultate v zvezi z večino vidikov evropskega stebra socialnih pravic, vendar nekateri izzivi še niso rešeni. Ti vključujejo zlasti premalo izkoriščen potencial žensk, nizko kvalificiranih delavcev, starejših delavcev in oseb z migrantskim ozadjem. To je še posebej problematično zaradi pomanjkanja usposobljene delovne sile. Z izkoriščanjem premalo izkoriščenega potenciala teh skupin bi se lahko zmanjšal pritisk na avstrijski trg dela.

| (27) | Čeprav je stopnja delovne aktivnosti žensk precej nad povprečjem Unije, je Avstrija na drugem mestu v Uniji po deležu žensk, zaposlenih za krajši delovni čas. Leta 2021 je bilo 49,9 % Avstrijk zaposlenih za krajši delovni čas, medtem ko je povprečje Unije znašalo 28,3 %. To pomeni, da je na voljo še veliko možnosti za povečanje udeležbe žensk na trgu dela z zaposlitvijo za polni delovni čas. Omejena ponudba cenovno dostopnega in visokokakovostnega otroškega varstva materam otežuje dejavnejšo udeležbo na trgu dela. V formalno otroško varstvo je vključenih samo 21,1 % otrok, mlajših od treh let, kar je ena od najnižjih stopenj v Uniji in daleč od barcelonskega cilja, ki ga je leta 2002 določil Evropski svet, v skladu s katerim naj bi bilo v formalno otroško varstvo vključenih 33 % otrok, mlajših od treh let. Velik delež dela s krajšim delovnim časom in prevelika zastopanost žensk v sektorjih z nizkimi plačami sta glavna dejavnika, ki prispevata k veliki plačilni vrzeli po spolu in razmeroma velikim razlikam v pokojninah med spoloma v Avstriji. Pandemija COVID-19 je te neenakosti, povezane s spolom, dodatno povečala, pri čemer je moral precejšnji delež žensk združiti delovne obveznosti z obveznostmi za oskrbo. Povečanje ponudbe kakovostnega otroškega varstva s povišanjem standardov kakovosti, zagotovitev daljšega odpiralnega časa za otroško varstvo ter spopadanje z dejavniki, ki odvračajo od podaljšanja delovnega časa (npr. z izboljšanjem davčnih spodbud), so ključni za zagotovitev boljšega izkoriščanja potenciala žensk na trgu dela. |
| --- | --- |

(27)

Čeprav je stopnja delovne aktivnosti žensk precej nad povprečjem Unije, je Avstrija na drugem mestu v Uniji po deležu žensk, zaposlenih za krajši delovni čas. Leta 2021 je bilo 49,9 % Avstrijk zaposlenih za krajši delovni čas, medtem ko je povprečje Unije znašalo 28,3 %. To pomeni, da je na voljo še veliko možnosti za povečanje udeležbe žensk na trgu dela z zaposlitvijo za polni delovni čas. Omejena ponudba cenovno dostopnega in visokokakovostnega otroškega varstva materam otežuje dejavnejšo udeležbo na trgu dela. V formalno otroško varstvo je vključenih samo 21,1 % otrok, mlajših od treh let, kar je ena od najnižjih stopenj v Uniji in daleč od barcelonskega cilja, ki ga je leta 2002 določil Evropski svet, v skladu s katerim naj bi bilo v formalno otroško varstvo vključenih 33 % otrok, mlajših od treh let. Velik delež dela s krajšim delovnim časom in prevelika zastopanost žensk v sektorjih z nizkimi plačami sta glavna dejavnika, ki prispevata k veliki plačilni vrzeli po spolu in razmeroma velikim razlikam v pokojninah med spoloma v Avstriji. Pandemija COVID-19 je te neenakosti, povezane s spolom, dodatno povečala, pri čemer je moral precejšnji delež žensk združiti delovne obveznosti z obveznostmi za oskrbo. Povečanje ponudbe kakovostnega otroškega varstva s povišanjem standardov kakovosti, zagotovitev daljšega odpiralnega časa za otroško varstvo ter spopadanje z dejavniki, ki odvračajo od podaljšanja delovnega časa (npr. z izboljšanjem davčnih spodbud), so ključni za zagotovitev boljšega izkoriščanja potenciala žensk na trgu dela.

| (28) | Več prikrajšanih skupin bi se lahko bolje vključilo na trg dela, zlasti nizko usposobljeni in starejši delavci ter delavci z migrantskim ozadjem. Skoraj polovica dolgotrajno brezposelnih v Avstriji je končala vsaj nižjo srednjo šolo (Pflichtschule). Udeležba oseb z migrantskim ozadjem na trgu dela je še naprej nizka, pri čemer je bila stopnja zaposlenosti teh oseb leta 2020 za 12,7 odstotne točke nižja kot pri prebivalcih, rojenih v Avstriji. To je problematično zlasti, ker so v Avstriji rezultati izobraževanja, zaposlitvene možnosti in prihodnje ravni dohodkov otrok praviloma precej odvisni od rezultatov izobraževanja, zaposlitvenih možnosti in dohodkov njihovih staršev. Reševanju teh izzivov so namenjeni ukrepi za spodbujanje preusposabljanja in izpopolnjevanja iz avstrijskega načrta za okrevanje in odpornost, s katerimi se bo podpiralo usposabljanje nizko usposobljenih delavcev in dolgotrajno brezposelnih. Z načrtovanimi ukrepi pa se osnovna težava v zvezi z udeležbo oseb z migrantskim ozadjem in nizko usposobljenih delavcev ne obravnava v celoti. Poleg tega je treba rezultate izobraževanja teh skupin izboljšati precej bolj zgodaj v življenju. Še naprej so potrebne dodatne možnosti za preusposabljanje in vseživljenjsko učenje za delavce vseh starosti. |
| --- | --- |

(28)

Več prikrajšanih skupin bi se lahko bolje vključilo na trg dela, zlasti nizko usposobljeni in starejši delavci ter delavci z migrantskim ozadjem. Skoraj polovica dolgotrajno brezposelnih v Avstriji je končala vsaj nižjo srednjo šolo (Pflichtschule). Udeležba oseb z migrantskim ozadjem na trgu dela je še naprej nizka, pri čemer je bila stopnja zaposlenosti teh oseb leta 2020 za 12,7 odstotne točke nižja kot pri prebivalcih, rojenih v Avstriji. To je problematično zlasti, ker so v Avstriji rezultati izobraževanja, zaposlitvene možnosti in prihodnje ravni dohodkov otrok praviloma precej odvisni od rezultatov izobraževanja, zaposlitvenih možnosti in dohodkov njihovih staršev. Reševanju teh izzivov so namenjeni ukrepi za spodbujanje preusposabljanja in izpopolnjevanja iz avstrijskega načrta za okrevanje in odpornost, s katerimi se bo podpiralo usposabljanje nizko usposobljenih delavcev in dolgotrajno brezposelnih. Z načrtovanimi ukrepi pa se osnovna težava v zvezi z udeležbo oseb z migrantskim ozadjem in nizko usposobljenih delavcev ne obravnava v celoti. Poleg tega je treba rezultate izobraževanja teh skupin izboljšati precej bolj zgodaj v življenju. Še naprej so potrebne dodatne možnosti za preusposabljanje in vseživljenjsko učenje za delavce vseh starosti.

| (29) | Vse večje pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile (Fachkräftemangel) postaja vse večji izziv za podjetja, ki so odvisna od visokokvalificiranih strokovnjakov, kot so strokovnjaki za informacijsko tehnologijo (IT) in usposobljeni strokovnjaki za hitro rastoče področje proizvodnje energije iz obnovljivih virov. Razlogov za pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile je več, pandemija COVID-19 pa jih je okrepila. To pomanjkanje bi se lahko zmanjšalo z razširitvijo možnosti za visoko usposobljene nadarjene delavce iz tujine, da zapolnijo delovna mesta, ki jih delovna sila iz Avstrije ali Unije ne more zapolniti. Vzpostavljeni postopki zdaj vključujejo precejšnje upravno breme za podjetja, ki želijo zaposliti delavce iz tretjih držav, zaradi česar je težko privabiti potrebno tujo nadarjeno delovno silo. To ovira rast produktivnosti, zlasti za terciarni sektor, najbolj pa za sektor IT. Reformi avstrijske sheme skrajšanega postopka za usposobljeno delovno silo iz tretjih držav (Rot-Weiß-Rot-Karte) v letih 2019 in 2020 se nista izkazali kot učinkoviti pri spopadanju s splošnim izzivom. Zato bi se lahko sprejeli dodatni ukrepi za izboljšanje možnosti podjetij, da zaposlijo usposobljeno delovno silo iz tujine. To vključuje skrajšanje postopkov in zagotovitev, da so bolj ciljno usmerjeni v posamezne potrebe podjetij. |
| --- | --- |

(29)

Vse večje pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile (Fachkräftemangel) postaja vse večji izziv za podjetja, ki so odvisna od visokokvalificiranih strokovnjakov, kot so strokovnjaki za informacijsko tehnologijo (IT) in usposobljeni strokovnjaki za hitro rastoče področje proizvodnje energije iz obnovljivih virov. Razlogov za pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile je več, pandemija COVID-19 pa jih je okrepila. To pomanjkanje bi se lahko zmanjšalo z razširitvijo možnosti za visoko usposobljene nadarjene delavce iz tujine, da zapolnijo delovna mesta, ki jih delovna sila iz Avstrije ali Unije ne more zapolniti. Vzpostavljeni postopki zdaj vključujejo precejšnje upravno breme za podjetja, ki želijo zaposliti delavce iz tretjih držav, zaradi česar je težko privabiti potrebno tujo nadarjeno delovno silo. To ovira rast produktivnosti, zlasti za terciarni sektor, najbolj pa za sektor IT. Reformi avstrijske sheme skrajšanega postopka za usposobljeno delovno silo iz tretjih držav (Rot-Weiß-Rot-Karte) v letih 2019 in 2020 se nista izkazali kot učinkoviti pri spopadanju s splošnim izzivom. Zato bi se lahko sprejeli dodatni ukrepi za izboljšanje možnosti podjetij, da zaposlijo usposobljeno delovno silo iz tujine. To vključuje skrajšanje postopkov in zagotovitev, da so bolj ciljno usmerjeni v posamezne potrebe podjetij.

| (30) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(30)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (31) | Geopolitični razvoj, ki ga je povzročila invazija Rusije na Ukrajino, je razkril tveganja za zanesljivo oskrbo Avstrije z energijo. Avstrija je zelo odvisna od uvoza plina iz Rusije. Leta 2020 je plin iz Rusije obsegal približno 80 % celotnega uvoza plina, medtem ko je povprečje Unije znašalo 44 %. Plin obsega tudi precejšen delež povpraševanja po energiji v Avstriji (22,7 %, kar je malo manj od povprečja Unije, ki znaša 24,4 %), večinoma za industrijsko porabo in ogrevanje. Avstrija pa je manj odvisna od ruske nafte (iz Rusije uvaža 10 % surove nafte, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 26 %) (19). Diverzifikacija oskrbe z energijo ter povečanje fleksibilnosti in zmogljivosti povratnega toka za medsebojno povezanost z drugimi državami članicami, ki je že zdaj obsežna, bosta ključna za zmanjšanje odvisnosti od ruskega plina. Priporoča pa se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Zmanjšanje odvisnosti od ruskega plina vključuje tudi naložbe v proizvodnjo plinov iz obnovljivih virov (kot sta obnovljivi vodik in trajnostni biometan), s čimer bo mogoče nadomestiti zemeljski plin, zlasti v sektorjih in regijah, ki so najranljivejši za motnje v oskrbi. Poleg tega so dodatni obnovljivi viri energije, kot je geotermalna energija, še vedno premalo izkoriščeni in bi se lahko dodatno proučili. |
| --- | --- |

(31)

Geopolitični razvoj, ki ga je povzročila invazija Rusije na Ukrajino, je razkril tveganja za zanesljivo oskrbo Avstrije z energijo. Avstrija je zelo odvisna od uvoza plina iz Rusije. Leta 2020 je plin iz Rusije obsegal približno 80 % celotnega uvoza plina, medtem ko je povprečje Unije znašalo 44 %. Plin obsega tudi precejšen delež povpraševanja po energiji v Avstriji (22,7 %, kar je malo manj od povprečja Unije, ki znaša 24,4 %), večinoma za industrijsko porabo in ogrevanje. Avstrija pa je manj odvisna od ruske nafte (iz Rusije uvaža 10 % surove nafte, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 26 %) (19). Diverzifikacija oskrbe z energijo ter povečanje fleksibilnosti in zmogljivosti povratnega toka za medsebojno povezanost z drugimi državami članicami, ki je že zdaj obsežna, bosta ključna za zmanjšanje odvisnosti od ruskega plina. Priporoča pa se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Zmanjšanje odvisnosti od ruskega plina vključuje tudi naložbe v proizvodnjo plinov iz obnovljivih virov (kot sta obnovljivi vodik in trajnostni biometan), s čimer bo mogoče nadomestiti zemeljski plin, zlasti v sektorjih in regijah, ki so najranljivejši za motnje v oskrbi. Poleg tega so dodatni obnovljivi viri energije, kot je geotermalna energija, še vedno premalo izkoriščeni in bi se lahko dodatno proučili.

| (32) | Leta 2020 je delež obnovljivih virov energije pri porabi končne energije v Avstriji znašal 37 %, kar je presegalo 34-odstotni cilj za navedeno leto. Z reformo podpore obnovljivim virom energije iz leta 2021, ki je vključena v načrt za okrevanje in odpornost, se je ustvaril potreben okvir za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov pri porabi električne energije. Na podlagi reforme se bo do leta 2030 zagotovilo 27 TWh letne zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, s čimer bo prispevala k doseganju ciljnega 100-odstotnega deleža do leta 2030 (leta 2020 je delež znašal 81 %). Vendar naložbe v energijo iz obnovljivih virov ovirajo dolgotrajni postopki prostorskega načrtovanja in izdaje dovoljenj, deloma pa to težavo povzročajo tudi zapletena delitev pristojnosti med zvezno in regionalnimi ravnmi države ter kadrovske težave v upravi. Da bi Avstrija omogočila načrtovano razširitev proizvodnje energije iz obnovljivih virov, bi lahko proučila možnost, da znatno poveča naložbe v omrežno infrastrukturo (kot je infrastruktura za skladiščenje, distribucijo in prenos) in zagotovi pravočasno vzpostavitev takšne infrastrukture. S povečanjem ravni ambicij v zvezi z energijsko učinkovitostjo stavbnega sektorja in industrije se bo zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv. Avstrija je z dolgoročno strategijo prenove določila jasne mejnike za leto 2050 in si prizadeva doseči 80-odstotno razogljičenje svojega stavbnega fonda. Z načrtom za okrevanje in odpornost se bo pospešilo postopno odpravljanje kotlov na fosilna goriva v stavbnem sektorju, ki jih bo nadomestila tehnologija za ogrevanje z energijo iz obnovljivih virov ali daljinsko ogrevanje. Vseeno pa je ambicioznost ciljev Avstrije glede energijske učinkovitosti za leto 2030 majhna, zato bi država lahko pospešila naložbe v celovito energetsko prenovo stavb, nadomestitev ogrevanja z energijo iz fosilnih goriv z ogrevanjem z energijo iz obnovljivih virov ter boljše upravljanje porabe energije z digitalizacijo javnih storitev (na primer s pametnimi števci in termostati). Hkrati bi dodatna prizadevanja za razogljičenje industrijskih procesov, med drugim s plini iz obnovljivih virov, pomagala zmanjšati povpraševanje po plinu in zaščititi podjetja pred volatilnostjo cen. Da bi se Avstrija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(32)

Leta 2020 je delež obnovljivih virov energije pri porabi končne energije v Avstriji znašal 37 %, kar je presegalo 34-odstotni cilj za navedeno leto. Z reformo podpore obnovljivim virom energije iz leta 2021, ki je vključena v načrt za okrevanje in odpornost, se je ustvaril potreben okvir za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov pri porabi električne energije. Na podlagi reforme se bo do leta 2030 zagotovilo 27 TWh letne zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, s čimer bo prispevala k doseganju ciljnega 100-odstotnega deleža do leta 2030 (leta 2020 je delež znašal 81 %). Vendar naložbe v energijo iz obnovljivih virov ovirajo dolgotrajni postopki prostorskega načrtovanja in izdaje dovoljenj, deloma pa to težavo povzročajo tudi zapletena delitev pristojnosti med zvezno in regionalnimi ravnmi države ter kadrovske težave v upravi. Da bi Avstrija omogočila načrtovano razširitev proizvodnje energije iz obnovljivih virov, bi lahko proučila možnost, da znatno poveča naložbe v omrežno infrastrukturo (kot je infrastruktura za skladiščenje, distribucijo in prenos) in zagotovi pravočasno vzpostavitev takšne infrastrukture. S povečanjem ravni ambicij v zvezi z energijsko učinkovitostjo stavbnega sektorja in industrije se bo zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv. Avstrija je z dolgoročno strategijo prenove določila jasne mejnike za leto 2050 in si prizadeva doseči 80-odstotno razogljičenje svojega stavbnega fonda. Z načrtom za okrevanje in odpornost se bo pospešilo postopno odpravljanje kotlov na fosilna goriva v stavbnem sektorju, ki jih bo nadomestila tehnologija za ogrevanje z energijo iz obnovljivih virov ali daljinsko ogrevanje. Vseeno pa je ambicioznost ciljev Avstrije glede energijske učinkovitosti za leto 2030 majhna, zato bi država lahko pospešila naložbe v celovito energetsko prenovo stavb, nadomestitev ogrevanja z energijo iz fosilnih goriv z ogrevanjem z energijo iz obnovljivih virov ter boljše upravljanje porabe energije z digitalizacijo javnih storitev (na primer s pametnimi števci in termostati). Hkrati bi dodatna prizadevanja za razogljičenje industrijskih procesov, med drugim s plini iz obnovljivih virov, pomagala zmanjšati povpraševanje po plinu in zaščititi podjetja pred volatilnostjo cen. Da bi se Avstrija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (33) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv naproti podnebni nevtralnosti v nekaterih sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja v več sektorjih, lahko Avstrija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da zmanjša socialno-ekonomski učinek prehoda v najbolj prizadetih regijah. Poleg tega lahko Avstrija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(33)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv naproti podnebni nevtralnosti v nekaterih sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja v več sektorjih, lahko Avstrija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da zmanjša socialno-ekonomski učinek prehoda v najbolj prizadetih regijah. Poleg tega lahko Avstrija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (34) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(34)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (35) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Avstrijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 – |
| --- | --- |

(35)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Avstrijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 –

PRIPOROČA, da Avstrija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; zagotovi ustreznost in javnofinančno vzdržnost sistema dolgotrajne oskrbe; poenostavi in racionalizira fiskalne odnose in odgovornosti na vseh ravneh upravljanja ter uskladi odgovornosti za financiranje in porabo; izboljša davčno mešanico za podporo vključujoči in trajnostni rasti;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

poveča udeležbo žensk na trgu dela, med drugim z izboljšanjem kakovostnih storitev otroškega varstva, in izboljša rezultate na trgu dela za prikrajšane skupine;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in diverzificira uvoz fosilnih goriv s pospešitvijo uvajanja energije iz obnovljivih virov in potrebne infrastrukture, zlasti s poenostavitvijo načrtovanja in dodatno racionalizacijo postopkov izdaje dovoljenj, povečanjem energijske učinkovitosti, zlasti v industriji in stavbnem sektorju, diverzifikacijo oskrbe z energijo ter povečanjem fleksibilnosti in zmogljivosti povratnega toka na medsebojnih povezavah.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 93).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10159/2021; ST 10159/2021 ADD 1; ST 10159/2021 COR 1.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 129).

11

(12)  Ti podatki izražajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni leta 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki, po potrebi pa tudi ukrepov za naložbe v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP. To je predvsem posledica zagotovitve strateške zaloge plina, kot je določena tudi v programu stabilnosti za leto 2022.

15

(16)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na skupni uvoz zemeljskega plina in surove nafte. Povprečje EU-27 temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Avstrija od marca 2022 ne uvaža več surove nafte iz Rusije.

19

(20)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

20

(21)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

21

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/171 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/171

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2022

(2022/C 334/21)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 18(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 18(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Poljske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Poljske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Poljski se zagotavlja izredna podpora v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Poljski se zagotavlja izredna podpora v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Poljska je 3. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 17. junija 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Poljsko (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Poljska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Poljska je 3. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 17. junija 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Poljsko (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Poljska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Poljska je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 28. aprila 2022 pa konvergenčni program za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Poljska je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 28. aprila 2022 pa konvergenčni program za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Poljsko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Poljske pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil za države, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021. V njem je bil ocenjen tudi napredek Poljske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Poljsko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Poljske pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil za države, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021. V njem je bil ocenjen tudi napredek Poljske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Poljske, ker naj bi primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Poljske, ker naj bi primanjkljaj sektorja država v letu 2022 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Poljski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Poljski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Poljske zmanjšal s 6,9 % BDP v letu 2020 na 1,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Poljskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 4,5 % BDP v letu 2020 na 2,7 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Poljska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 57,1 % BDP v letu 2020 na 53,8 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Poljski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Poljski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Poljske zmanjšal s 6,9 % BDP v letu 2020 na 1,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Poljskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 4,5 % BDP v letu 2020 na 2,7 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Poljska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 57,1 % BDP v letu 2020 na 53,8 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,8 %, v letu 2023 pa za 3,2 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 3,7 % leta 2022 in 3,0 % leta 2023, zlasti zaradi višje napovedane inflacije, ki naj bi po pričakovanjih negativno vplivala na zasebno potrošnjo in naložbe, ter manjšega prispevka neto izvoza. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 povečal na 4,3 % BDP in nato v letu 2023 padel na 3,7 %. Povečanje v letu 2022 odraža predvsem visoke stroške pomoči razseljenim osebam iz Ukrajine, ukrepe v zvezi z visokimi cenami energije in obsežno davčno reformo (poljski dogovor). Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 52,1 %, v letu 2023 pa na 51,5 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,0 % BDP oziroma 4,4 % BDP. Za leto 2022 je to nižje od primanjkljaja, napovedanega v konvergenčnem programu za leto 2022, predvsem zaradi višjega napovedanega nominalnega BDP. Za leto 2023 je ocenjeni primanjkljaj višji kot v konvergenčnem programu, predvsem zaradi nižjih prihodkov in predvidenega povečanja stroškov pomoči razseljenim osebam iz Ukrajine. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 50,8 % BDP v letu 2022 in 49,8 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica višje napovedane inflacije in različnih predpostavk o prilagoditvah stanj in tokov v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 3,4 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Poljske. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,8 %, v letu 2023 pa za 3,2 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 3,7 % leta 2022 in 3,0 % leta 2023, zlasti zaradi višje napovedane inflacije, ki naj bi po pričakovanjih negativno vplivala na zasebno potrošnjo in naložbe, ter manjšega prispevka neto izvoza. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 povečal na 4,3 % BDP in nato v letu 2023 padel na 3,7 %. Povečanje v letu 2022 odraža predvsem visoke stroške pomoči razseljenim osebam iz Ukrajine, ukrepe v zvezi z visokimi cenami energije in obsežno davčno reformo (poljski dogovor). Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 52,1 %, v letu 2023 pa na 51,5 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,0 % BDP oziroma 4,4 % BDP. Za leto 2022 je to nižje od primanjkljaja, napovedanega v konvergenčnem programu za leto 2022, predvsem zaradi višjega napovedanega nominalnega BDP. Za leto 2023 je ocenjeni primanjkljaj višji kot v konvergenčnem programu, predvsem zaradi nižjih prihodkov in predvidenega povečanja stroškov pomoči razseljenim osebam iz Ukrajine. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 50,8 % BDP v letu 2022 in 49,8 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica višje napovedane inflacije in različnih predpostavk o prilagoditvah stanj in tokov v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 3,4 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Poljske.

| (15) | Vlada je leta 2022 postopoma odpravila ukrepe, sprejete v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,7 % BDP v letu 2021 na 0,0 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 1,0 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (11). Ti ukrepi zajemajo predvsem zmanjšanje posrednih davkov na porabo energije in socialne transferje revnejšim gospodinjstvom. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošna znižanja stopenj DDV/trošarin. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,6 % BDP v letu 2022 in 0,8 % BDP v letu 2023 (12). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je leta 2022 postopoma odpravila ukrepe, sprejete v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,7 % BDP v letu 2021 na 0,0 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 1,0 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (11). Ti ukrepi zajemajo predvsem zmanjšanje posrednih davkov na porabo energije in socialne transferje revnejšim gospodinjstvom. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošna znižanja stopenj DDV/trošarin. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,6 % BDP v letu 2022 in 0,8 % BDP v letu 2023 (12).

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Poljski priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Poljski priporočil, naj si v letu 2022 prizadeva za spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz konvergenčnega programa Poljske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 3,4 % BDP, kot je priporočil Svet (13). Poljska namerava zagotoviti podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,1 odstotne točke BDP (14). Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato Poljska namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 2,7 odstotne točke. Ta znatni ekspanzivni učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (1,0 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,6 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispeval tudi nov dodatek za nego za majhne otroke (kapital za družinsko varstvo) (0,1 % BDP).
  Na strani prihodkov naj bi k ekspanzivni fiskalni naravnanosti prispevala tudi znižanje stopnje dohodnine v okviru poljskega dogovora (0,7 % BDP) in znižanje stopenj davka od dohodkov pravnih oseb (0,1 % BDP). Večje zvišanje cen življenjskih potrebščin v primerjavi z deflatorjem BDP naj bi vplivalo na ekspanziven učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2022 s povečanjem porabe za javno potrošnjo blaga in storitev. |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz konvergenčnega programa Poljske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 3,4 % BDP, kot je priporočil Svet (13). Poljska namerava zagotoviti podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,1 odstotne točke BDP (14). Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato Poljska namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 2,7 odstotne točke. Ta znatni ekspanzivni učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (1,0 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,6 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispeval tudi nov dodatek za nego za majhne otroke (kapital za družinsko varstvo) (0,1 % BDP).

Na strani prihodkov naj bi k ekspanzivni fiskalni naravnanosti prispevala tudi znižanje stopnje dohodnine v okviru poljskega dogovora (0,7 % BDP) in znižanje stopenj davka od dohodkov pravnih oseb (0,1 % BDP). Večje zvišanje cen življenjskih potrebščin v primerjavi z deflatorjem BDP naj bi vplivalo na ekspanziven učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2022 s povečanjem porabe za javno potrošnjo blaga in storitev.

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 1,7 % BDP (16). Poljska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,1 odstotne točke. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,4 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,9 % BDP) in dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 1,7 % BDP (16). Poljska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,1 odstotne točke. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,4 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,9 % BDP) in dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,2 % BDP).

| (19) | V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 3,1 % BDP v letu 2024 in na 2,5 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2025 padel pod 3 % BDP. Vendar ni informacij o predvidenih osnovnih konsolidacijskih ukrepih. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 51,0 % v letu 2024 in na 49,7 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje velika. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 3,1 % BDP v letu 2024 in na 2,5 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2025 padel pod 3 % BDP. Vendar ni informacij o predvidenih osnovnih konsolidacijskih ukrepih. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 51,0 % v letu 2024 in na 49,7 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje velika.

| (20) | Pričakuje se, da bo sedanja reforma proračunskega sistema, ko bo v celoti izvedena, povečala učinkovitost porabe z odpravo dolgotrajnih slabosti v proračunskem postopku. Te vključujejo zapletene in zastarele proračunske klasifikacije, neoptimalno zapisovanje informacij ter razmere, v katerih ni pravega srednjeročnega načrtovanja in neposrednega vpliva pregledov porabe na proračunski postopek. Poljske javne finance naj bi se dolgoročno znašle pod pritiskom k večji porabi, zlasti zaradi staranja prebivalstva. Ti dejavniki povečujejo potrebo po novih orodjih za krepitev upravljanja odhodkov, vključno z rednim ocenjevanjem uspešnosti in učinkovitosti. Vendar je bila med pandemijo večina odhodkov za ukrepe v zvezi s COVID-19 usmerjena prek namenskega sklada, ki ga upravlja razvojna banka, in prek finančnega nosilca zunaj proračuna. S tem so sicer organi imeli več prožnosti pri upravljanju odhodkov, povezanih s krizo, in so se lahko izognili nevarnosti kršenja ustavnih ravni javnega dolga, po drugi strani pa je to omejilo parlamentarni nadzor nad odhodki in dostop javnosti do pravočasnih informacij o javni porabi. |
| --- | --- |

(20)

Pričakuje se, da bo sedanja reforma proračunskega sistema, ko bo v celoti izvedena, povečala učinkovitost porabe z odpravo dolgotrajnih slabosti v proračunskem postopku. Te vključujejo zapletene in zastarele proračunske klasifikacije, neoptimalno zapisovanje informacij ter razmere, v katerih ni pravega srednjeročnega načrtovanja in neposrednega vpliva pregledov porabe na proračunski postopek. Poljske javne finance naj bi se dolgoročno znašle pod pritiskom k večji porabi, zlasti zaradi staranja prebivalstva. Ti dejavniki povečujejo potrebo po novih orodjih za krepitev upravljanja odhodkov, vključno z rednim ocenjevanjem uspešnosti in učinkovitosti. Vendar je bila med pandemijo večina odhodkov za ukrepe v zvezi s COVID-19 usmerjena prek namenskega sklada, ki ga upravlja razvojna banka, in prek finančnega nosilca zunaj proračuna. S tem so sicer organi imeli več prožnosti pri upravljanju odhodkov, povezanih s krizo, in so se lahko izognili nevarnosti kršenja ustavnih ravni javnega dolga, po drugi strani pa je to omejilo parlamentarni nadzor nad odhodki in dostop javnosti do pravočasnih informacij o javni porabi.

| (21) | Poljska ima eno najhitreje starajočih se prebivalstev v Uniji in dolgoročno bodo demografski trendi vplivali na pokojninski sistem. Sedanji pokojninski sistem z določenimi prispevki omogoča finančno uravnoteženost sistema, vendar ne upošteva ustreznosti prihodnjih prejemkov. Vendar se bodo zaradi nizke dejanske upokojitvene starosti, daljše pričakovane življenjske dobe in nekaterih drugih značilnosti sistema prihodnji pokojninski prejemki močno znižali glede na zadnjo plačo. To bi pomenilo, da bi velik del upokojencev ogrožala revščina. Analiza Komisije kaže, da bi morala Poljska do leta 2070 porabiti dodatnih 6,7 % svojega BDP samo za ohranitev ravni prejemkov na sedanji ravni. Glavni izzivi poljskega pokojninskega sistema zadevajo predvsem nizko dejansko upokojitveno starost in posebne pokojninske ureditve (npr. kmetje, uniformirane službe), ki so drage in za razliko od splošnega sistema dajejo prednost svojim članom. |
| --- | --- |

(21)

Poljska ima eno najhitreje starajočih se prebivalstev v Uniji in dolgoročno bodo demografski trendi vplivali na pokojninski sistem. Sedanji pokojninski sistem z določenimi prispevki omogoča finančno uravnoteženost sistema, vendar ne upošteva ustreznosti prihodnjih prejemkov. Vendar se bodo zaradi nizke dejanske upokojitvene starosti, daljše pričakovane življenjske dobe in nekaterih drugih značilnosti sistema prihodnji pokojninski prejemki močno znižali glede na zadnjo plačo. To bi pomenilo, da bi velik del upokojencev ogrožala revščina. Analiza Komisije kaže, da bi morala Poljska do leta 2070 porabiti dodatnih 6,7 % svojega BDP samo za ohranitev ravni prejemkov na sedanji ravni. Glavni izzivi poljskega pokojninskega sistema zadevajo predvsem nizko dejansko upokojitveno starost in posebne pokojninske ureditve (npr. kmetje, uniformirane službe), ki so drage in za razliko od splošnega sistema dajejo prednost svojim članom.

| (22) | Poljska je programske dokumente kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) predložila 15. decembra 2021. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Poljska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(22)

Poljska je programske dokumente kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) predložila 15. decembra 2021. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Poljska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (23) | Stopnja brezposelnosti na Poljskem dosega rekordno nizko stopnjo, vendar je udeležba nekaterih skupin na trgu dela še vedno omejena. Stopnja vpisa otrok, mlajših od treh let, v formalno otroško varstvo je še vedno med najnižjimi med državami članicami, pri čemer omejen dostop do otroškega varstva ovira vstop žensk na trg dela. Poleg tega zaradi nezadostne podpore za dolgotrajno oskrbo in nižje upokojitvene starosti prihaja do odliva delovne sile s trga. Razlike na trgu dela vplivajo tudi na invalide, starejše in nizko usposobljene delavce, pri katerih je stopnja zaposlenosti nižja od povprečja Unije. Medtem ko je v zadnjih letih mogoče opaziti stalno upadanje števila nestandardnih pogodb o zaposlitvi, so zaposlitve za določen čas in samozaposlitve z nizkimi socialnimi prispevki še vedno pogoste, zlasti med mladimi in nizko usposobljenimi delavci, kar povečuje tveganje za nezadostnost njihovih pokojnin v prihodnosti. |
| --- | --- |

(23)

Stopnja brezposelnosti na Poljskem dosega rekordno nizko stopnjo, vendar je udeležba nekaterih skupin na trgu dela še vedno omejena. Stopnja vpisa otrok, mlajših od treh let, v formalno otroško varstvo je še vedno med najnižjimi med državami članicami, pri čemer omejen dostop do otroškega varstva ovira vstop žensk na trg dela. Poleg tega zaradi nezadostne podpore za dolgotrajno oskrbo in nižje upokojitvene starosti prihaja do odliva delovne sile s trga. Razlike na trgu dela vplivajo tudi na invalide, starejše in nizko usposobljene delavce, pri katerih je stopnja zaposlenosti nižja od povprečja Unije. Medtem ko je v zadnjih letih mogoče opaziti stalno upadanje števila nestandardnih pogodb o zaposlitvi, so zaposlitve za določen čas in samozaposlitve z nizkimi socialnimi prispevki še vedno pogoste, zlasti med mladimi in nizko usposobljenimi delavci, kar povečuje tveganje za nezadostnost njihovih pokojnin v prihodnosti.

| (24) | Poljski sistem izobraževanja in usposabljanja se še naprej sooča z izzivi glede kakovosti in vključenosti. Med pandemijo in daljšimi obdobji učenja na daljavo so se ti izzivi še zaostrili. Učitelji, učenci in splošno prebivalstvo nimajo ustreznih digitalnih znanj in spretnosti. Hkrati oprema IKT in povezljivost še vedno nista v zadostni meri na voljo šolam in gospodinjstvom z otroki. Kakovost začetnega izobraževanja, ki ga končajo učitelji, je nezadostna. Poleg tega so plače učiteljev razmeroma nizke v primerjavi s standardi OECD. To vpliva na finančno privlačnost poklica in skupaj s pomanjkanjem strokovnega razvoja prispeva k znatnemu pomanjkanju osebja. Zaradi velikega pritoka razseljenih oseb iz Ukrajine so potrebna znatna prizadevanja, tudi s finančnimi sredstvi, za zagotovitev ustreznega odziva na področju izobraževanja in usposabljanja. Precejšnje neskladje med znanji in spretnostmi ter potrebami trga dela povzroča pomanjkanje delovne sile, kar dokazujejo težave, s katerimi se srečujejo delodajalci pri zapolnjevanju prostih delovnih mest. |
| --- | --- |

(24)

Poljski sistem izobraževanja in usposabljanja se še naprej sooča z izzivi glede kakovosti in vključenosti. Med pandemijo in daljšimi obdobji učenja na daljavo so se ti izzivi še zaostrili. Učitelji, učenci in splošno prebivalstvo nimajo ustreznih digitalnih znanj in spretnosti. Hkrati oprema IKT in povezljivost še vedno nista v zadostni meri na voljo šolam in gospodinjstvom z otroki. Kakovost začetnega izobraževanja, ki ga končajo učitelji, je nezadostna. Poleg tega so plače učiteljev razmeroma nizke v primerjavi s standardi OECD. To vpliva na finančno privlačnost poklica in skupaj s pomanjkanjem strokovnega razvoja prispeva k znatnemu pomanjkanju osebja. Zaradi velikega pritoka razseljenih oseb iz Ukrajine so potrebna znatna prizadevanja, tudi s finančnimi sredstvi, za zagotovitev ustreznega odziva na področju izobraževanja in usposabljanja. Precejšnje neskladje med znanji in spretnostmi ter potrebami trga dela povzroča pomanjkanje delovne sile, kar dokazujejo težave, s katerimi se srečujejo delodajalci pri zapolnjevanju prostih delovnih mest.

| (25) | Skupna poraba za zdravstvo v primerjavi z BDP ostaja nizka in znaša le 6,5 % v primerjavi s povprečjem Unije, ki je leta 2019 znašalo 9,9 %. Poljski sistem zdravstvenega varstva je v preveliki meri odvisen od bolnišnic, ki se soočajo s poslabšanjem finančnega položaja, pomanjkanjem ocenjevanja kakovosti in pomanjkljivostmi pri upravljanju. Primarna in ambulantna oskrba se premalo uporabljata. Manjša privlačnost zdravstvenih poklicev prispeva k pomanjkanju osebja. Število zdravnikov in medicinskih sester na 1 000 prebivalcev (2,4 oziroma 5,1) je med najnižjimi v državah članicah. Sistem primarnega zdravstvenega varstva ima premalo osebja, njegove službe pa so preobremenjene. Njegov potencial ostaja neizkoriščen, kar preobremenjuje višjo raven oskrbe. Čeprav pri reševanju nekaterih izzivov, s katerimi se sooča zdravstveni sistem, pomaga širitev e-zdravstvenih storitev, je bilo njihovo uvajanje do zdaj omejeno. |
| --- | --- |

(25)

Skupna poraba za zdravstvo v primerjavi z BDP ostaja nizka in znaša le 6,5 % v primerjavi s povprečjem Unije, ki je leta 2019 znašalo 9,9 %. Poljski sistem zdravstvenega varstva je v preveliki meri odvisen od bolnišnic, ki se soočajo s poslabšanjem finančnega položaja, pomanjkanjem ocenjevanja kakovosti in pomanjkljivostmi pri upravljanju. Primarna in ambulantna oskrba se premalo uporabljata. Manjša privlačnost zdravstvenih poklicev prispeva k pomanjkanju osebja. Število zdravnikov in medicinskih sester na 1 000 prebivalcev (2,4 oziroma 5,1) je med najnižjimi v državah članicah. Sistem primarnega zdravstvenega varstva ima premalo osebja, njegove službe pa so preobremenjene. Njegov potencial ostaja neizkoriščen, kar preobremenjuje višjo raven oskrbe. Čeprav pri reševanju nekaterih izzivov, s katerimi se sooča zdravstveni sistem, pomaga širitev e-zdravstvenih storitev, je bilo njihovo uvajanje do zdaj omejeno.

| (26) | Velik del socialnih odhodkov ne odraža različnih ravni prihodkov, pri čemer bi bilo mogoče doseči boljše ciljno usmerjanje. Nekateri socialni odhodki niso ciljno usmerjeni in ne temeljijo na oceni premoženjskega stanja. Hkrati je pokritost socialnih prejemkov za nekatere osebe, ki delajo na podlagi civilnopravnih pogodb, omejena, zaradi česar je ta skupina bolj ranljiva. Čeprav se je delež prebivalstva, ki mu grozi revščina, še naprej zmanjševal z 21 % leta 2016 na 17 % leta 2020, izzivi ostajajo. Zlasti se pričakuje, da bodo nekateri starejši izpostavljeni vse večjemu tveganju revščine. To bo zlasti prizadelo ženske, ki imajo krajše poklicne poti, zaradi česar bodo pokojninski prejemki v prihodnosti nižji. Boljše ciljno usmerjanje prejemkov, na primer s pogostejšo uporabo pristopa, ki temelji na ugotavljanju premoženjskega stanja, bi omogočilo učinkovitejšo uporabo javnih sredstev v boju proti revščini in za podporo tistim, ki jo najbolj potrebujejo. |
| --- | --- |

(26)

Velik del socialnih odhodkov ne odraža različnih ravni prihodkov, pri čemer bi bilo mogoče doseči boljše ciljno usmerjanje. Nekateri socialni odhodki niso ciljno usmerjeni in ne temeljijo na oceni premoženjskega stanja. Hkrati je pokritost socialnih prejemkov za nekatere osebe, ki delajo na podlagi civilnopravnih pogodb, omejena, zaradi česar je ta skupina bolj ranljiva. Čeprav se je delež prebivalstva, ki mu grozi revščina, še naprej zmanjševal z 21 % leta 2016 na 17 % leta 2020, izzivi ostajajo. Zlasti se pričakuje, da bodo nekateri starejši izpostavljeni vse večjemu tveganju revščine. To bo zlasti prizadelo ženske, ki imajo krajše poklicne poti, zaradi česar bodo pokojninski prejemki v prihodnosti nižji. Boljše ciljno usmerjanje prejemkov, na primer s pogostejšo uporabo pristopa, ki temelji na ugotavljanju premoženjskega stanja, bi omogočilo učinkovitejšo uporabo javnih sredstev v boju proti revščini in za podporo tistim, ki jo najbolj potrebujejo.

| (27) | Poljska se bo vse bolj zanašala na znanost in inovacije, da bi zagotovila dolgoročno trajnostno gospodarsko rast in konkurenčnost. Vendar kljub določenemu napredku zaostaja pri inovativnih rezultatih. Skupna poraba za raziskave in razvoj je nizka in znaša 1,39 % BDP. Odhodki podjetij za raziskave in razvoj so še vedno precej pod povprečjem Unije, ki je leta 2020 znašal 0,87 %, delež inovativnih podjetij pa je po podatkih raziskave o inovacijah v Skupnosti še vedno nizek. Poljska v evropskem sistemu inovacijskih kazalnikov za leto 2021 zaseda četrto najslabše mesto in je uvrščena v zadnjo kategorijo držav, ki so na področju inovacij v vzponu. Vse večja razdrobljenost sedanjih instrumentov za podporo raziskavam onemogoča dobro sodelovanje med znanostjo in podjetji, kar je ključna ovira za krepitev inovacij. Poleg tega nizke vodstvene sposobnosti in omejeno uvajanje tehnologij v podjetjih prispevajo k znatnim razlikam v produktivnosti med malimi in srednjimi podjetji in velikimi podjetji, kar omejuje inovacije in rast produktivnosti. |
| --- | --- |

(27)

Poljska se bo vse bolj zanašala na znanost in inovacije, da bi zagotovila dolgoročno trajnostno gospodarsko rast in konkurenčnost. Vendar kljub določenemu napredku zaostaja pri inovativnih rezultatih. Skupna poraba za raziskave in razvoj je nizka in znaša 1,39 % BDP. Odhodki podjetij za raziskave in razvoj so še vedno precej pod povprečjem Unije, ki je leta 2020 znašal 0,87 %, delež inovativnih podjetij pa je po podatkih raziskave o inovacijah v Skupnosti še vedno nizek. Poljska v evropskem sistemu inovacijskih kazalnikov za leto 2021 zaseda četrto najslabše mesto in je uvrščena v zadnjo kategorijo držav, ki so na področju inovacij v vzponu. Vse večja razdrobljenost sedanjih instrumentov za podporo raziskavam onemogoča dobro sodelovanje med znanostjo in podjetji, kar je ključna ovira za krepitev inovacij. Poleg tega nizke vodstvene sposobnosti in omejeno uvajanje tehnologij v podjetjih prispevajo k znatnim razlikam v produktivnosti med malimi in srednjimi podjetji in velikimi podjetji, kar omejuje inovacije in rast produktivnosti.

| (28) | Poljska zaostaja na področju digitalizacije. Zlasti nizka raven digitalnih znanj in spretnosti ovira zmožnost podjetij, da bi vlagala v napredne digitalizirane rešitve in napredovala v vrednostni verigi, hkrati pa prispeva k pomanjkanju delovne sile in strokovnega znanja. Kar zadeva digitalno infrastrukturo, so izzivi pri razvoju 5G še vedno veliki, čeprav se povečuje uporaba fiksnih širokopasovnih povezav. Natančneje, leta 2021 je bilo s tehnologijo 5G pokritih le 34 % gospodinjstev, kar je pod povprečjem Unije, ki znaša 65 %, pripravljenost za 5G pa ne napreduje, saj usklajeni radiofrekvenčni spekter za uvedbo 5G še ni dodeljen. Nazadnje, večja uporaba digitalnih tehnologij v javni upravi bi lahko izboljšala zagotavljanje vladnih storitev ter pomagala zmanjšati nepotrebno regulativno in upravno breme. |
| --- | --- |

(28)

Poljska zaostaja na področju digitalizacije. Zlasti nizka raven digitalnih znanj in spretnosti ovira zmožnost podjetij, da bi vlagala v napredne digitalizirane rešitve in napredovala v vrednostni verigi, hkrati pa prispeva k pomanjkanju delovne sile in strokovnega znanja. Kar zadeva digitalno infrastrukturo, so izzivi pri razvoju 5G še vedno veliki, čeprav se povečuje uporaba fiksnih širokopasovnih povezav. Natančneje, leta 2021 je bilo s tehnologijo 5G pokritih le 34 % gospodinjstev, kar je pod povprečjem Unije, ki znaša 65 %, pripravljenost za 5G pa ne napreduje, saj usklajeni radiofrekvenčni spekter za uvedbo 5G še ni dodeljen. Nazadnje, večja uporaba digitalnih tehnologij v javni upravi bi lahko izboljšala zagotavljanje vladnih storitev ter pomagala zmanjšati nepotrebno regulativno in upravno breme.

| (29) | Stabilno in predvidljivo poslovno okolje ter prijazno naložbeno okolje imata pomembno vlogo pri gospodarskem okrevanju po pandemiji in trajnostni gospodarski rasti v srednje- do dolgoročnem obdobju. Neodvisnost, učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema so s tega vidika bistvene komponente. Na Poljskem se je spoštovanje načela pravne države poslabšalo, neodvisnost sodstva pa še naprej vzbuja zaskrbljenost, kot izhaja iz več sodb Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice. Poleg tega je Komisija leta 2021 začela postopek za ugotavljanje kršitev proti Poljski po nekaterih sodbah poljskega ustavnega sodišča, ki so predvsem izpodbijale primarnost prava Unije, kar ogroža delovanje poljskega pravnega reda in pravnega reda Unije. |
| --- | --- |

(29)

Stabilno in predvidljivo poslovno okolje ter prijazno naložbeno okolje imata pomembno vlogo pri gospodarskem okrevanju po pandemiji in trajnostni gospodarski rasti v srednje- do dolgoročnem obdobju. Neodvisnost, učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema so s tega vidika bistvene komponente. Na Poljskem se je spoštovanje načela pravne države poslabšalo, neodvisnost sodstva pa še naprej vzbuja zaskrbljenost, kot izhaja iz več sodb Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice. Poleg tega je Komisija leta 2021 začela postopek za ugotavljanje kršitev proti Poljski po nekaterih sodbah poljskega ustavnega sodišča, ki so predvsem izpodbijale primarnost prava Unije, kar ogroža delovanje poljskega pravnega reda in pravnega reda Unije.

| (30) | Trdno in stabilno regulativno okolje je osnova za ohranjanje gospodarske rasti in zasebnih naložb. Vendar je naložbeno ozračje še naprej ovirano z nepredvidljivim in obremenjujočim regulativnim okoljem. Pogoste spremembe ključnih zakonov povečujejo negotovost in stroške usklajevanja za podjetja, predvsem zaradi pomanjkljivega posvetovanja z deležniki med zakonodajnim postopkom. Zasebne naložbe kot odstotek BDP se od leta 2016 zmanjšujejo in so leta 2020 znašale nizkih 18,5 %, kar je precej pod povprečjem Unije in regionalnimi naložbami. To bi lahko omejilo nadaljnje povečanje produktivnosti in oviralo sposobnost Poljske za dolgoročno ohranjanje gospodarske rasti, zlasti glede na to, da naraščajoči stroški dela na enoto negativno vplivajo na stroškovno konkurenčnost. |
| --- | --- |

(30)

Trdno in stabilno regulativno okolje je osnova za ohranjanje gospodarske rasti in zasebnih naložb. Vendar je naložbeno ozračje še naprej ovirano z nepredvidljivim in obremenjujočim regulativnim okoljem. Pogoste spremembe ključnih zakonov povečujejo negotovost in stroške usklajevanja za podjetja, predvsem zaradi pomanjkljivega posvetovanja z deležniki med zakonodajnim postopkom. Zasebne naložbe kot odstotek BDP se od leta 2016 zmanjšujejo in so leta 2020 znašale nizkih 18,5 %, kar je precej pod povprečjem Unije in regionalnimi naložbami. To bi lahko omejilo nadaljnje povečanje produktivnosti in oviralo sposobnost Poljske za dolgoročno ohranjanje gospodarske rasti, zlasti glede na to, da naraščajoči stroški dela na enoto negativno vplivajo na stroškovno konkurenčnost.

| (31) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(31)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (32) | Mešanica virov energije Poljske je še vedno močno odvisna od fosilnih goriv, ki so v letu 2020 zagotovila 86 % oskrbe z energijo, pri čemer je samo premog predstavljal 40 % energije. Zemeljski plin predstavlja 17 % mešanice virov energije, medtem ko nafta, katere delež se je v zadnjih letih povečal, predstavlja 28,9 %. Razogljičenje na Poljskem poteka počasi. Do leta 2020 je poljsko gospodarstvo zabeležilo le 8-odstotno zmanjšanje skupnih emisij v primerjavi z letom 2005 (19). Intenzivnost emisij toplogrednih plinov v gospodarstvu je 54 % nad povprečjem Unije. Za pospešitev zmanjšanja emisij v celotnem gospodarstvu so potrebni revidirana, ambicioznejša energetska politika in ciljno usmerjeni ukrepi za sektorje, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami. Medtem ko Poljska proizvede približno 80 % premoga, ki ga porabi, se je njena odvisnost od Rusije – izračunana kot delež uvoza iz Rusije glede na celotni uvoz premoga – povečala in leta 2020 dosegla 74 % v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 54 %. Poljska je za skoraj celotno povpraševanje odvisna od tujih dobaviteljev, uvoz iz Rusije pa predstavlja 72 % celotne tuje ponudbe v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 26 %. Odvisnost Poljske od zemeljskega plina iz Rusije je leta 2020 znašala 55 %, povprečje Unije pa 44 % (20). Pričakuje se, da bodo tekoči in načrtovani infrastrukturni projekti na Poljskem in z njenimi sosednjimi državami (vključno s povezovalnim daljnovodom GIPL z Litvo, ki obratuje od 1. maja 2022), če jih bodo spremljale ustrezne pogodbe o dobavi, v celoti nadomestili odvisnost Poljske od ruskega plina. Priporoča se, da so nove naložbe v infrastrukturo in omrežja, povezane s plinom, po možnosti primerne tudi za prihodnost, da se preprečijo vezanost na ogljik in nasedle naložbe ter omogoči njihova dolgoročna vzdržnost s spremembo namena trajnostnih goriv v prihodnosti. Poljska dolgoročna pogodba o dobavi plina z ruskim Gazpromom poteče konec leta 2022, Poljska pa je ne namerava obnoviti.
  Neposreden vpliv prekinitve oskrbe s plinom s strani Gazproma od aprila 2022 na energetsko varnost Poljske znatno blaži dostop Poljske do alternativnih dobav znotraj in zunaj Unije. Vendar je zaradi navedene prekinitve treba pospešiti tekoče in načrtovane projekte za diverzifikacijo oskrbe ter povečati usklajevanje nadaljnjih ukrepov v Uniji. |
| --- | --- |

(32)

Mešanica virov energije Poljske je še vedno močno odvisna od fosilnih goriv, ki so v letu 2020 zagotovila 86 % oskrbe z energijo, pri čemer je samo premog predstavljal 40 % energije. Zemeljski plin predstavlja 17 % mešanice virov energije, medtem ko nafta, katere delež se je v zadnjih letih povečal, predstavlja 28,9 %. Razogljičenje na Poljskem poteka počasi. Do leta 2020 je poljsko gospodarstvo zabeležilo le 8-odstotno zmanjšanje skupnih emisij v primerjavi z letom 2005 (19). Intenzivnost emisij toplogrednih plinov v gospodarstvu je 54 % nad povprečjem Unije. Za pospešitev zmanjšanja emisij v celotnem gospodarstvu so potrebni revidirana, ambicioznejša energetska politika in ciljno usmerjeni ukrepi za sektorje, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami. Medtem ko Poljska proizvede približno 80 % premoga, ki ga porabi, se je njena odvisnost od Rusije – izračunana kot delež uvoza iz Rusije glede na celotni uvoz premoga – povečala in leta 2020 dosegla 74 % v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 54 %. Poljska je za skoraj celotno povpraševanje odvisna od tujih dobaviteljev, uvoz iz Rusije pa predstavlja 72 % celotne tuje ponudbe v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 26 %. Odvisnost Poljske od zemeljskega plina iz Rusije je leta 2020 znašala 55 %, povprečje Unije pa 44 % (20). Pričakuje se, da bodo tekoči in načrtovani infrastrukturni projekti na Poljskem in z njenimi sosednjimi državami (vključno s povezovalnim daljnovodom GIPL z Litvo, ki obratuje od 1. maja 2022), če jih bodo spremljale ustrezne pogodbe o dobavi, v celoti nadomestili odvisnost Poljske od ruskega plina. Priporoča se, da so nove naložbe v infrastrukturo in omrežja, povezane s plinom, po možnosti primerne tudi za prihodnost, da se preprečijo vezanost na ogljik in nasedle naložbe ter omogoči njihova dolgoročna vzdržnost s spremembo namena trajnostnih goriv v prihodnosti. Poljska dolgoročna pogodba o dobavi plina z ruskim Gazpromom poteče konec leta 2022, Poljska pa je ne namerava obnoviti.

Neposreden vpliv prekinitve oskrbe s plinom s strani Gazproma od aprila 2022 na energetsko varnost Poljske znatno blaži dostop Poljske do alternativnih dobav znotraj in zunaj Unije. Vendar je zaradi navedene prekinitve treba pospešiti tekoče in načrtovane projekte za diverzifikacijo oskrbe ter povečati usklajevanje nadaljnjih ukrepov v Uniji.

| (33) | Pospešeno uvajanje novih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov je ključnega pomena za zmanjšanje odvisnosti Poljske od uvoza fosilnih goriv in za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Sedanji cilji glede energije iz obnovljivih virov v okviru nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov niso dovolj ambiciozni. Vendar obstajajo pomembne regulativne, postopkovne in upravne ovire, ki omejujejo uporabo zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in upočasnjujejo vključevanje obnovljivih virov energije v omrežje. To vključuje omejevalna pravila o energetskih zadrugah, omejevalna pravila in dolgotrajne postopke izdajanja dovoljenj za razvoj vetrne energije na kopnem, zapletenost in nestabilnost davčnih predpisov ter dolgotrajne postopke za priključitev na omrežje. Vključevanje obnovljivih virov energije prav tako upočasnjujejo infrastrukturne ovire, kot je nezadostna zmogljivost distribucijskega omrežja, in bi jih bilo treba obravnavati z ustreznimi spodbudami. Poleg tega je v sporočilu Komisije z dne 18. maja 2022 (sporočilo REPowerEU) navedeno, da bo povečanje trajnostne proizvodnje biometana prispevalo k postopni odpravi odvisnosti Unije od ruskih fosilnih goriv. V tem okviru lahko Poljska izkoristi neizkoriščen potencial biometana, ki izpolnjuje ustrezna trajnostna merila, z ustrezno strategijo za vzpostavitev trga s trajnostnim biometanom in konkretnimi predlogi v zvezi z njegovo strukturo. Trajnostni biometan se lahko uporablja v soproizvodnji toplote in električne energije ter obnovljivega vodika, kar bi lahko pripomoglo k razogljičenju sektorjev, v katerih je emisije sicer težko zmanjšati. Nacionalna shema prenove Poljske je pomembna pobuda za zamenjavo kotlov, ki onesnažujejo zrak, in izboljšanje energijske učinkovitosti stavb. Vendar bi jo bilo mogoče dodatno racionalizirati in bolje usmeriti v gospodinjstva z nizkimi dohodki in najmanj učinkovite stavbe.
  Poleg tega je mogoče bolje oblikovati subvencije za zamenjavo virov toplote, da bi se preprečila vezanost na plin in zagotovile močnejše spodbude za temeljite prenove in uvedbo toplotnih črpalk v skladu s cilji strategije za val prenove in sporočilom REPowerEU. Ker obstaja znaten potencial za prihranek stroškov z izboljšanjem energijske učinkovitosti, je mogoča uporaba vračljivih finančnih instrumentov, ki bi se lahko namenili za povečanje stopnje prenove stanovanjskih, javnih in poslovnih stavb. S tem bi se dodatno izboljšala kakovost zraka, pospešili prihranki energije in zmanjšalo povpraševanje po fosilnih gorivih za ogrevanje. Da bi se Poljska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(33)

Pospešeno uvajanje novih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov je ključnega pomena za zmanjšanje odvisnosti Poljske od uvoza fosilnih goriv in za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Sedanji cilji glede energije iz obnovljivih virov v okviru nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov niso dovolj ambiciozni. Vendar obstajajo pomembne regulativne, postopkovne in upravne ovire, ki omejujejo uporabo zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in upočasnjujejo vključevanje obnovljivih virov energije v omrežje. To vključuje omejevalna pravila o energetskih zadrugah, omejevalna pravila in dolgotrajne postopke izdajanja dovoljenj za razvoj vetrne energije na kopnem, zapletenost in nestabilnost davčnih predpisov ter dolgotrajne postopke za priključitev na omrežje. Vključevanje obnovljivih virov energije prav tako upočasnjujejo infrastrukturne ovire, kot je nezadostna zmogljivost distribucijskega omrežja, in bi jih bilo treba obravnavati z ustreznimi spodbudami. Poleg tega je v sporočilu Komisije z dne 18. maja 2022 (sporočilo REPowerEU) navedeno, da bo povečanje trajnostne proizvodnje biometana prispevalo k postopni odpravi odvisnosti Unije od ruskih fosilnih goriv. V tem okviru lahko Poljska izkoristi neizkoriščen potencial biometana, ki izpolnjuje ustrezna trajnostna merila, z ustrezno strategijo za vzpostavitev trga s trajnostnim biometanom in konkretnimi predlogi v zvezi z njegovo strukturo. Trajnostni biometan se lahko uporablja v soproizvodnji toplote in električne energije ter obnovljivega vodika, kar bi lahko pripomoglo k razogljičenju sektorjev, v katerih je emisije sicer težko zmanjšati. Nacionalna shema prenove Poljske je pomembna pobuda za zamenjavo kotlov, ki onesnažujejo zrak, in izboljšanje energijske učinkovitosti stavb. Vendar bi jo bilo mogoče dodatno racionalizirati in bolje usmeriti v gospodinjstva z nizkimi dohodki in najmanj učinkovite stavbe.

Poleg tega je mogoče bolje oblikovati subvencije za zamenjavo virov toplote, da bi se preprečila vezanost na plin in zagotovile močnejše spodbude za temeljite prenove in uvedbo toplotnih črpalk v skladu s cilji strategije za val prenove in sporočilom REPowerEU. Ker obstaja znaten potencial za prihranek stroškov z izboljšanjem energijske učinkovitosti, je mogoča uporaba vračljivih finančnih instrumentov, ki bi se lahko namenili za povečanje stopnje prenove stanovanjskih, javnih in poslovnih stavb. S tem bi se dodatno izboljšala kakovost zraka, pospešili prihranki energije in zmanjšalo povpraševanje po fosilnih gorivih za ogrevanje. Da bi se Poljska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (34) | Promet je za proizvodnjo energije drugi sektor, ki najbolj onesnažuje okolje, in predstavlja približno 70 % skupne porabe nafte. Levji delež sektorskih emisij proizvede cestni promet. Zato so ključnega pomena pospešeni ukrepi za razogljičenje mobilnosti. Pri tem bi bile v pomoč spodbude za kolektivne, nizkoogljične in aktivne načine prevoza. Povečanje privlačnosti in dostopnosti javnega prevoza, tudi na podeželskih območjih, in boljše povezovanje predmestij s središči aglomeracij bi pripomoglo k zmanjšanju onesnaženosti zraka, odpravi izključenosti in izboljšanju kakovosti življenja. Delež na novo registriranih brezemisijskih avtomobilov je leta 2020 znašal 0,8 %, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 5,3 %. Razmisliti bi bilo treba o nadaljnji podpori pri olajševanju nakupa električnih avtomobilov in znatnih naložbah v infrastrukturo za polnjenje. |
| --- | --- |

(34)

Promet je za proizvodnjo energije drugi sektor, ki najbolj onesnažuje okolje, in predstavlja približno 70 % skupne porabe nafte. Levji delež sektorskih emisij proizvede cestni promet. Zato so ključnega pomena pospešeni ukrepi za razogljičenje mobilnosti. Pri tem bi bile v pomoč spodbude za kolektivne, nizkoogljične in aktivne načine prevoza. Povečanje privlačnosti in dostopnosti javnega prevoza, tudi na podeželskih območjih, in boljše povezovanje predmestij s središči aglomeracij bi pripomoglo k zmanjšanju onesnaženosti zraka, odpravi izključenosti in izboljšanju kakovosti življenja. Delež na novo registriranih brezemisijskih avtomobilov je leta 2020 znašal 0,8 %, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 5,3 %. Razmisliti bi bilo treba o nadaljnji podpori pri olajševanju nakupa električnih avtomobilov in znatnih naložbah v infrastrukturo za polnjenje.

| (35) | Cilje poljske nacionalne energetske strategije je treba popraviti navzgor v skladu z ambicioznejšim podnebnim ciljem Unije za leto 2030. Ključnega pomena za usmerjanje in spodbujanje javnih in zasebnih naložb v zeleni prehod je trden, stabilen in posodobljen strateški okvir. Poljska bi morala razmisliti o povečanju ravni ambicij, da bi vlagateljem zagotovila gotovost in povečala predvidljivost poslovnega okolja, hkrati pa pospešila svoj energetski prehod v skladu s sporočilom REPowerEU. |
| --- | --- |

(35)

Cilje poljske nacionalne energetske strategije je treba popraviti navzgor v skladu z ambicioznejšim podnebnim ciljem Unije za leto 2030. Ključnega pomena za usmerjanje in spodbujanje javnih in zasebnih naložb v zeleni prehod je trden, stabilen in posodobljen strateški okvir. Poljska bi morala razmisliti o povečanju ravni ambicij, da bi vlagateljem zagotovila gotovost in povečala predvidljivost poslovnega okolja, hkrati pa pospešila svoj energetski prehod v skladu s sporočilom REPowerEU.

| (36) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Poljska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Poljska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(36)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Poljska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Poljska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (37) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(37)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (22) pa je izraženo v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Poljska v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; izboljša učinkovitost javne porabe, vključno z nadaljevanjem reforme proračunskega sistema; zagotovi ustreznost pokojninskih prejemkov v prihodnosti in vzdržnost pokojninskega sistema s sprejetjem ukrepov za povišanje dejanske upokojitvene starosti in z reformo preferencialnih pokojninskih shem;

2.

hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

poveča udeležbo na trgu dela, vključno z izboljšanjem dostopa do otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe, ter odpravi preostale ovire za trajnejše oblike zaposlitve; spodbuja kakovostno izobraževanje ter znanja in spretnosti, ki so potrebni na trgu dela, zlasti z izobraževanjem odraslih in izboljšanjem digitalnih spretnosti in znanj; bolje usmeri socialne prejemke in nadomestila ter zagotovi dostop tistim, ki jih potrebujejo;

4.

izboljša odpornost, dostopnost in učinkovitost zdravstvenega sistema, vključno z zagotavljanjem zadostnih sredstev za odpravo piramidnega sistema oskrbe in pospeševanjem uvajanja storitev e-zdravja; okrepi inovacijske zmogljivosti gospodarstva, vključno s podporo raziskovalnim ustanovam in njihovemu tesnejšemu sodelovanju s podjetji; okrepi nadaljnjo digitalizacijo podjetij in javne uprave, tudi z razvojem infrastrukture;

5.

izboljša naložbeno ozračje, zlasti z zaščito neodvisnosti sodstva; zagotovi učinkovita javna posvetovanja in vključenost socialnih partnerjev v proces oblikovanja politik;

6.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv z odpravo regulativnih, upravnih in infrastrukturnih ovir za pospešitev postopkov izdajanja dovoljenj in uporabe obnovljivih virov energije; reformira politike prenove stavb in podporne sheme za spodbujanje večje energijske učinkovitosti, spodbujanje prihrankov energije in hitrejše postopno opuščanje fosilnih goriv pri ogrevanju ter pospešeno uvajanje toplotnih črpalk; pospeši prehod na javni prevoz in aktivno mobilnost ter spodbuja hitrejše uvajanje električnih vozil s spodbudami in naložbami v infrastrukturo za polnjenje; izboljša dolgo- in srednjeročno strateško načrtovanje zelenega prehoda s posodobitvijo nacionalnih energetskih politik v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora in sporočilom REPowerEU, da se zagotovi gotovost za poslovno skupnost in učinkovito uporabijo sredstva za pospešitev naložb v čisto energijo.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

5

(6)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 98).

6

(7)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

7

(8)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

8

(9)  ST 9728/2022; ST 9728/2022 ADD1.

9

(10)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 135).

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

12

(13)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

13

(14)  To so projekcije Komisije. Komisija še ni ocenila načrt za okrevanje in odpornost Poljske.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP, vključno s transferji poljski razvojni banki (BGK).

15

(16)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Poročilo o napredku na področju podnebnih ukrepov za leto 2021.

19

(20)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Poljsko celotni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih proizvodov. Poljski se od 27. aprila 2022 ne dobavlja več plin iz Rusije.

20

(21)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

21

(22)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

22

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/181 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/181

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2022

(2022/C 334/22)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Komisija je države članice pozvala, naj smernice upoštevajo v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Komisija je države članice pozvala, naj smernice upoštevajo v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Portugalska je 22. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Portugalsko (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Portugalska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Portugalska je 22. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Portugalsko (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Portugalska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Portugalska je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Portugalske o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Portugalska je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Portugalske o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Portugalsko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Portugalske pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter ocenila izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Portugalskem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Portugalske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Portugalsko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Portugalske pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter ocenila izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Portugalskem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Portugalske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Portugalsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da na Portugalskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane zlasti z visokim zunanjim, zasebnim in javnim dolgom v razmerah nizke rasti produktivnosti. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Portugalsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da na Portugalskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane zlasti z visokim zunanjim, zasebnim in javnim dolgom v razmerah nizke rasti produktivnosti.

| (13) | Portugalska je 14. aprila 2022 predložila nov osnutek proračunskega načrta za leto 2022. Izčrpna ocena navedenega načrta se predloži v mnenju Komisije v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(13)

Portugalska je 14. aprila 2022 predložila nov osnutek proračunskega načrta za leto 2022. Izčrpna ocena navedenega načrta se predloži v mnenju Komisije v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (14) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (12) Portugalski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Portugalski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Portugalske zmanjšal z 5,8 % BDP v letu 2020 na 2,8 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Portugalskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 2,3 % BDP v letu 2020 na 2,2 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Portugalska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi; predvsem je šlo za izdatke, povezane z zdravstvom, vključno z zaposlitvijo dodatnih zdravstvenih delavcev v nacionalni zdravstveni službi, da bi okrepili njene zmogljivosti odzivanja. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 135,2 % BDP v letu 2020 na 127,4 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(14)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (12) Portugalski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Portugalski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Portugalske zmanjšal z 5,8 % BDP v letu 2020 na 2,8 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Portugalskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 2,3 % BDP v letu 2020 na 2,2 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Portugalska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi; predvsem je šlo za izdatke, povezane z zdravstvom, vključno z zaposlitvijo dodatnih zdravstvenih delavcev v nacionalni zdravstveni službi, da bi okrepili njene zmogljivosti odzivanja. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 135,2 % BDP v letu 2020 na 127,4 % BDP v letu 2021.

| (15) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je za leto 2022 previden, zatem pa realističen (13). Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 5,0 %, v letu 2023 pa za 3,3 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje močnejša realna rast BDP v letu 2022, in sicer 5,8 %, ter nižja realna rast BDP v letu 2023, in sicer 2,7 %. Razlika je posledica večje rasti zasebne potrošnje in neto izvoza v napovedi Komisije za leto 2022 ter nižje rasti naložb in neto izvoza za leto 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 1,9 % BDP, v letu 2023 pa na 0,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica močne rasti gospodarske aktivnosti in odprave večine izrednih ukrepov, povezanih s pandemijo. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 120,8 %, v letu 2023 pa na 115,4 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,9 % BDP oziroma 1,0 % BDP. Za leto 2022 je to v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2022, za leto 2023 pa je nekoliko višje, predvsem zaradi višje tekoče porabe v napovedi Komisije za slednje leto. V pomladanski napovedi Komisije 2022 je predviden nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 119,9 % v letu 2022 in podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 115,3 % v letu 2023. Razlika v letu 2022 je posledica dejstva, da napoved Komisije predvideva močnejšo nominalno rast BDP v tem letu. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,5 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Portugalske. |
| --- | --- |

(15)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je za leto 2022 previden, zatem pa realističen (13). Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 5,0 %, v letu 2023 pa za 3,3 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje močnejša realna rast BDP v letu 2022, in sicer 5,8 %, ter nižja realna rast BDP v letu 2023, in sicer 2,7 %. Razlika je posledica večje rasti zasebne potrošnje in neto izvoza v napovedi Komisije za leto 2022 ter nižje rasti naložb in neto izvoza za leto 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 1,9 % BDP, v letu 2023 pa na 0,7 % BDP. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica močne rasti gospodarske aktivnosti in odprave večine izrednih ukrepov, povezanih s pandemijo. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 120,8 %, v letu 2023 pa na 115,4 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 1,9 % BDP oziroma 1,0 % BDP. Za leto 2022 je to v skladu s primanjkljajem, predvidenim v programu stabilnosti za leto 2022, za leto 2023 pa je nekoliko višje, predvsem zaradi višje tekoče porabe v napovedi Komisije za slednje leto. V pomladanski napovedi Komisije 2022 je predviden nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 119,9 % v letu 2022 in podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP v višini 115,3 % v letu 2023. Razlika v letu 2022 je posledica dejstva, da napoved Komisije predvideva močnejšo nominalno rast BDP v tem letu. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,5 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Portugalske.

| (16) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,2 % BDP v letu 2021 na 0,7 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj v letu 2022 vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,6 % BDP v letu 2022 in naj bi bili do leta 2023 v celoti odpravljeni (14). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, zmanjšanje posrednih dajatev na porabo energije in subvencije za porabo energije. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošno znižanje davka na gorivo. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letu 2022 (15). |
| --- | --- |

(16)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,2 % BDP v letu 2021 na 0,7 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj v letu 2022 vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,6 % BDP v letu 2022 in naj bi bili do leta 2023 v celoti odpravljeni (14). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, zmanjšanje posrednih dajatev na porabo energije in subvencije za porabo energije. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošno znižanje davka na gorivo. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letu 2022 (15).

| (17) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Portugalski priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Svet je Portugalski priporočil tudi, naj omeji rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Prav tako je Portugalski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(17)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Portugalski priporočil, naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju in si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko. Poleg tega bi morala ohraniti nacionalno financirane naložbe. Svet je Portugalski priporočil tudi, naj omeji rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov. Prav tako je Portugalski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (18) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Portugalske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,0 % BDP (16). Portugalska namerava zagotavljati stalno podporo okrevanju z mehanizmom za okrevanje in odpornost, iz katerega bo financirala dodatne naložbe, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,5 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke BDP (17). Portugalska zato namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,1 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,6 % BDP) ter stroškov zaradi zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), pričakuje pa se, da bodo naraščajoči stroški za plače v javnem sektorju, odhodki, povezani s staranjem prebivalstva, in vmesna potrošnja še naprej pritiskali na rast tekoče potrošnje. Zlasti naj bi večje zvišanje cen življenjskih potrebščin v primerjavi z deflatorjem BDP vplivalo tudi na ekspanzivni učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov k splošni fiskalni naravnanosti v letu 2022, in sicer s povečanjem izdatkov za javno porabo blaga in storitev. Pričakuje se, da bo Portugalska v letu 2022 na splošno omejila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov, saj je znaten ekspanzivni učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022 predvsem posledica ukrepov za odpravo gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije ter stroškov zaradi zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(18)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Portugalske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,0 % BDP (16). Portugalska namerava zagotavljati stalno podporo okrevanju z mehanizmom za okrevanje in odpornost, iz katerega bo financirala dodatne naložbe, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,5 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke BDP (17). Portugalska zato namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,1 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,6 % BDP) ter stroškov zaradi zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), pričakuje pa se, da bodo naraščajoči stroški za plače v javnem sektorju, odhodki, povezani s staranjem prebivalstva, in vmesna potrošnja še naprej pritiskali na rast tekoče potrošnje. Zlasti naj bi večje zvišanje cen življenjskih potrebščin v primerjavi z deflatorjem BDP vplivalo tudi na ekspanzivni učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov k splošni fiskalni naravnanosti v letu 2022, in sicer s povečanjem izdatkov za javno porabo blaga in storitev. Pričakuje se, da bo Portugalska v letu 2022 na splošno omejila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov, saj je znaten ekspanzivni učinek nacionalno financiranih tekočih odhodkov v letu 2022 predvsem posledica ukrepov za odpravo gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije ter stroškov zaradi zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine.

| (19) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,0 % BDP (18). Portugalska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (19). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,7 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,6 % BDP). Hkrati naj bi večje zvišanje cen življenjskih potrebščin v primerjavi z deflatorjem BDP v letu 2022 vplivalo na prispevek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov k splošni fiskalni naravnanosti v letu 2023, in sicer s povečanjem porabe za pokojnine ter socialne prejemke in nadomestila zaradi indeksacije. |
| --- | --- |

(19)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,0 % BDP (18). Portugalska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (19). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,7 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,6 % BDP). Hkrati naj bi večje zvišanje cen življenjskih potrebščin v primerjavi z deflatorjem BDP v letu 2022 vplivalo na prispevek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov k splošni fiskalni naravnanosti v letu 2023, in sicer s povečanjem porabe za pokojnine ter socialne prejemke in nadomestila zaradi indeksacije.

| (20) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 postopoma zmanjšal na 0,3 % BDP, v letu 2025 pa bil uravnotežen. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 109,8 % v letu 2024 in na 105,9 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 postopoma zmanjšal na 0,3 % BDP, v letu 2025 pa bil uravnotežen. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 109,8 % v letu 2024 in na 105,9 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka.

| (21) | Struktura javnih financ, ki bo bolj naklonjena rasti, tako na strani prihodkov kot odhodkov javnega proračuna, bi podprla dolgoročno vzdržnost javnih financ Portugalske, izboljšala poslovno okolje in prispevala k vključujočemu okrevanju. Kar zadeva davčni sistem Portugalske, obstajajo dokazi (20), da je sistem davčnih ugodnosti v državi precej zapleten in premalo pregleden (ugotovljenih je bilo več kot 500 davčnih ugodnosti v več kot 60 pravnih besedilih) ter da bi dosledno spremljanje in ocenjevanje koristilo gospodarski učinkovitosti davčnih odhodkov. Poleg tega strukturo stopenj davka od dohodkov pravnih oseb dopolnjujejo dodatne državne in občinske dajatve, kar povzroča kompleksnost za davkoplačevalce in dodatno breme za davčno upravo. Neposredni davčni odtegljaji so pogosto previsoki, zaradi česar so zahtevki za vračilo v naslednjem letu precejšnji. Ponavljajoči se stroški pobiranja davkov so razmeroma visoki (leta 2019 so bili približno 20 % višji od povprečja EU-27), naložbe davčne uprave v informacijske in komunikacijske tehnologije pa so v primerjavi s povprečjem Unije nizke (leta 2019 so znašale 5,7 % operativnih odhodkov davčne uprave in so bile skoraj polovico nižje od povprečja EU-27). Glede na navedeno bi povečanje učinkovitosti davčnih uprav pripomoglo k skrajšanju časa za plačilo davkov na Portugalskem in zmanjšanju obsega neplačanih zapadlih davčnih obveznosti (te so ob koncu leta 2019 znašale 37,1 % skupnih neto prihodkov in so bile med najvišjimi v Uniji). Kar zadeva portugalski sistem socialne zaščite, je učinkovitost socialnih transferjev pri zmanjševanju revščine in neenakosti pod povprečjem Unije. Zlasti je nizka ustreznost minimalnega dohodka, ki znaša 37,5 % praga revščine (Unija: 58,9 %). Hkrati se zdi, da številni socialni prejemki in nadomestila služijo podobnim ciljem, kar prav tako povzroča kompleksnost. Posledična razdrobljenost sistema socialne zaščite povzroča razmeroma nizke stopnje uporabe in pomanjkanje učinkovite osredotočenosti na tiste, ki pomoč najbolj potrebujejo, kar ovira pokritost in s tem ustreznost socialnih prejemkov. V tem okviru je še posebej pomembno izvajanje nacionalne strategije za boj proti revščini. |
| --- | --- |

(21)

Struktura javnih financ, ki bo bolj naklonjena rasti, tako na strani prihodkov kot odhodkov javnega proračuna, bi podprla dolgoročno vzdržnost javnih financ Portugalske, izboljšala poslovno okolje in prispevala k vključujočemu okrevanju. Kar zadeva davčni sistem Portugalske, obstajajo dokazi (20), da je sistem davčnih ugodnosti v državi precej zapleten in premalo pregleden (ugotovljenih je bilo več kot 500 davčnih ugodnosti v več kot 60 pravnih besedilih) ter da bi dosledno spremljanje in ocenjevanje koristilo gospodarski učinkovitosti davčnih odhodkov. Poleg tega strukturo stopenj davka od dohodkov pravnih oseb dopolnjujejo dodatne državne in občinske dajatve, kar povzroča kompleksnost za davkoplačevalce in dodatno breme za davčno upravo. Neposredni davčni odtegljaji so pogosto previsoki, zaradi česar so zahtevki za vračilo v naslednjem letu precejšnji. Ponavljajoči se stroški pobiranja davkov so razmeroma visoki (leta 2019 so bili približno 20 % višji od povprečja EU-27), naložbe davčne uprave v informacijske in komunikacijske tehnologije pa so v primerjavi s povprečjem Unije nizke (leta 2019 so znašale 5,7 % operativnih odhodkov davčne uprave in so bile skoraj polovico nižje od povprečja EU-27). Glede na navedeno bi povečanje učinkovitosti davčnih uprav pripomoglo k skrajšanju časa za plačilo davkov na Portugalskem in zmanjšanju obsega neplačanih zapadlih davčnih obveznosti (te so ob koncu leta 2019 znašale 37,1 % skupnih neto prihodkov in so bile med najvišjimi v Uniji). Kar zadeva portugalski sistem socialne zaščite, je učinkovitost socialnih transferjev pri zmanjševanju revščine in neenakosti pod povprečjem Unije. Zlasti je nizka ustreznost minimalnega dohodka, ki znaša 37,5 % praga revščine (Unija: 58,9 %). Hkrati se zdi, da številni socialni prejemki in nadomestila služijo podobnim ciljem, kar prav tako povzroča kompleksnost. Posledična razdrobljenost sistema socialne zaščite povzroča razmeroma nizke stopnje uporabe in pomanjkanje učinkovite osredotočenosti na tiste, ki pomoč najbolj potrebujejo, kar ovira pokritost in s tem ustreznost socialnih prejemkov. V tem okviru je še posebej pomembno izvajanje nacionalne strategije za boj proti revščini.

| (22) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Portugalsko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost zlasti spodbuja naložbe za zeleni in digitalni prehod. Izboljšanje kakovosti javnih financ in finančne vzdržnosti podjetij v državni lasti je za načrt osrednjega pomena. Načrt je ambiciozen pri krepitvi odpornosti zdravstvenega sistema ter izboljšanju dostopa do kakovostnega sistema zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Cilj načrta je izboljšati splošno raven spretnosti in znanj prebivalstva, vključno z digitalnimi spretnostmi in znanji za različne skupine prebivalstva, ter okrepiti ponudbo poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Načrt vključuje znatne naložbe za izboljšanje socialnih storitev, vključno s povečanjem ponudbe socialnih in cenovno dostopnih stanovanj. Načrt uvaja ustrezne ukrepe za zmanjšanje segmentacije trga dela ter podporo kakovostnemu zaposlovanju ter ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest. Cilj načrta je predvsem podpora državljanom in podjetjem pri uporabi digitalnih tehnologij. Načrt uvaja ukrepe za spodbujanje dostopa do financiranja, zlasti za mala in srednja podjetja, ter za spodbujanje zasebnih in javnih naložb za gospodarsko okrevanje države. Načrt določa pomembne reforme in naložbe za spodbujanje naložb v raziskave in inovacije ter povečanje njihove učinkovitosti in uspešnosti. Načrt je ambiciozen pri reševanju izzivov poslovnega okolja in izboljšanju učinkovitosti pravosodnega sistema. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Portugalsko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost zlasti spodbuja naložbe za zeleni in digitalni prehod. Izboljšanje kakovosti javnih financ in finančne vzdržnosti podjetij v državni lasti je za načrt osrednjega pomena. Načrt je ambiciozen pri krepitvi odpornosti zdravstvenega sistema ter izboljšanju dostopa do kakovostnega sistema zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Cilj načrta je izboljšati splošno raven spretnosti in znanj prebivalstva, vključno z digitalnimi spretnostmi in znanji za različne skupine prebivalstva, ter okrepiti ponudbo poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Načrt vključuje znatne naložbe za izboljšanje socialnih storitev, vključno s povečanjem ponudbe socialnih in cenovno dostopnih stanovanj. Načrt uvaja ustrezne ukrepe za zmanjšanje segmentacije trga dela ter podporo kakovostnemu zaposlovanju ter ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest. Cilj načrta je predvsem podpora državljanom in podjetjem pri uporabi digitalnih tehnologij. Načrt uvaja ukrepe za spodbujanje dostopa do financiranja, zlasti za mala in srednja podjetja, ter za spodbujanje zasebnih in javnih naložb za gospodarsko okrevanje države. Načrt določa pomembne reforme in naložbe za spodbujanje naložb v raziskave in inovacije ter povečanje njihove učinkovitosti in uspešnosti. Načrt je ambiciozen pri reševanju izzivov poslovnega okolja in izboljšanju učinkovitosti pravosodnega sistema.

| (23) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Portugalske naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Portugalskem, predstavljajo 37,9 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 22,1 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Portugalski pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(23)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Portugalske naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Portugalskem, predstavljajo 37,9 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 22,1 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Portugalski pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (24) | Portugalska je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (21) predložila 4. marca 2022, druge programe kohezijske politike iz navedene uredbe pa 4. junija 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Portugalska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(24)

Portugalska je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (21) predložila 4. marca 2022, druge programe kohezijske politike iz navedene uredbe pa 4. junija 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Portugalska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (25) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Portugalska sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi s krožnim gospodarstvom. Portugalska je precej pod povprečjem Unije zlasti pri kazalnikih ravnanja z odpadki. Povprečna stopnja recikliranja komunalnih odpadkov je nizka in se še niža, obstajajo pa razlike med regijami. Portugalska ni dosegla cilja Unije glede recikliranja 50 % komunalnih odpadkov do leta 2020. Skupna stopnja recikliranja je leta 2019 znašala 29 %, leta 2020 pa 26,5 % (začasni podatki), medtem ko povprečje Unije znaša 48 %. Za dosego ciljev Unije za naslednje desetletje, vključno z doseganjem 55-odstotne stopnje recikliranja komunalnih odpadkov do leta 2025, bodo potrebna znatna prizadevanja. Potrebne so izboljšave za spodbujanje preprečevanja odpadkov, zmanjševanja njihove količine, razvrščanja, ponovne uporabe in recikliranja odpadkov ter s tem preusmeritve odpadkov z odlagališč in iz sežigalnic, pa tudi za modernizacijo obratov za recikliranje in obdelavo odpadkov. Povečanje pristojbin za odlaganje in sežiganje odpadkov, uvedba davka na ostanek odpadkov in povišanje pristojbin za občine, ki ne dosegajo ciljev recikliranja, so dobri primeri za boljše doseganje teh ciljev. Poleg tega bi lahko postopek pospešili z razširitvijo ločenega zbiranja odpadkov in nadaljnjim razvojem sistemov „plačaj, kolikor zavržeš“. |
| --- | --- |

(25)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Portugalska sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi s krožnim gospodarstvom. Portugalska je precej pod povprečjem Unije zlasti pri kazalnikih ravnanja z odpadki. Povprečna stopnja recikliranja komunalnih odpadkov je nizka in se še niža, obstajajo pa razlike med regijami. Portugalska ni dosegla cilja Unije glede recikliranja 50 % komunalnih odpadkov do leta 2020. Skupna stopnja recikliranja je leta 2019 znašala 29 %, leta 2020 pa 26,5 % (začasni podatki), medtem ko povprečje Unije znaša 48 %. Za dosego ciljev Unije za naslednje desetletje, vključno z doseganjem 55-odstotne stopnje recikliranja komunalnih odpadkov do leta 2025, bodo potrebna znatna prizadevanja. Potrebne so izboljšave za spodbujanje preprečevanja odpadkov, zmanjševanja njihove količine, razvrščanja, ponovne uporabe in recikliranja odpadkov ter s tem preusmeritve odpadkov z odlagališč in iz sežigalnic, pa tudi za modernizacijo obratov za recikliranje in obdelavo odpadkov. Povečanje pristojbin za odlaganje in sežiganje odpadkov, uvedba davka na ostanek odpadkov in povišanje pristojbin za občine, ki ne dosegajo ciljev recikliranja, so dobri primeri za boljše doseganje teh ciljev. Poleg tega bi lahko postopek pospešili z razširitvijo ločenega zbiranja odpadkov in nadaljnjim razvojem sistemov „plačaj, kolikor zavržeš“.

| (26) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(26)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (27) | Portugalska ima velik delež energije iz obnovljivih virov (tretjina mešanice energijskih virov) in ni močno odvisna od fosilnih goriv iz Rusije. Vendar po podatkih za leto 2020 nafta in plin (predvsem utekočinjeni zemeljski plin) še vedno predstavljata dve tretjini oskrbe s primarno energijo, in sicer 42 % za nafto in 24 % za plin. Premog je bil za proizvodnjo električne energije postopno opuščen do leta 2021, vendar se je poraba plina v zadnjih letih hitro povečala, deloma zaradi manjše razpoložljivosti električne energije iz hidroelektrarn zaradi suše. Ker Portugalska iz Rusije uvozi le 10 % plina, je njena odvisnost od utekočinjenega zemeljskega plina precej nižja od povprečja Unije, ki znaša 44 %, poleg tega pa iz Rusije ne uvaža nafte in premoga (22). Vendar Portugalska uvozi 100 % fosilnih goriv. Za zmanjšanje te splošne odvisnosti od uvoza bo treba s povečanjem podnebnih ambicij Unije, ki so usmerjene v cenovno dostopnejšo, varnejšo in trajnostno energijo, še naprej izkoriščati potencial Portugalske na področju sončne in vetrne energije, predvsem na morju, zlasti z racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj in krepitvijo upravnih zmogljivosti. Nadgradnja omrežij za prenos in distribucijo električne energije, vključno s tehnologijami enosmernega toka, ter omogočanje naložb v shranjevanje električne energije in obnovljivi vodik z ustreznimi dodatnimi zmogljivostmi za energijo iz obnovljivih virov bi omogočila oskrbo s prilagodljivo in hitro odzivno energijo, kar je ključnega pomena za upravljanje sistema z visokim deležem obnovljivih virov energije. Za odpornost elektroenergetskega sistema Portugalske in Unije je izziv tudi nizka raven povezanosti elektroenergetskih sistemov s Španijo (in prek nje s Francijo). Dodatne čezmejne povezave bi lahko pripomogle k boljši vključenosti zmogljivosti Iberskega polotoka za obnovljive vire energije v enotni energetski trg, tudi plinske infrastrukture, pripravljene za vodik, saj bi lahko prispevale k diverzifikaciji oskrbe s plinom na notranjem trgu in pomagale izkoristiti dolgoročni potencial za obnovljivi vodik.
  Za izboljšanje energijske učinkovitosti stavb bi se z ustreznimi shemami financiranja, kampanjami ozaveščanja in razvojem zelenih znanj in spretnosti znatno povečala učinkovitost naložbenih prizadevanj. Poleg tega je treba nadalje razogljičiti prometni sektor, med drugim s pospešitvijo uvedbe infrastrukture za polnjenje električnih vozil ter spodbujanjem ključnih projektov železniškega, kolesarskega in javnega prevoza. Da bi se Portugalska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede ciljev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(27)

Portugalska ima velik delež energije iz obnovljivih virov (tretjina mešanice energijskih virov) in ni močno odvisna od fosilnih goriv iz Rusije. Vendar po podatkih za leto 2020 nafta in plin (predvsem utekočinjeni zemeljski plin) še vedno predstavljata dve tretjini oskrbe s primarno energijo, in sicer 42 % za nafto in 24 % za plin. Premog je bil za proizvodnjo električne energije postopno opuščen do leta 2021, vendar se je poraba plina v zadnjih letih hitro povečala, deloma zaradi manjše razpoložljivosti električne energije iz hidroelektrarn zaradi suše. Ker Portugalska iz Rusije uvozi le 10 % plina, je njena odvisnost od utekočinjenega zemeljskega plina precej nižja od povprečja Unije, ki znaša 44 %, poleg tega pa iz Rusije ne uvaža nafte in premoga (22). Vendar Portugalska uvozi 100 % fosilnih goriv. Za zmanjšanje te splošne odvisnosti od uvoza bo treba s povečanjem podnebnih ambicij Unije, ki so usmerjene v cenovno dostopnejšo, varnejšo in trajnostno energijo, še naprej izkoriščati potencial Portugalske na področju sončne in vetrne energije, predvsem na morju, zlasti z racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj in krepitvijo upravnih zmogljivosti. Nadgradnja omrežij za prenos in distribucijo električne energije, vključno s tehnologijami enosmernega toka, ter omogočanje naložb v shranjevanje električne energije in obnovljivi vodik z ustreznimi dodatnimi zmogljivostmi za energijo iz obnovljivih virov bi omogočila oskrbo s prilagodljivo in hitro odzivno energijo, kar je ključnega pomena za upravljanje sistema z visokim deležem obnovljivih virov energije. Za odpornost elektroenergetskega sistema Portugalske in Unije je izziv tudi nizka raven povezanosti elektroenergetskih sistemov s Španijo (in prek nje s Francijo). Dodatne čezmejne povezave bi lahko pripomogle k boljši vključenosti zmogljivosti Iberskega polotoka za obnovljive vire energije v enotni energetski trg, tudi plinske infrastrukture, pripravljene za vodik, saj bi lahko prispevale k diverzifikaciji oskrbe s plinom na notranjem trgu in pomagale izkoristiti dolgoročni potencial za obnovljivi vodik.

Za izboljšanje energijske učinkovitosti stavb bi se z ustreznimi shemami financiranja, kampanjami ozaveščanja in razvojem zelenih znanj in spretnosti znatno povečala učinkovitost naložbenih prizadevanj. Poleg tega je treba nadalje razogljičiti prometni sektor, med drugim s pospešitvijo uvedbe infrastrukture za polnjenje električnih vozil ter spodbujanjem ključnih projektov železniškega, kolesarskega in javnega prevoza. Da bi se Portugalska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede ciljev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (28) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Portugalska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Portugalska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (23), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(28)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Portugalska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Portugalska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (23), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (29) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (24) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(29)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (24) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (30) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Portugalsko je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2. |
| --- | --- |

(30)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Portugalsko je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2.

| (31) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2 in 4. Priporočili 1 in 2 prispevata tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega in četrtega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim pomagajo obravnavati neravnotežja, povezana z visokim javnim dolgom v okviru nizke rasti proizvodne dejavnosti. Politike iz priporočila 2 med drugim prispevajo k zmanjšanju javnega, zasebnega in zunanjega dolga, saj bo celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost podprlo rast in hkrati okrepilo odpornost gospodarstva. Politike iz priporočila 4 med drugim prispevajo k obravnavanju ranljivosti, dolgoročno povezanih z visokim zunanjim dolgom – |
| --- | --- |

(31)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2 in 4. Priporočili 1 in 2 prispevata tudi k izvajanju priporočila glede euroobmočja za leto 2022, zlasti prvega in četrtega priporočila glede euroobmočja. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim pomagajo obravnavati neravnotežja, povezana z visokim javnim dolgom v okviru nizke rasti proizvodne dejavnosti. Politike iz priporočila 2 med drugim prispevajo k zmanjšanju javnega, zasebnega in zunanjega dolga, saj bo celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost podprlo rast in hkrati okrepilo odpornost gospodarstva. Politike iz priporočila 4 med drugim prispevajo k obravnavanju ranljivosti, dolgoročno povezanih z visokim zunanjim dolgom –

PRIPOROČA, da Portugalska v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi preudarno fiskalno politiko, zlasti z omejitvijo rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov pod srednjeročno potencialno rast BDP, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi sedanjo porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; v obdobju po letu 2023 izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev ter zagotavljanju verodostojnega in postopnega zmanjševanja dolga ter srednjeročne vzdržnosti javnih financ, s postopno konsolidacijo, naložbami in reformami; izboljša učinkovitost davčnega sistema in sistema socialne zaščite, zlasti s poenostavitvijo obeh okvirov, povečanjem učinkovitosti njunih uprav in zmanjšanjem s tem povezanega upravnega bremena;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

izboljša pogoje za prehod v krožno gospodarstvo, zlasti s spodbujanjem preprečevanja odpadkov, recikliranja in ponovne uporabe odpadkov, da bi jih preusmerila z odlagališč in iz sežigalnic;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv, tudi v prometnem sektorju; pospeši uvajanje obnovljivih virov energije z nadgradnjo omrežij za prenos in distribucijo električne energije, omogočanjem naložb v shranjevanje električne energije in racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj, da se omogoči nadaljnji razvoj proizvodnje vetrne energije, zlasti na morju, ter proizvodnje sončne energije in obnovljivega vodika; okrepi okvir spodbud za naložbe v energijsko učinkovitost stavb; poveča energetske povezave.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 102).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10149/2021 + ADD 1 REV 1.

10

(11)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

11

(12)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Portugalske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 142).

12

(13)  Presečni datum programa stabilnosti za leto 2022, ki je bil Komisiji in Svetu predložen 29. aprila 2022, je bil 25. marec 2022, kar je datum, ko je bil program predstavljen nacionalnemu parlamentu. Portugalska je 14. aprila 2022 Komisiji in Euroskupini predložila osnutek proračunskega načrta za leto 2022, ki je v primerjavi s programom stabilnosti vključeval nekoliko posodobljen makroekonomski scenarij za leto 2022. Natančneje je osnutek proračunskega načrta za leto 2022 vseboval manjši popravek realne rasti BDP navzdol na 4,9 % v letu 2022 (s 5,0 % v programu stabilnosti) in popravek inflacije cen življenjskih potrebščin navzgor na 4,0 % v istem letu (s 3,3 % v programu stabilnosti). Kljub nekoliko drugačni strukturi javnih financ je osnutek proračunskega načrta za leto 2022 ohranil ciljni primanjkljaj sektorja država v višini 1,9 % BDP za leto 2022.

13

(14)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

14

(15)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocena proračunskih stroškov na osebo je opravljena na podlagi mikrosimulacijskega modela EUROMOD, ki ga je razvilo Skupno raziskovalno središče Komisije, pri čemer se upoštevajo denarni transferji, do katerih so te osebe lahko upravičene, in prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

15

(16)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

17

(18)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

18

(19)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

19

(20)  Tax benefits in Portugal – Concept, methodology and practice (Davčne ugodnosti na Portugalskem – koncept, metodologija in praksa), delovna skupina za davčne ugodnosti, maj 2019.

20

(21)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

21

(22)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Za povprečje EU-27 skupni uvoz pomeni uvoz iz držav zunaj EU-27. Skupni uvoz Portugalske vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov.

22

(23)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

23

(24)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

24

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/190 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/190

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Romunije za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2022

(2022/C 334/23)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Romunijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Romunijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Za Romunijo je še posebej pomembna izredna podpora, ki se zagotavlja v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Za Romunijo je še posebej pomembna izredna podpora, ki se zagotavlja v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Komisija je države članice pozvala, naj smernice upoštevajo v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Komisija je države članice pozvala, naj smernice upoštevajo v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (7) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(7)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (8) | Romunija je 31. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 3. novembra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Romunijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Romunija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(8)

Romunija je 31. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 3. novembra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Romunijo (6). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Romunija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (9) | Romunija je 12. maja 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 8. maja 2022 pa konvergenčni program za leto 2022, kar je po roku iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Romunije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(9)

Romunija je 12. maja 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 8. maja 2022 pa konvergenčni program za leto 2022, kar je po roku iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Romunije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (10) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Romunijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Romunije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Romuniji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Romunije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Romunijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Romunije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Romuniji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Romunije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (11) | Komisija je za Romunijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da v Romuniji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti se nanašajo zlasti na plačilno bilanco, povezano z velikimi javnofinančnimi primanjkljaji, in na ponovno porajajoča se vprašanja konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je za Romunijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da v Romuniji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti se nanašajo zlasti na plačilno bilanco, povezano z velikimi javnofinančnimi primanjkljaji, in na ponovno porajajoča se vprašanja konkurenčnosti.

| (12) | Svet je 3. aprila 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/509 (7) o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji zaradi neizpolnjevanja merila glede primanjkljaja v letu 2019. Svet je 3. aprila 2020 tudi objavil priporočilo (8) za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji najpozneje do leta 2022. Glede na močno krčenje gospodarske aktivnosti, povezano s pandemijo COVID-19, in s tem povezano potrebo po fiskalnih politikah za podporo okrevanju v letih 2021 in 2022 je Svet 18. junija 2021 Romuniji izdal novo priporočilo (9), naj čezmerni primanjkljaj odpravi najpozneje do leta 2024. Romunija bi morala doseči ciljni nominalni primanjkljaj sektorja država v višini 8,0 % BDP v letu 2021, 6,2 % BDP v letu 2022, 4,4 % BDP v letu 2023 in 2,9 % BDP v letu 2024, kar je v skladu z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 3,4 % v letu 2021, 1,3 % v letu 2022, 0,9 % v letu 2023 in 0,0 % v letu 2024. To ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,7 % BDP v letu 2021, 1,8 % BDP v letu 2022, 1,7 % BDP v letu 2023 in 1,5 % BDP v letu 2024. Postopek miruje od jeseni 2021, potem ko je Komisija ocenila učinkovite ukrepe. |
| --- | --- |

(12)

Svet je 3. aprila 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/509 (7) o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji zaradi neizpolnjevanja merila glede primanjkljaja v letu 2019. Svet je 3. aprila 2020 tudi objavil priporočilo (8) za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji najpozneje do leta 2022. Glede na močno krčenje gospodarske aktivnosti, povezano s pandemijo COVID-19, in s tem povezano potrebo po fiskalnih politikah za podporo okrevanju v letih 2021 in 2022 je Svet 18. junija 2021 Romuniji izdal novo priporočilo (9), naj čezmerni primanjkljaj odpravi najpozneje do leta 2024. Romunija bi morala doseči ciljni nominalni primanjkljaj sektorja država v višini 8,0 % BDP v letu 2021, 6,2 % BDP v letu 2022, 4,4 % BDP v letu 2023 in 2,9 % BDP v letu 2024, kar je v skladu z nominalno stopnjo rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v višini 3,4 % v letu 2021, 1,3 % v letu 2022, 0,9 % v letu 2023 in 0,0 % v letu 2024. To ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,7 % BDP v letu 2021, 1,8 % BDP v letu 2022, 1,7 % BDP v letu 2023 in 1,5 % BDP v letu 2024. Postopek miruje od jeseni 2021, potem ko je Komisija ocenila učinkovite ukrepe.

| (13) | Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2021 primanjkljaj sektorja država Romunije znašal 7,1 % BDP, dolg sektorja država pa se je s 47,2 % GDB, kot je znašal leta 2020, povečal na 48,8 % BDP. To je v skladu s ciljnim nominalnim primanjkljajem za leto 2021, ki ga je priporočil Svet. Prilagoditev strukturnega salda za leto 2021 znaša 1,5 odstotne točke BDP, kar je nad priporočenim 0,7 odstotne točke. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, je leta 2021 primanjkljaj sektorja država Romunije znašal 7,1 % BDP, dolg sektorja država pa se je s 47,2 % GDB, kot je znašal leta 2020, povečal na 48,8 % BDP. To je v skladu s ciljnim nominalnim primanjkljajem za leto 2021, ki ga je priporočil Svet. Prilagoditev strukturnega salda za leto 2021 znaša 1,5 odstotne točke BDP, kar je nad priporočenim 0,7 odstotne točke.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je v letu 2022 realističen, zatem pa ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 2,9 %, v letu 2023 pa za 4,4 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 2,6 % leta 2022 in 3,6 % leta 2023. Razlike so predvsem posledica visoke inflacije, ki vpliva na kupno moč gospodinjstev, učinka morebitnega nadaljnjega zmanjšanja zaupanja, ki je rezultat mednarodnega okolja na potrošnjo in naložbe, ter negativnega prispevka neto izvoza, saj se pričakuje, da bodo cene energije še naprej naraščale. Vlada v skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj leta 2022 zmanjšal na 6,2 % BDP, leta 2023 pa na 4,4 % BDP. Zmanjšanje v letu 2022 odraža predvsem močno rast nominalnega BDP, pričakovano povečanje učinkovitosti pobiranja davkov, zamrznitev večine plač v javnem sektorju ter načrt, da se povečanje odhodkov za blago in storitve, socialno pomoč in druge transferje ohrani pod stopnjo rasti nominalnega BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 49,4 %, v letu 2023 pa na 49,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 7,5 % BDP oziroma 6,3 % BDP. To je višje od primanjkljaja, napovedanega v konvergenčnem programu za leto 2022, predvsem zaradi višjih pričakovanih odhodkov za socialno zaščito in odhodkov za obresti, višjega ocenjenega neto učinka ukrepov za obvladovanje porasta cen energije, previdnejše predpostavke o pričakovanem povečanju pobiranja davkov in pomanjkanja posebnih konsolidacijskih ukrepov na strani odhodkov v konvergenčnem programu za leto 2022. V pomladanski napovedi Komisije 2022 je predviden višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 50,9 % v letu 2022 in 52,6 % v letu 2023. Razlika je predvsem posledica višjih predvidenih primanjkljajev. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 3,6 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Romunije. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je v letu 2022 realističen, zatem pa ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 2,9 %, v letu 2023 pa za 4,4 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 2,6 % leta 2022 in 3,6 % leta 2023. Razlike so predvsem posledica visoke inflacije, ki vpliva na kupno moč gospodinjstev, učinka morebitnega nadaljnjega zmanjšanja zaupanja, ki je rezultat mednarodnega okolja na potrošnjo in naložbe, ter negativnega prispevka neto izvoza, saj se pričakuje, da bodo cene energije še naprej naraščale. Vlada v skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj leta 2022 zmanjšal na 6,2 % BDP, leta 2023 pa na 4,4 % BDP. Zmanjšanje v letu 2022 odraža predvsem močno rast nominalnega BDP, pričakovano povečanje učinkovitosti pobiranja davkov, zamrznitev večine plač v javnem sektorju ter načrt, da se povečanje odhodkov za blago in storitve, socialno pomoč in druge transferje ohrani pod stopnjo rasti nominalnega BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 49,4 %, v letu 2023 pa na 49,7 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 7,5 % BDP oziroma 6,3 % BDP. To je višje od primanjkljaja, napovedanega v konvergenčnem programu za leto 2022, predvsem zaradi višjih pričakovanih odhodkov za socialno zaščito in odhodkov za obresti, višjega ocenjenega neto učinka ukrepov za obvladovanje porasta cen energije, previdnejše predpostavke o pričakovanem povečanju pobiranja davkov in pomanjkanja posebnih konsolidacijskih ukrepov na strani odhodkov v konvergenčnem programu za leto 2022. V pomladanski napovedi Komisije 2022 je predviden višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer 50,9 % v letu 2022 in 52,6 % v letu 2023. Razlika je predvsem posledica višjih predvidenih primanjkljajev. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 3,6 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Romunije.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 1,1 % BDP v letu 2021 na 0,2 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2022 in 0,1 % v letu 2023 (10). Ti ukrepi vključujejo predvsem zamejitve maloprodajnih in veleprodajnih cen na strani odhodkov ter obdavčitev dodatnega dobička proizvajalcev energije na strani prihodkov. Drugi ukrepi vključujejo odškodninske sheme za gospodinjstva ter račune malih in srednjih podjetij za energijo in plin ter energetske pravice za ranljive odjemalce. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošne zgornje meje cen energije za gospodinjstva. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letu 2022 in letu 2023 (11), ter višji stroški odhodkov za obrambo za 0,5 % BDP v letu 2023). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 1,1 % BDP v letu 2021 na 0,2 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2022 in 0,1 % v letu 2023 (10). Ti ukrepi vključujejo predvsem zamejitve maloprodajnih in veleprodajnih cen na strani odhodkov ter obdavčitev dodatnega dobička proizvajalcev energije na strani prihodkov. Drugi ukrepi vključujejo odškodninske sheme za gospodinjstva ter račune malih in srednjih podjetij za energijo in plin ter energetske pravice za ranljive odjemalce. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošne zgornje meje cen energije za gospodinjstva. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letu 2022 in letu 2023 (11), ter višji stroški odhodkov za obrambo za 0,5 % BDP v letu 2023).

| (16) | Napovedani nominalni primanjkljaj za leto 2022 v pomladanski napovedi Komisije 2022 je za 1,3 odstotne točke BDP višji od ciljnega nominalnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet, prilagoditev strukturnega salda pa naj bi znašala – 0,2 odstotne točke BDP v letu 2022 v primerjavi s priporočenim 1,8 odstotne točke BDP. To zahteva natančno analizo na podlagi merila rasti odhodkov. V letu 2022 naj bi rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov (prilagojenih za enkratne ukrepe in ukrepe fiskalne politike na strani prihodkov) v pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 9,6 %, kar je nad priporočenim 1,3 %. Napovedana rast skupnih odhodkov v letu 2022 je predvsem posledica povečanja odhodkov za socialno zaščito zaradi indeksacije pokojnin in socialnih ukrepov, predvidenih v proračunu, ter proračunskih stroškov ukrepov za zamejitev cen energije (brez ukrepov na strani prihodkov) in obvladovanje toka razseljenih oseb iz Ukrajine. Pomembno vlogo ima tudi rast odhodkov za vmesno potrošnjo, ki je predvsem posledica visoke pričakovane inflacije po CPI, čeprav v manjši meri. Odklon rasti neto odhodkov od Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 gre v isto smer kot odklon prilagoditve strukturnega salda, čeprav v večjem obsegu (2,7 odstotne točke BDP za rast neto odhodkov v primerjavi z 2,0 odstotne točke BDP za strukturni saldo). Razliko je mogoče delno pojasniti z višjim deležem prejemkov glede na BDP, napovedanim za leto 2022 v pomladanski napovedi Komisije 2022, v primerjavi s pomladansko napovedjo Komisije 2021 (višji za 0,9 odstotne točke BDP), kar izboljšuje strukturni saldo, vendar ne vpliva na merilo rasti odhodkov. Na podlagi temeljite analize obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila fiskalnih ciljev za leto 2022, določenih v priporočilu Sveta z dne 18. junija 2021. |
| --- | --- |

(16)

Napovedani nominalni primanjkljaj za leto 2022 v pomladanski napovedi Komisije 2022 je za 1,3 odstotne točke BDP višji od ciljnega nominalnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet, prilagoditev strukturnega salda pa naj bi znašala – 0,2 odstotne točke BDP v letu 2022 v primerjavi s priporočenim 1,8 odstotne točke BDP. To zahteva natančno analizo na podlagi merila rasti odhodkov. V letu 2022 naj bi rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov (prilagojenih za enkratne ukrepe in ukrepe fiskalne politike na strani prihodkov) v pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 9,6 %, kar je nad priporočenim 1,3 %. Napovedana rast skupnih odhodkov v letu 2022 je predvsem posledica povečanja odhodkov za socialno zaščito zaradi indeksacije pokojnin in socialnih ukrepov, predvidenih v proračunu, ter proračunskih stroškov ukrepov za zamejitev cen energije (brez ukrepov na strani prihodkov) in obvladovanje toka razseljenih oseb iz Ukrajine. Pomembno vlogo ima tudi rast odhodkov za vmesno potrošnjo, ki je predvsem posledica visoke pričakovane inflacije po CPI, čeprav v manjši meri. Odklon rasti neto odhodkov od Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 gre v isto smer kot odklon prilagoditve strukturnega salda, čeprav v večjem obsegu (2,7 odstotne točke BDP za rast neto odhodkov v primerjavi z 2,0 odstotne točke BDP za strukturni saldo). Razliko je mogoče delno pojasniti z višjim deležem prejemkov glede na BDP, napovedanim za leto 2022 v pomladanski napovedi Komisije 2022, v primerjavi s pomladansko napovedjo Komisije 2021 (višji za 0,9 odstotne točke BDP), kar izboljšuje strukturni saldo, vendar ne vpliva na merilo rasti odhodkov. Na podlagi temeljite analize obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila fiskalnih ciljev za leto 2022, določenih v priporočilu Sveta z dne 18. junija 2021.

| (17) | Napovedani nominalni primanjkljaj za leto 2023 v pomladanski napovedi Komisije 2022 je za 1,9 odstotne točke BDP višji od ciljnega nominalnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021, prilagoditev strukturnega salda pa naj bi znašala 0,0 odstotne točke BDP v letu 2022 v primerjavi s priporočenim 1,7 odstotne točke BDP. To zahteva natančno analizo na podlagi merila rasti odhodkov. V letu 2023 naj bi rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov (prilagojenih za enkratne ukrepe in ukrepe fiskalne politike na strani prihodkov) v pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 1,7 %, kar je nad priporočenim 0,9 %. Na podlagi temeljite analize obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila fiskalnih ciljev za leto 2023, določenih v priporočilu Sveta z dne 18. junija 2021. Glede na tveganje, da priporočeni fiskalni cilji v letih 2022 in 2023 ne bodo doseženi, se zdijo dodatni proračunski ukrepi pomembni za izpolnitev prilagoditvene poti in dosego odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2024. |
| --- | --- |

(17)

Napovedani nominalni primanjkljaj za leto 2023 v pomladanski napovedi Komisije 2022 je za 1,9 odstotne točke BDP višji od ciljnega nominalnega primanjkljaja, ki ga je priporočil Svet v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021, prilagoditev strukturnega salda pa naj bi znašala 0,0 odstotne točke BDP v letu 2022 v primerjavi s priporočenim 1,7 odstotne točke BDP. To zahteva natančno analizo na podlagi merila rasti odhodkov. V letu 2023 naj bi rast neto primarnih javnofinančnih odhodkov (prilagojenih za enkratne ukrepe in ukrepe fiskalne politike na strani prihodkov) v pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 1,7 %, kar je nad priporočenim 0,9 %. Na podlagi temeljite analize obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila fiskalnih ciljev za leto 2023, določenih v priporočilu Sveta z dne 18. junija 2021. Glede na tveganje, da priporočeni fiskalni cilji v letih 2022 in 2023 ne bodo doseženi, se zdijo dodatni proračunski ukrepi pomembni za izpolnitev prilagoditvene poti in dosego odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2024.

| (18) | V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,95 % BDP v letu 2024 in na 2,9 % BDP do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2024 padel pod 3 % BDP. Konsolidacija javnih financ se načrtuje predvsem na odhodkovni strani proračuna. Vendar informacije o predvidenih osnovnih konsolidacijskih ukrepih niso zagotovljene. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 stabiliziral, in sicer naj bi se zmanjšal na 49,4 % v letu 2024 in na 48,9 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,95 % BDP v letu 2024 in na 2,9 % BDP do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2024 padel pod 3 % BDP. Konsolidacija javnih financ se načrtuje predvsem na odhodkovni strani proračuna. Vendar informacije o predvidenih osnovnih konsolidacijskih ukrepih niso zagotovljene. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 stabiliziral, in sicer naj bi se zmanjšal na 49,4 % v letu 2024 in na 48,9 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka.

| (19) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Romunijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost obravnava zlasti popolno digitalizacijo davčne uprave in postopno odpravo pretiranih davčnih spodbud, da bi izboljšali kakovost in vzdržnost javnih financ. Načrt za okrevanje in odpornost prispeva tudi k zagotavljanju vzdržnosti in pravičnosti javnega pokojninskega sistema. Pričakuje se, da bodo reforme zdravstvenega varstva skupaj z naložbami v digitalizacijo izboljšale dostop, stroškovno učinkovitost in odpornost zdravstvenega varstva. Poleg tega se pričakuje, da bodo odločanje na podlagi dokazov, dolgoročno načrtovanje in javna posvetovanja ter ukrepi za izboljšanje postopka javnega naročanja prispevali k izboljšanju kakovosti in učinkovitosti javne uprave, kar bo privedlo do boljšega črpanja sredstev Unije. Cilj načrta za okrevanje in odpornost je s povečanjem neodvisnosti in učinkovitosti sodstva, izboljšanjem dostopa do pravnega varstva in okrepitvijo boja proti korupciji obravnavati najpomembnejša vprašanja v zvezi s spoštovanjem pravne države v Romuniji v skladu z ustrezno sodno prakso Sodišča Evropske unije ter ob upoštevanju priporočil iz poročil o mehanizmu za sodelovanje in preverjanje, poročil Skupine držav proti korupciji (GRECO), mnenj Beneške komisije in poročil o pravni državi. Ključne reforme v zvezi z določanjem minimalne plače in minimalnega dohodka za vključevanje, krepitvijo korporativnega upravljanja podjetij v državni lasti in socialnim dialogom obravnavajo tudi dolgoletna specifična priporočila za državo.
  Načrt za okrevanje in odpornost vzpostavlja tudi enoten, vključujoč in kakovosten sistem predšolske vzgoje in varstva, ki ga spremljajo naložbe v otroško varstvo. Poleg tega spodbuja trajnostne in digitalne naložbe ter podpira raziskovalne in razvojne dejavnosti. Ključne reforme in naložbe v zvezi z razogljičenjem, vzpostavitvijo vladnih storitev v oblaku in uvedbo elektronske osebne izkaznice prispevajo k podpiranju zelenega in digitalnega prehoda. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Romunijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost obravnava zlasti popolno digitalizacijo davčne uprave in postopno odpravo pretiranih davčnih spodbud, da bi izboljšali kakovost in vzdržnost javnih financ. Načrt za okrevanje in odpornost prispeva tudi k zagotavljanju vzdržnosti in pravičnosti javnega pokojninskega sistema. Pričakuje se, da bodo reforme zdravstvenega varstva skupaj z naložbami v digitalizacijo izboljšale dostop, stroškovno učinkovitost in odpornost zdravstvenega varstva. Poleg tega se pričakuje, da bodo odločanje na podlagi dokazov, dolgoročno načrtovanje in javna posvetovanja ter ukrepi za izboljšanje postopka javnega naročanja prispevali k izboljšanju kakovosti in učinkovitosti javne uprave, kar bo privedlo do boljšega črpanja sredstev Unije. Cilj načrta za okrevanje in odpornost je s povečanjem neodvisnosti in učinkovitosti sodstva, izboljšanjem dostopa do pravnega varstva in okrepitvijo boja proti korupciji obravnavati najpomembnejša vprašanja v zvezi s spoštovanjem pravne države v Romuniji v skladu z ustrezno sodno prakso Sodišča Evropske unije ter ob upoštevanju priporočil iz poročil o mehanizmu za sodelovanje in preverjanje, poročil Skupine držav proti korupciji (GRECO), mnenj Beneške komisije in poročil o pravni državi. Ključne reforme v zvezi z določanjem minimalne plače in minimalnega dohodka za vključevanje, krepitvijo korporativnega upravljanja podjetij v državni lasti in socialnim dialogom obravnavajo tudi dolgoletna specifična priporočila za državo.

Načrt za okrevanje in odpornost vzpostavlja tudi enoten, vključujoč in kakovosten sistem predšolske vzgoje in varstva, ki ga spremljajo naložbe v otroško varstvo. Poleg tega spodbuja trajnostne in digitalne naložbe ter podpira raziskovalne in razvojne dejavnosti. Ključne reforme in naložbe v zvezi z razogljičenjem, vzpostavitvijo vladnih storitev v oblaku in uvedbo elektronske osebne izkaznice prispevajo k podpiranju zelenega in digitalnega prehoda.

| (20) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Romunije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem prehodu in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Romuniji predstavljajo 41 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Romuniji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(20)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Romunije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem prehodu in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Romuniji predstavljajo 41 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Romuniji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (21) | Romunija je 14. aprila 2022 predložila programske dokumente kohezijske politike za partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (12), za svoj prvi program pa 6. maja 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Romunija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(21)

Romunija je 14. aprila 2022 predložila programske dokumente kohezijske politike za partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (12), za svoj prvi program pa 6. maja 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Romunija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (22) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(22)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (23) | Glede na podatke za leto 2020 (13) mešanica energijskih virov v Romuniji močno temelji na fosilnih gorivih, pri čemer nafta in plin predstavljata približno 30 %, premog pa dodatnih 10 %. Romunija sama proizvede približno 80 % plina, ki ga porabi, preostanek pa prihaja iz Rusije (v Uniji uvoz plina na splošno predstavlja največ porabe, saj v povprečju 44 % uvoza prihaja iz Rusije). Uvoz surove nafte iz Rusije predstavlja 32 % celotnega uvoza v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 26 %. Romunija je zavezana opuščanju premoga do leta 2032. Za dosego tega ambicioznega cilja romunski načrt za okrevanje in odpornost ter drugi skladi Unije, kot je sklad za modernizacijo, vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), vključujejo znatne naložbe v spodbujanje razogljičenja z namestitvijo novih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov. Vendar bo treba zaradi zelenega prehoda in velikega napovedanega povečanja porabe energije znatno nadgraditi omrežja za prenos energije in pospešiti uvajanje zelene infrastrukture. Zato bo treba izboljšati regulativni okvir, povečati naložbe in opolnomočiti odjemalce, da se jim omogoči dejavno sodelovanje na trgu električne energije, bodisi posamezno bodisi skupaj prek energetskih skupnosti. Z nadaljnjim spodbujanjem naložb v infrastrukturo, kot je skladiščenje, ter plinske in elektroenergetske povezave s sosednjimi državami bi se lahko povečale diverzifikacija oskrbe z energijo, stabilnost trga in prilagodljivost regionalnim razlikam. To je treba obravnavati v okviru ruske invazije na Ukrajino in zmanjšanja odvisnosti od uvoza, saj je energetski sistem še vedno močno odvisen od fosilnih goriv. Poleg tega plinska polja na morju, odkrita v Črnem morju, pomenijo pomembno priložnost za Romunijo, da dodatno okrepi svojo energetsko neodvisnost in znatno podpre sosednje države članice pri zmanjševanju njihove odvisnosti od ruskega uvoza zemeljskega plina.
  Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Hkrati romunski načrt za okrevanje in odpornost predvideva 3 milijarde EUR za ukrepe za energijsko učinkovitost v javnih in zasebnih stanovanjskih stavbah ter v industrijskih sektorjih. Da bi zmanjšali porabo energije in odvisnost od fosilnih goriv, je treba preseči ta prvi val prenove, saj cilj načrta za okrevanje in odpornost ne bo zajemal celotnega stavbnega fonda. Romunija mora dodatno izboljšati okvir politike, da bi pospešila prenovo stavb. Za uskladitev s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“ bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(23)

Glede na podatke za leto 2020 (13) mešanica energijskih virov v Romuniji močno temelji na fosilnih gorivih, pri čemer nafta in plin predstavljata približno 30 %, premog pa dodatnih 10 %. Romunija sama proizvede približno 80 % plina, ki ga porabi, preostanek pa prihaja iz Rusije (v Uniji uvoz plina na splošno predstavlja največ porabe, saj v povprečju 44 % uvoza prihaja iz Rusije). Uvoz surove nafte iz Rusije predstavlja 32 % celotnega uvoza v primerjavi s povprečjem Unije, ki znaša 26 %. Romunija je zavezana opuščanju premoga do leta 2032. Za dosego tega ambicioznega cilja romunski načrt za okrevanje in odpornost ter drugi skladi Unije, kot je sklad za modernizacijo, vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), vključujejo znatne naložbe v spodbujanje razogljičenja z namestitvijo novih zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov. Vendar bo treba zaradi zelenega prehoda in velikega napovedanega povečanja porabe energije znatno nadgraditi omrežja za prenos energije in pospešiti uvajanje zelene infrastrukture. Zato bo treba izboljšati regulativni okvir, povečati naložbe in opolnomočiti odjemalce, da se jim omogoči dejavno sodelovanje na trgu električne energije, bodisi posamezno bodisi skupaj prek energetskih skupnosti. Z nadaljnjim spodbujanjem naložb v infrastrukturo, kot je skladiščenje, ter plinske in elektroenergetske povezave s sosednjimi državami bi se lahko povečale diverzifikacija oskrbe z energijo, stabilnost trga in prilagodljivost regionalnim razlikam. To je treba obravnavati v okviru ruske invazije na Ukrajino in zmanjšanja odvisnosti od uvoza, saj je energetski sistem še vedno močno odvisen od fosilnih goriv. Poleg tega plinska polja na morju, odkrita v Črnem morju, pomenijo pomembno priložnost za Romunijo, da dodatno okrepi svojo energetsko neodvisnost in znatno podpre sosednje države članice pri zmanjševanju njihove odvisnosti od ruskega uvoza zemeljskega plina.

Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Hkrati romunski načrt za okrevanje in odpornost predvideva 3 milijarde EUR za ukrepe za energijsko učinkovitost v javnih in zasebnih stanovanjskih stavbah ter v industrijskih sektorjih. Da bi zmanjšali porabo energije in odvisnost od fosilnih goriv, je treba preseči ta prvi val prenove, saj cilj načrta za okrevanje in odpornost ne bo zajemal celotnega stavbnega fonda. Romunija mora dodatno izboljšati okvir politike, da bi pospešila prenovo stavb. Za uskladitev s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“ bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (24) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Romunija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Romunija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (15), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(24)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Romunija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Romunija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (15), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (25) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in konvergenčni program za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2 in 3. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z velikim in vztrajnim primanjkljajem tekočega računa, saj bodo boljši fiskalni saldi pomagali zmanjšati velike potrebe romunskega gospodarstva po zunanjem financiranju. Politike iz priporočila 2 med drugim pomagajo odpravljati ranljivosti, povezane s konkurenčnostjo. Politike iz priporočila 3 med drugim pomagajo dolgoročno obravnavati ranljivosti, povezane s plačilno bilanco – |
| --- | --- |

(25)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in konvergenčni program za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 2 in 3. Fiskalne politike iz priporočila 1 med drugim prispevajo k odpravljanju neravnotežij, povezanih z velikim in vztrajnim primanjkljajem tekočega računa, saj bodo boljši fiskalni saldi pomagali zmanjšati velike potrebe romunskega gospodarstva po zunanjem financiranju. Politike iz priporočila 2 med drugim pomagajo odpravljati ranljivosti, povezane s konkurenčnostjo. Politike iz priporočila 3 med drugim pomagajo dolgoročno obravnavati ranljivosti, povezane s plačilno bilanco –

PRIPOROČA, da Romunija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

si prizadeva za fiskalne politike v skladu s priporočilom Sveta z dne 18. junija 2021 za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 3. novembra 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv; spodbuja nadaljnjo širitev trajnostne proizvodnje energije s pospeševanjem razvoja obnovljivih virov energije, nadgradnjo omrežij za prenos energije in povečanjem medsebojne povezanosti s sosednjimi državami članicami; poveča hitrost in ambicioznost prenove, da bi se povečala energijska učinkovitost stavbnega fonda.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

5

(6)  ST 12319/21; ST12319/21 ADD1.

6

(7)  Sklep Sveta (EU) 2020/509 z dne 3. aprila 2020 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji (UL L 110, 8.4.2020, str. 58).

7

(8)  Priporočilo Sveta z dne 3. aprila 2020, katerega cilj je odprava čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Romuniji (UL C 116, 8.4.2020, str. 1).

8

(9)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 107).

9

(10)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

10

(11)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

11

(12)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

12

(13)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na skupni uvoz. Za povprečje EU-27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Za Romunijo skupni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov.

13

(14)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

14

(15)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

15

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/197 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/197

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2022

(2022/C 334/24)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovenije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovenije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Slovenija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 28. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Slovenijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Slovenija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Slovenija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 28. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Slovenijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Slovenija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Slovenija je 28. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in 29. aprila 2022 program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Slovenije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Slovenija je 28. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in 29. aprila 2022 program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Slovenije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Slovenijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Slovenije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Sloveniji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Slovenije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Slovenijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Slovenije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Sloveniji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Slovenije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Slovenije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Slovenije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je potrebno predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Sloveniji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letu 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Sloveniji priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Slovenije zmanjšal s 7,8 % BDP v letu 2020 na 5,2 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Sloveniji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 5,1 % BDP v letu 2020 na 3,8 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Slovenija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 79,8 % BDP v letu 2020 na 74,7 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Sloveniji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letu 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Sloveniji priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Slovenije zmanjšal s 7,8 % BDP v letu 2020 na 5,2 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Sloveniji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 5,1 % BDP v letu 2020 na 3,8 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Slovenija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 79,8 % BDP v letu 2020 na 74,7 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je za leto 2022 optimističen, zatem pa realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 4,2 %, v letu 2023 pa za 3,0 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 3,7 % leta 2022 in 3,1 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 4,1 % BDP, v letu 2023 pa na 3,0 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 73,3 %, v letu 2023 pa na 71,5 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,3 % BDP oziroma 3,4 % BDP. To je višje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem zaradi višjih predvidenih tekočih odhodkov in nižjih predvidenih prihodkov od dohodnine. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 74,1 % BDP v letu 2022 in 72,7 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica višjih primanjkljajev v obeh letih in nižje napovedane gospodarske rasti v letu 2022. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,5 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Slovenije. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je za leto 2022 optimističen, zatem pa realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 4,2 %, v letu 2023 pa za 3,0 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nižja realna rast BDP v višini 3,7 % leta 2022 in 3,1 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 4,1 % BDP, v letu 2023 pa na 3,0 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 73,3 %, v letu 2023 pa na 71,5 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 4,3 % BDP oziroma 3,4 % BDP. To je višje od primanjkljaja, napovedanega v programu stabilnosti za leto 2022, predvsem zaradi višjih predvidenih tekočih odhodkov in nižjih predvidenih prihodkov od dohodnine. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva višji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 74,1 % BDP v letu 2022 in 72,7 % BDP v letu 2023. Razlika je posledica višjih primanjkljajev v obeh letih in nižje napovedane gospodarske rasti v letu 2022. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,5 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Slovenije.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 3,8 % BDP v letu 2021 na 0,5 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, zmanjšanje posrednih davkov na energijo, oprostitev plačila omrežnin ter določeno najvišjo maloprodajno in veleprodajno ceno goriva. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti določena najvišja cena goriva in splošno znižanje trošarin. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letu 2022 in letu 2023 (13). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 3,8 % BDP v letu 2021 na 0,5 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2022 in naj bi se postopno odpravili v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, zmanjšanje posrednih davkov na energijo, oprostitev plačila omrežnin ter določeno najvišjo maloprodajno in veleprodajno ceno goriva. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti določena najvišja cena goriva in splošno znižanje trošarin. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašala 0,1 % BDP v letu 2022 in letu 2023 (13).

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Sloveniji priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Sloveniji priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Slovenije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,6 % BDP (14). Slovenija namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,9 odstotne točke (15). Zato namerava Slovenija ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,6 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,4 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Višje zvišanje cen življenjskih potrebščin v primerjavi z deflatorjem BDP naj bi vplivalo na ekspanziven učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2022 s povečanjem porabe za državno potrošnjo blaga in storitev, pa tudi za socialne prejemke in nadomestila zaradi usklajevanja z inflacijo in za plače v javnem sektorju zaradi vse večjega pritiska na plače. |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Slovenije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 2,6 % BDP (14). Slovenija namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,9 odstotne točke (15). Zato namerava Slovenija ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,6 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,4 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Višje zvišanje cen življenjskih potrebščin v primerjavi z deflatorjem BDP naj bi vplivalo na ekspanziven učinek nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2022 s povečanjem porabe za državno potrošnjo blaga in storitev, pa tudi za socialne prejemke in nadomestila zaradi usklajevanja z inflacijo in za plače v javnem sektorju zaradi vse večjega pritiska na plače.

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala – 0,1 % BDP (16). Slovenija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,6 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,7 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,4 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala – 0,1 % BDP (16). Slovenija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,6 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,7 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,4 % BDP).

| (19) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,1 % BDP v letu 2024 in na 1,7 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2023 dosegel 3 % in v obdobju, ki ga zajema program stabilnosti za leto 2022, ostal pod 3 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer naj bi se v letu 2024 zmanjšal na 69,5 %, leta 2025 pa dodatno na 68 %. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,1 % BDP v letu 2024 in na 1,7 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2023 dosegel 3 % in v obdobju, ki ga zajema program stabilnosti za leto 2022, ostal pod 3 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer naj bi se v letu 2024 zmanjšal na 69,5 %, leta 2025 pa dodatno na 68 %. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka.

| (20) | Javno financiranje zdravstvenega sistema je pod povprečjem Unije (72,8 % v letu 2019 v primerjavi z 79,7 % v Uniji). Vendar se pričakuje, da se bodo odhodki za zdravstvo med letoma 2019 in 2070 povečali za 1,5 odstotne točke BDP, stroški dolgotrajne oskrbe pa se bodo do leta 2055 podvojili. Poleg vprašanj glede dostopnosti zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe, ki so že dobro obravnavana v načrtu za okrevanje in odpornost, se Slovenija sooča z visokimi srednje- in dolgoročnimi tveganji za vzdržnost javnih financ, ki so posledica odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Slovenija je v zadnjih letih začela izvajati obsežne reforme zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Izvajale se bodo v več korakih, večinoma pa bodo razširile dostop do visokokakovostnih storitev ter izboljšale socialne pravice in vključenost. Čeprav bo to dodatno obremenilo javne finance, bo za Slovenijo ključnega pomena, da predlaga sklop ukrepov za vzpostavitev stabilne osnove prihodkov, ki srednje- in dolgoročno ne bo ogrozila javnofinančnega ravnotežja. |
| --- | --- |

(20)

Javno financiranje zdravstvenega sistema je pod povprečjem Unije (72,8 % v letu 2019 v primerjavi z 79,7 % v Uniji). Vendar se pričakuje, da se bodo odhodki za zdravstvo med letoma 2019 in 2070 povečali za 1,5 odstotne točke BDP, stroški dolgotrajne oskrbe pa se bodo do leta 2055 podvojili. Poleg vprašanj glede dostopnosti zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe, ki so že dobro obravnavana v načrtu za okrevanje in odpornost, se Slovenija sooča z visokimi srednje- in dolgoročnimi tveganji za vzdržnost javnih financ, ki so posledica odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Slovenija je v zadnjih letih začela izvajati obsežne reforme zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Izvajale se bodo v več korakih, večinoma pa bodo razširile dostop do visokokakovostnih storitev ter izboljšale socialne pravice in vključenost. Čeprav bo to dodatno obremenilo javne finance, bo za Slovenijo ključnega pomena, da predlaga sklop ukrepov za vzpostavitev stabilne osnove prihodkov, ki srednje- in dolgoročno ne bo ogrozila javnofinančnega ravnotežja.

| (21) | Državni zbor je 11. marca 2022 sprejel spremembe zakona o dohodnini, ki naj bi imele negativen dodatni proračunski učinek v višini 0,4 % v letu 2022, 0,3 % v letu 2023, 0,3 % v letu 2024 in 0,3 % BDP v letu 2025. Simulacije slovenskega Fiskalnega sveta kažejo, da bi lahko znižanja dohodnine srednjeročno povečala javni dolg za 4 do 14 odstotnih točk BDP. Doslej niso bili predlagani nobeni izravnalni ukrepi, čeprav je v Sloveniji precej manevrskega prostora za povečanje davčnih prihodkov. Slovenija bi lahko na primer ustvarila več prihodkov z okoljsko obdavčitvijo, npr. z odpravo okolju škodljivih subvencij (kot je vračilo trošarine za komercialni prevoz), indeksiranjem davkov na energijo ali uvedbo cestnin za osebne avtomobile glede na prevoženo razdaljo. Še en potencialni vir prihodka bi bili višji periodični davki na nepremičnine, saj je sedanji prihodek iz tega naslova v Sloveniji razmeroma nizek (0,5 % BDP v primerjavi s povprečjem 1,2 % BDP v Uniji). Uskladitev vrednosti nepremičnin s tržnimi vrednostmi in upoštevanje energijske učinkovitosti stavb bi lahko spodbujala rast, zmanjšala neenakost in spodbujala energijsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(21)

Državni zbor je 11. marca 2022 sprejel spremembe zakona o dohodnini, ki naj bi imele negativen dodatni proračunski učinek v višini 0,4 % v letu 2022, 0,3 % v letu 2023, 0,3 % v letu 2024 in 0,3 % BDP v letu 2025. Simulacije slovenskega Fiskalnega sveta kažejo, da bi lahko znižanja dohodnine srednjeročno povečala javni dolg za 4 do 14 odstotnih točk BDP. Doslej niso bili predlagani nobeni izravnalni ukrepi, čeprav je v Sloveniji precej manevrskega prostora za povečanje davčnih prihodkov. Slovenija bi lahko na primer ustvarila več prihodkov z okoljsko obdavčitvijo, npr. z odpravo okolju škodljivih subvencij (kot je vračilo trošarine za komercialni prevoz), indeksiranjem davkov na energijo ali uvedbo cestnin za osebne avtomobile glede na prevoženo razdaljo. Še en potencialni vir prihodka bi bili višji periodični davki na nepremičnine, saj je sedanji prihodek iz tega naslova v Sloveniji razmeroma nizek (0,5 % BDP v primerjavi s povprečjem 1,2 % BDP v Uniji). Uskladitev vrednosti nepremičnin s tržnimi vrednostmi in upoštevanje energijske učinkovitosti stavb bi lahko spodbujala rast, zmanjšala neenakost in spodbujala energijsko učinkovitost.

| (22) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Slovenijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt zlasti zagotavlja ustrezen odziv na številne gospodarske, socialne in okoljske izzive, s katerimi se sooča Slovenija. Načrt za okrevanje in odpornost uvaja reforme in naložbe, ki obravnavajo pomemben del izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih za Slovenijo v okviru evropskega semestra. Načrt za okrevanje in odpornost obravnava zlasti izzive, povezane s fiskalnimi politikami in javnimi financami, mrežami socialne varnosti, zaposlovanjem in socialnimi zadevami, poslovnim okoljem ter naložbami v raziskave in razvoj ter zelenim in digitalnim prehodom. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Slovenijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt zlasti zagotavlja ustrezen odziv na številne gospodarske, socialne in okoljske izzive, s katerimi se sooča Slovenija. Načrt za okrevanje in odpornost uvaja reforme in naložbe, ki obravnavajo pomemben del izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih za Slovenijo v okviru evropskega semestra. Načrt za okrevanje in odpornost obravnava zlasti izzive, povezane s fiskalnimi politikami in javnimi financami, mrežami socialne varnosti, zaposlovanjem in socialnimi zadevami, poslovnim okoljem ter naložbami v raziskave in razvoj ter zelenim in digitalnim prehodom.

| (23) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Slovenije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Sloveniji, predstavljajo 42,4 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21,4 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Sloveniji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(23)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Slovenije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Sloveniji, predstavljajo 42,4 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21,4 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Sloveniji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (24) | Slovenija še ni predložila partnerskega sporazuma iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali drugih programov kohezijske politike iz navedene uredbe. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Slovenija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(24)

Slovenija še ni predložila partnerskega sporazuma iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali drugih programov kohezijske politike iz navedene uredbe. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Slovenija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (25) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(25)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (26) | Slovenija se je zavezala, da bo do leta 2033 v proizvodnji električne energije postopno opustila premog. Za dosego tega ambicioznega cilja slovenski načrt za okrevanje in odpornost vključuje pomembne reforme in naložbe, katerih cilj je: (i) povečati delež obnovljivih virov energije v bruto končni porabi energije; (ii) olajšati dostop do naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in njihovo vključevanje v elektroenergetsko omrežje ter (iii) izboljšati energijsko učinkovitost in prenoviti javne stavbe. Ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost so pomemben korak pri odpravljanju ovir, ki jih povzročajo postopki za izdajo dovoljenj, vendar bi lahko Slovenija okrepila svoja prizadevanja. Slovenija bi lahko poleg svojega načrta za okrevanje in odpornost sprejela dodatne ukrepe za olajšanje izdajanja dovoljenj za obnovljive vire energije, vključno s projekti vetrne in sončne energije, pridobljene na kopnem. Slovenija je v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu kot prispevek k cilju Unije glede energije iz obnovljivih virov do leta 2030 navedla cilj 27 %. To je precej pod 37-odstotnim deležem obnovljivih virov energije v letu 2030 na podlagi Priloge II k Uredbi (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Slovenija je svoj delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije za leto 2020 dosegla z uporabo mehanizma Unije za čezmejno sodelovanje v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (20) (s statističnimi prenosi). Da bi se Slovenija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.
  Tako bodo zaradi večjih ambicij glede obnovljivih virov energije na ravni Unije in potrebe po diverzifikaciji oskrbe z energijo, povečane zaradi novih geopolitičnih razmer in razmer na energetskem trgu, potrebne okrepitve politik in ukrepov v podporo nadaljnjemu uvajanju energije iz obnovljivih virov. Zemeljski plin sicer predstavlja le 11,3 % mešanice energijskih virov, vendar Slovenija uvozi 100 % zemeljskega plina iz Rusije v primerjavi s povprečjem Unije, ki po podatkih za leto 2020 znaša 44 %. Nafta predstavlja 30,9 % mešanice energijskih virov v Sloveniji, vendar se le 13 % te količine uvozi iz Rusije (21). Plin ima še vedno pomembno vlogo v mešanici energijskih virov Slovenije in je bistven vir energije za industrijo, hkrati pa zagotavlja potrebno fleksibilnost v energetskem sektorju. Zaradi velike odvisnosti od ruskega plina bo morda treba izboljšati medsebojne povezave s sosednjimi državami članicami in povezano plinsko infrastrukturo za diverzifikacijo oskrbe s plinom. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. |
| --- | --- |

(26)

Slovenija se je zavezala, da bo do leta 2033 v proizvodnji električne energije postopno opustila premog. Za dosego tega ambicioznega cilja slovenski načrt za okrevanje in odpornost vključuje pomembne reforme in naložbe, katerih cilj je: (i) povečati delež obnovljivih virov energije v bruto končni porabi energije; (ii) olajšati dostop do naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in njihovo vključevanje v elektroenergetsko omrežje ter (iii) izboljšati energijsko učinkovitost in prenoviti javne stavbe. Ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost so pomemben korak pri odpravljanju ovir, ki jih povzročajo postopki za izdajo dovoljenj, vendar bi lahko Slovenija okrepila svoja prizadevanja. Slovenija bi lahko poleg svojega načrta za okrevanje in odpornost sprejela dodatne ukrepe za olajšanje izdajanja dovoljenj za obnovljive vire energije, vključno s projekti vetrne in sončne energije, pridobljene na kopnem. Slovenija je v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu kot prispevek k cilju Unije glede energije iz obnovljivih virov do leta 2030 navedla cilj 27 %. To je precej pod 37-odstotnim deležem obnovljivih virov energije v letu 2030 na podlagi Priloge II k Uredbi (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Slovenija je svoj delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije za leto 2020 dosegla z uporabo mehanizma Unije za čezmejno sodelovanje v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (20) (s statističnimi prenosi). Da bi se Slovenija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

Tako bodo zaradi večjih ambicij glede obnovljivih virov energije na ravni Unije in potrebe po diverzifikaciji oskrbe z energijo, povečane zaradi novih geopolitičnih razmer in razmer na energetskem trgu, potrebne okrepitve politik in ukrepov v podporo nadaljnjemu uvajanju energije iz obnovljivih virov. Zemeljski plin sicer predstavlja le 11,3 % mešanice energijskih virov, vendar Slovenija uvozi 100 % zemeljskega plina iz Rusije v primerjavi s povprečjem Unije, ki po podatkih za leto 2020 znaša 44 %. Nafta predstavlja 30,9 % mešanice energijskih virov v Sloveniji, vendar se le 13 % te količine uvozi iz Rusije (21). Plin ima še vedno pomembno vlogo v mešanici energijskih virov Slovenije in je bistven vir energije za industrijo, hkrati pa zagotavlja potrebno fleksibilnost v energetskem sektorju. Zaradi velike odvisnosti od ruskega plina bo morda treba izboljšati medsebojne povezave s sosednjimi državami članicami in povezano plinsko infrastrukturo za diverzifikacijo oskrbe s plinom. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost.

| (27) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Slovenija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Slovenija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (22), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(27)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Slovenija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Slovenija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (22), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (28) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (23) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(28)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (23) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (29) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Slovenijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2 – |
| --- | --- |

(29)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Slovenijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2 –

PRIPOROČA, da Slovenija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPower EU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; zagotovi dolgoročno javnofinančno vzdržnost sistemov zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe; uvede izravnalne ukrepe za dokončanje prehoda z obdavčitve dela, vključno s ponovnim uravnoteženjem v smeri bolj zelenih in rasti prijaznejših davkov;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 28. julija 2021; predloži programske dokumente kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se zaključijo pogajanja s Komisijo, in nato začne njihovo izvajanje;

3.

diverzificira uvoz fosilnih goriv in zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospeševanjem uvajanja obnovljivih virov energije, zlasti z nadaljnjo poenostavitvijo postopkov za izdajo dovoljenj in krepitvijo distribucijskega omrežja električne energije; poveča izvajanje ukrepov za energijsko učinkovitost, zlasti v gradbenem sektorju, elektrifikacijo prometnega sektorja ter zagotovi zadostne zmogljivosti energetske infrastrukture in medsebojnih povezav.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 116).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10612/2021; ST 10612/2021 ADD 1.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 157).

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

15

(16)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

19

(20)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

20

(21)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na skupni uvoz. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Slovenijo skupni uvoz vključuje trgovino znotraj Unije. Podatek o nafti se nanaša na rafinirane naftne derivate.

21

(22)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

22

(23)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

23

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/205 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/205

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2022

(2022/C 334/25)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovaške ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovaške ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Za Slovaško je na voljo izredna podpora, ki se zagotavlja v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Za Slovaško je na voljo izredna podpora, ki se zagotavlja v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Slovaška je 29. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Slovaško (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Slovaška zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Slovaška je 29. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Slovaško (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Slovaška zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Slovaška je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 28. aprila 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Slovaške o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Slovaška je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022, 28. aprila 2022 pa program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Slovaške o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Slovaško za leto 2022. V njem je ocenila napredek Slovaške pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Slovaškem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Slovaške pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Slovaško za leto 2022. V njem je ocenila napredek Slovaške pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Slovaškem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Slovaške pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je bil obravnavan proračunski položaj Slovaške, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da je merilo glede dolga izpolnjeno, merilo glede primanjkljaja pa ne. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov menila, da bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po njenem mnenju upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je treba predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je bil obravnavan proračunski položaj Slovaške, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, dolg sektorja država pa je presegel referenčno vrednost 60 % BDP iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da je merilo glede dolga izpolnjeno, merilo glede primanjkljaja pa ne. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov menila, da bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po njenem mnenju upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je treba predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Slovaški priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Slovaške povečal s 5,5 % BDP v letu 2020 na 6,2 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Slovaškem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se povečali z 2,3 % BDP v letu 2020 na 3,3 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Slovaška sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so vključevali predvsem zvišanje 13. pokojnine, spremembe upokojitvene starosti za starše, znižanje davka na motorna vozila in odpravo dajatve za banke. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država povečal z 59,7 % BDP v letu 2020 na 63,1 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Slovaški priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Slovaške povečal s 5,5 % BDP v letu 2020 na 6,2 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Slovaškem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se povečali z 2,3 % BDP v letu 2020 na 3,3 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Slovaška sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so vključevali predvsem zvišanje 13. pokojnine, spremembe upokojitvene starosti za starše, znižanje davka na motorna vozila in odpravo dajatve za banke. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država povečal z 59,7 % BDP v letu 2020 na 63,1 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je v letu 2022 realističen, v letu 2023 pa ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 2,1 %, v letu 2023 pa za 5,3 %. Za primerjavo je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvidena višja realna rast BDP v letu 2022, in sicer za 2,3 %, in nižja realna rast BDP v letu 2023, in sicer za 3,6 %, predvsem zaradi ocenjenega večjega učinka inflacije na zasebno potrošnjo in počasnejšega okrevanja izvoza. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 5,1 % BDP, v letu 2023 pa na 2,4 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica postopne odprave večine nujnih ukrepov in močne rasti nominalnega BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 61,6 %, v letu 2023 pa na 58,0 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,6 % BDP oziroma 2,6 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega za leto 2022 v programu stabilnosti za leto 2022, in višje za leto 2023, predvsem zaradi bolj optimističnega razvoja trga dela, napovedanega za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 61,7 % BDP v letu 2022 in 58,3 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,0 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Slovaške. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je v letu 2022 realističen, v letu 2023 pa ugoden. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 2,1 %, v letu 2023 pa za 5,3 %. Za primerjavo je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvidena višja realna rast BDP v letu 2022, in sicer za 2,3 %, in nižja realna rast BDP v letu 2023, in sicer za 3,6 %, predvsem zaradi ocenjenega večjega učinka inflacije na zasebno potrošnjo in počasnejšega okrevanja izvoza. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 5,1 % BDP, v letu 2023 pa na 2,4 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica postopne odprave večine nujnih ukrepov in močne rasti nominalnega BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 61,6 %, v letu 2023 pa na 58,0 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,6 % BDP oziroma 2,6 % BDP. To je nižje od primanjkljaja, napovedanega za leto 2022 v programu stabilnosti za leto 2022, in višje za leto 2023, predvsem zaradi bolj optimističnega razvoja trga dela, napovedanega za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 61,7 % BDP v letu 2022 in 58,3 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,0 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Slovaške.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 3,3 % BDP v letu 2021 na 1,0 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % BDP v letu 2023 (12). |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali s 3,3 % BDP v letu 2021 na 1,0 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % BDP v letu 2023 (12).

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Slovaški priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Slovaški priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Slovaške za leto 2022 fiskalna naravnanost restriktivna v višini + 0,3 % BDP, medtem ko je Svet priporočil spodbujevalno fiskalno naravnanost (13). Slovaška namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,7 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke (14). Zato namerava Slovaška ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,6 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Zaradi zapoznele indeksacije z inflacijo imajo večji javnofinančni odhodki, kot so socialni prejemki in nadomestila (razen tistih v naravi) ali sredstva za zaposlene, v letu 2022 nižjo stopnjo rasti kot inflacija in prispevajo k restriktivni naravnanosti. |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Slovaške za leto 2022 fiskalna naravnanost restriktivna v višini + 0,3 % BDP, medtem ko je Svet priporočil spodbujevalno fiskalno naravnanost (13). Slovaška namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,7 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke (14). Zato namerava Slovaška ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,6 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). Zaradi zapoznele indeksacije z inflacijo imajo večji javnofinančni odhodki, kot so socialni prejemki in nadomestila (razen tistih v naravi) ali sredstva za zaposlene, v letu 2022 nižjo stopnjo rasti kot inflacija in prispevajo k restriktivni naravnanosti.

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala - 0,8 % BDP (15). Slovaška naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 1,0 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (16). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke. To vključuje dodatne stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala - 0,8 % BDP (15). Slovaška naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 1,0 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (16). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke. To vključuje dodatne stroške zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

| (19) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,3 % v letu 2024 in na 2,0 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2023 padel pod 3 % BDP in v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo omejevanje rasti javnofinančnih odhodkov, vključno s sredstvi za zaposlene in socialnimi transferji v naravi, s hitrostjo, ki je nižja od rasti prihodkov in od močne nominalne rasti BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer s povečanjem na 58,2 % v letu 2024 in zmanjšanjem na 57,3 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 2,3 % v letu 2024 in na 2,0 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo do leta 2023 padel pod 3 % BDP in v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo omejevanje rasti javnofinančnih odhodkov, vključno s sredstvi za zaposlene in socialnimi transferji v naravi, s hitrostjo, ki je nižja od rasti prihodkov in od močne nominalne rasti BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer s povečanjem na 58,2 % v letu 2024 in zmanjšanjem na 57,3 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju visoka.

| (20) | Davčni sistem Slovaške bi bilo mogoče reformirati, da bi se povečala gospodarska učinkovitost, spodbujala okoljska trajnostnost in vzdržnost javnih financ, povečala pravičnost in podpirali širši cilji politike. Davčna obremenitev dela je v primerjavi z drugimi državami članicami še posebno visoka za osebe z nizkimi dohodki. Nasprotno pa potencial okoljske obdavčitve in obdavčitve premoženja ni izkoriščen v celoti. Sprememba davčne mešanice bi lahko podprla rast ter pripomogla k spodbujanju zelenega prehoda in okoljske trajnostnosti. Energijska intenzivnost gospodarstva je precej nad povprečjem Unije, vendar so prihodki od okoljskih davkov v letu 2020 znašali 2,4 %, kar je blizu povprečja Unije. Okoljske dajatve v zvezi z ravnanjem z odpadki in onesnaževanjem zraka ne zadostujejo za spodbujanje učinkovite rabe virov ter znižanje stroškov za okolje in družbo. Dajatve za uporabo cest in pristojbine za registracijo vozil ne odražajo ustrezno intenzivnosti emisij. Okoljski davki in dajatve niso indeksirani, kar zaradi inflacije postopoma znižuje zelene prihodke. Kar zadeva obdavčitev premoženja, so bili prihodki od periodičnih davkov na nepremičnine v letu 2020 razmeroma nizki (0,5 % BDP v primerjavi s povprečjem Unije v višini 1,2 %). Slovaška trenutno nima dovolj podatkov, ki bi omogočali posodobitev in indeksacijo osnove za davek na premoženje v skladu s tržnimi vrednostmi, kar bi lahko tudi delno ublažilo še vedno močno povpraševanje po stanovanjih in s tem povezano močno rast cen stanovanj. Poleg tega se lahko z nadaljnjimi prizadevanji za poenostavitev davkov in izboljšanje izpolnjevanja obveznosti povišajo javni prihodki ter tako podpre vzdržnost javnih financ in poveča pravičnost. Kljub izboljšavam je vrzel pri izpolnjevanju obveznosti na področju davka na dodano vrednost v letu 2019 ostala visoka (16,1 % v primerjavi s povprečjem Unije v višini 10,4 %). Nadaljnje izboljšave davčne uprave, vključno z elektronskim izdajanjem računov, predhodno izpolnjenimi davčnimi napovedmi in večjo digitalizacijo, bi lahko dodatno prispevale k zmanjšanju izgub v davčnem sistemu. |
| --- | --- |

(20)

Davčni sistem Slovaške bi bilo mogoče reformirati, da bi se povečala gospodarska učinkovitost, spodbujala okoljska trajnostnost in vzdržnost javnih financ, povečala pravičnost in podpirali širši cilji politike. Davčna obremenitev dela je v primerjavi z drugimi državami članicami še posebno visoka za osebe z nizkimi dohodki. Nasprotno pa potencial okoljske obdavčitve in obdavčitve premoženja ni izkoriščen v celoti. Sprememba davčne mešanice bi lahko podprla rast ter pripomogla k spodbujanju zelenega prehoda in okoljske trajnostnosti. Energijska intenzivnost gospodarstva je precej nad povprečjem Unije, vendar so prihodki od okoljskih davkov v letu 2020 znašali 2,4 %, kar je blizu povprečja Unije. Okoljske dajatve v zvezi z ravnanjem z odpadki in onesnaževanjem zraka ne zadostujejo za spodbujanje učinkovite rabe virov ter znižanje stroškov za okolje in družbo. Dajatve za uporabo cest in pristojbine za registracijo vozil ne odražajo ustrezno intenzivnosti emisij. Okoljski davki in dajatve niso indeksirani, kar zaradi inflacije postopoma znižuje zelene prihodke. Kar zadeva obdavčitev premoženja, so bili prihodki od periodičnih davkov na nepremičnine v letu 2020 razmeroma nizki (0,5 % BDP v primerjavi s povprečjem Unije v višini 1,2 %). Slovaška trenutno nima dovolj podatkov, ki bi omogočali posodobitev in indeksacijo osnove za davek na premoženje v skladu s tržnimi vrednostmi, kar bi lahko tudi delno ublažilo še vedno močno povpraševanje po stanovanjih in s tem povezano močno rast cen stanovanj. Poleg tega se lahko z nadaljnjimi prizadevanji za poenostavitev davkov in izboljšanje izpolnjevanja obveznosti povišajo javni prihodki ter tako podpre vzdržnost javnih financ in poveča pravičnost. Kljub izboljšavam je vrzel pri izpolnjevanju obveznosti na področju davka na dodano vrednost v letu 2019 ostala visoka (16,1 % v primerjavi s povprečjem Unije v višini 10,4 %). Nadaljnje izboljšave davčne uprave, vključno z elektronskim izdajanjem računov, predhodno izpolnjenimi davčnimi napovedmi in večjo digitalizacijo, bi lahko dodatno prispevale k zmanjšanju izgub v davčnem sistemu.

| (21) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Slovaško, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Zlasti močan poudarek načrta za okrevanje in odpornost na vključujočem izobraževanju, javnem upravljanju in naložbah, ki povečujejo produktivnost, v zeleni prehod in digitalni prehod ter njegov načrtovani prispevek k zmanjševanju regionalnih razlik se lahko štejeta za celovit in ustrezen odziv na izzive, s katerimi se sooča Slovaška. Izziv, ki ga predstavlja pospeševanje zelenega prehoda in digitalnega prehoda, se obravnava odločno in s širokim naborom ukrepov. Dolgotrajni izzivi na področju izobraževanja, otroškega varstva, zdravstvenega varstva ter raziskav in inovacij se obravnavajo tudi s celovitimi ukrepi za odpravo najresnejših pomanjkljivosti, kot so slaba kakovost in vključenost izobraževanja, razdrobljeno usklajevanje politik na področju raziskav in inovacij, nezadostno sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem ter slaba uspešnost na področju raziskav in inovacij. Če bodo dodatni ukrepi, predlagani v načrtu za okrevanje in odpornost za izboljšanje pravosodnega sistema, javnih naročil in boja proti pranju denarja, sprejeti in izvedeni v skladu z zahtevami prava Unije o ustreznih zaščitnih ukrepih in neodvisnosti sodstva ter ob ustreznem sodelovanju deležnikov, bi se lahko z njimi obravnavali številni temeljni izzivi. Poleg tega se pričakuje, da se bo z več reformami izboljšala dolgoročna vzdržnost javnih financ. Na splošno načrt za okrevanje in odpornost torej določa ambiciozne reforme in naložbe, zlasti v zdravstveno varstvo, zeleni prehod in digitalni prehod ter javno upravo, ki so poleg tega usmerjene v nadaljnje izboljšanje konvergence v euroobmočju in povečanje gospodarske rasti. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Slovaško, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Zlasti močan poudarek načrta za okrevanje in odpornost na vključujočem izobraževanju, javnem upravljanju in naložbah, ki povečujejo produktivnost, v zeleni prehod in digitalni prehod ter njegov načrtovani prispevek k zmanjševanju regionalnih razlik se lahko štejeta za celovit in ustrezen odziv na izzive, s katerimi se sooča Slovaška. Izziv, ki ga predstavlja pospeševanje zelenega prehoda in digitalnega prehoda, se obravnava odločno in s širokim naborom ukrepov. Dolgotrajni izzivi na področju izobraževanja, otroškega varstva, zdravstvenega varstva ter raziskav in inovacij se obravnavajo tudi s celovitimi ukrepi za odpravo najresnejših pomanjkljivosti, kot so slaba kakovost in vključenost izobraževanja, razdrobljeno usklajevanje politik na področju raziskav in inovacij, nezadostno sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem ter slaba uspešnost na področju raziskav in inovacij. Če bodo dodatni ukrepi, predlagani v načrtu za okrevanje in odpornost za izboljšanje pravosodnega sistema, javnih naročil in boja proti pranju denarja, sprejeti in izvedeni v skladu z zahtevami prava Unije o ustreznih zaščitnih ukrepih in neodvisnosti sodstva ter ob ustreznem sodelovanju deležnikov, bi se lahko z njimi obravnavali številni temeljni izzivi. Poleg tega se pričakuje, da se bo z več reformami izboljšala dolgoročna vzdržnost javnih financ. Na splošno načrt za okrevanje in odpornost torej določa ambiciozne reforme in naložbe, zlasti v zdravstveno varstvo, zeleni prehod in digitalni prehod ter javno upravo, ki so poleg tega usmerjene v nadaljnje izboljšanje konvergence v euroobmočju in povečanje gospodarske rasti.

| (22) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Slovaške naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem prehodu in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Slovaškem, predstavljajo 45 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Slovaški pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(22)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Slovaške naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem prehodu in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Slovaškem, predstavljajo 45 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Slovaški pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (23) | Slovaška je 8. aprila 2022 predložila partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (17), ne pa še tudi drugih programskih dokumentov kohezijske politike iz navedene uredbe. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Slovaška pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. Zlasti bi bilo treba s kombinacijo različnih razpoložljivih sredstev obravnavati regionalne razlike v konkurenčnosti in socialnih kazalnikih. |
| --- | --- |

(23)

Slovaška je 8. aprila 2022 predložila partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (17), ne pa še tudi drugih programskih dokumentov kohezijske politike iz navedene uredbe. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Slovaška pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. Zlasti bi bilo treba s kombinacijo različnih razpoložljivih sredstev obravnavati regionalne razlike v konkurenčnosti in socialnih kazalnikih.

| (24) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(24)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (25) | Od leta 2015 je napredek pri zmanjševanju neto emisij toplogrednih plinov večinoma zastal. Slovaško gospodarstvo je zelo energijsko intenzivno, deloma zaradi odvisnosti obsežnega industrijskega sektorja od uvoza fosilnih goriv. Po podatkih za leto 2020 je Slovaška še posebej odvisna od Rusije za zemeljski plin in surovo nafto (85 % oziroma 100 % v primerjavi s povprečjem Unije v višini 44 % oziroma 26 %). Vendar je odvisnost od Rusije za črni premog manjša od povprečja Unije (35 % v primerjavi s 54 %) (18). Deleža zemeljskega plina in trdnih fosilnih goriv v mešanici energijskih virov sta nekoliko nad povprečjem Unije (24,9 % oziroma 14 % v primerjavi s 24,4 % oziroma 10,8 %), medtem ko je delež nafte pod njim (21,9 % v primerjavi z 32,7 %). Delež jedrske energije v mešanici energijskih virov je leta 2020 znašal 24,6 % (v primerjavi s povprečjem Unije v višini 13,1 %). Hitrejše uvajanje obnovljivih virov energije bi pripomoglo k zmanjšanju odvisnosti Slovaške od uvoza fosilnih goriv iz Rusije in ublažitvi tveganja energetske revščine ob naraščajočih cenah energije. V okviru načrta za okrevanje in odpornost se v letu 2022 načrtujejo nadaljnje reforme na področju zasnove trga in podpora za obnovljive vire energije. Uvajanje obnovljivih virov energije je mogoče še pospešiti s povišanjem pragov za izvzetja pri gradbenih dovoljenjih za obnovljive vire energije majhnega obsega, racionalizacijo upravnih postopkov in postopkov za izdajo dovoljenj prek sistema „vse na enem mestu“, znižanjem pristojbin za priključitev na omrežje in izboljšanjem dostopa do razpoložljivih zmogljivosti omrežja. Slovaška je aprila 2021 odpravila moratorij na priključitev novih obnovljivih virov energije na omrežje. Vendar je treba še vedno uvesti v prihodnost usmerjen mehanizem, ki bo zagotavljal pregledne in zanesljive informacije o zmogljivosti za priključitev novih nestalnih obnovljivih virov energije na omrežje. Da bi se Slovaška prilagodila vse večjem obsegu električne energije iz obnovljivih virov, bi morala posodobiti prenosna in distribucijska omrežja, zgraditi nove objekte za shranjevanje energije in dokončati regulativni okvir za obnovljivi vodik.
  Dodatne naložbe v geotermalno energijo, trajnostne biometanske postaje in na obnovljivem vodiku temelječe rešitve, ki upoštevajo ustrezna merila glede trajnostnosti, bi prispevale k obravnavanju visoke domače porabe zemeljskega plina. Obstajajo tudi možnosti za povečanje energijske učinkovitosti sistemov daljinskega ogrevanja in hitro uvedbo obnovljivih virov toplote, ki bi nadomestili zemeljski plin. Prizadevanja za razogljičenje je mogoče izboljšati tudi na regionalni ravni, in sicer z ustanovitvijo regionalnih centrov za trajnostno energijo. |
| --- | --- |

(25)

Od leta 2015 je napredek pri zmanjševanju neto emisij toplogrednih plinov večinoma zastal. Slovaško gospodarstvo je zelo energijsko intenzivno, deloma zaradi odvisnosti obsežnega industrijskega sektorja od uvoza fosilnih goriv. Po podatkih za leto 2020 je Slovaška še posebej odvisna od Rusije za zemeljski plin in surovo nafto (85 % oziroma 100 % v primerjavi s povprečjem Unije v višini 44 % oziroma 26 %). Vendar je odvisnost od Rusije za črni premog manjša od povprečja Unije (35 % v primerjavi s 54 %) (18). Deleža zemeljskega plina in trdnih fosilnih goriv v mešanici energijskih virov sta nekoliko nad povprečjem Unije (24,9 % oziroma 14 % v primerjavi s 24,4 % oziroma 10,8 %), medtem ko je delež nafte pod njim (21,9 % v primerjavi z 32,7 %). Delež jedrske energije v mešanici energijskih virov je leta 2020 znašal 24,6 % (v primerjavi s povprečjem Unije v višini 13,1 %). Hitrejše uvajanje obnovljivih virov energije bi pripomoglo k zmanjšanju odvisnosti Slovaške od uvoza fosilnih goriv iz Rusije in ublažitvi tveganja energetske revščine ob naraščajočih cenah energije. V okviru načrta za okrevanje in odpornost se v letu 2022 načrtujejo nadaljnje reforme na področju zasnove trga in podpora za obnovljive vire energije. Uvajanje obnovljivih virov energije je mogoče še pospešiti s povišanjem pragov za izvzetja pri gradbenih dovoljenjih za obnovljive vire energije majhnega obsega, racionalizacijo upravnih postopkov in postopkov za izdajo dovoljenj prek sistema „vse na enem mestu“, znižanjem pristojbin za priključitev na omrežje in izboljšanjem dostopa do razpoložljivih zmogljivosti omrežja. Slovaška je aprila 2021 odpravila moratorij na priključitev novih obnovljivih virov energije na omrežje. Vendar je treba še vedno uvesti v prihodnost usmerjen mehanizem, ki bo zagotavljal pregledne in zanesljive informacije o zmogljivosti za priključitev novih nestalnih obnovljivih virov energije na omrežje. Da bi se Slovaška prilagodila vse večjem obsegu električne energije iz obnovljivih virov, bi morala posodobiti prenosna in distribucijska omrežja, zgraditi nove objekte za shranjevanje energije in dokončati regulativni okvir za obnovljivi vodik.

Dodatne naložbe v geotermalno energijo, trajnostne biometanske postaje in na obnovljivem vodiku temelječe rešitve, ki upoštevajo ustrezna merila glede trajnostnosti, bi prispevale k obravnavanju visoke domače porabe zemeljskega plina. Obstajajo tudi možnosti za povečanje energijske učinkovitosti sistemov daljinskega ogrevanja in hitro uvedbo obnovljivih virov toplote, ki bi nadomestili zemeljski plin. Prizadevanja za razogljičenje je mogoče izboljšati tudi na regionalni ravni, in sicer z ustanovitvijo regionalnih centrov za trajnostno energijo.

| (26) | Potrebna bodo nadaljnja prizadevanja na področju energijske učinkovitosti. Zlasti se je treba osredotočiti na temeljito in zeleno prenovo, zmanjšati porabo toplote in povečati naložbe v obnovljive vire toplote, vključno s toplotnimi črpalkami. Slovaška bi lahko dodatno pospešila prenovo stavb tako, da bi privabila več zasebnih naložb, zlasti v javne stavbe, zagotavljala tehnično pomoč, izboljšala zmogljivosti za izvedbo in pristop „vse na enem mestu“ ter vlagala v zelena znanja in spretnosti. Poleg tega je treba zaradi visokih stopenj neusklajenosti med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih v gospodarstvu okrepiti politike izobraževanja odraslih, med drugim tudi v zvezi z zelenim prehodom. Potrebna so dodatna prizadevanja za odpravo energijske revščine in reformo naložb v socialna stanovanja. Poleg tega bi bilo treba sprejeti več regulativnih in upravnih ukrepov za pospešitev postopka za izdajo gradbenih dovoljenj, poenostavitev izvedbenih pravil, prilagoditev shem prenove ter izboljšanje usklajevanja med različnimi javnimi organi in programi financiranja. Z dodatnimi ukrepi in spodbudami bi se lahko obravnavala visoka energijska intenzivnost v industriji, med drugim tudi v malih in srednjih podjetjih. To vključuje naložbene sheme za izboljšanje energijske učinkovitosti na podlagi energetskih pregledov. Podporne sheme bi morale dopolnjevati druge sheme (npr. shemo za razogljičenje), podprte pa bi morale biti z zasebnim financiranjem in finančnimi instrumenti. Da bi se Slovaška uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečati cilje glede energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(26)

Potrebna bodo nadaljnja prizadevanja na področju energijske učinkovitosti. Zlasti se je treba osredotočiti na temeljito in zeleno prenovo, zmanjšati porabo toplote in povečati naložbe v obnovljive vire toplote, vključno s toplotnimi črpalkami. Slovaška bi lahko dodatno pospešila prenovo stavb tako, da bi privabila več zasebnih naložb, zlasti v javne stavbe, zagotavljala tehnično pomoč, izboljšala zmogljivosti za izvedbo in pristop „vse na enem mestu“ ter vlagala v zelena znanja in spretnosti. Poleg tega je treba zaradi visokih stopenj neusklajenosti med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih v gospodarstvu okrepiti politike izobraževanja odraslih, med drugim tudi v zvezi z zelenim prehodom. Potrebna so dodatna prizadevanja za odpravo energijske revščine in reformo naložb v socialna stanovanja. Poleg tega bi bilo treba sprejeti več regulativnih in upravnih ukrepov za pospešitev postopka za izdajo gradbenih dovoljenj, poenostavitev izvedbenih pravil, prilagoditev shem prenove ter izboljšanje usklajevanja med različnimi javnimi organi in programi financiranja. Z dodatnimi ukrepi in spodbudami bi se lahko obravnavala visoka energijska intenzivnost v industriji, med drugim tudi v malih in srednjih podjetjih. To vključuje naložbene sheme za izboljšanje energijske učinkovitosti na podlagi energetskih pregledov. Podporne sheme bi morale dopolnjevati druge sheme (npr. shemo za razogljičenje), podprte pa bi morale biti z zasebnim financiranjem in finančnimi instrumenti. Da bi se Slovaška uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečati cilje glede energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (27) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Slovaška v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Slovaška uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(27)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Slovaška v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Slovaška uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (28) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(28)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (20) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (29) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Slovaško je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2 – |
| --- | --- |

(29)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Slovaško je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2 –

PRIPOROČA, da Slovaška v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; zagotovi, da je davčna mešanica učinkovitejša ter ugodnejša za vključujočo in trajnostno rast, med drugim tudi z izkoriščanjem potenciala okoljske obdavčitve in obdavčitve premoženja; še naprej krepi izpolnjevanje davčnih obveznosti, med drugim tudi z nadaljnjo digitalizacijo davčne uprave;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; predloži programske dokumente kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se zaključijo pogajanja s Komisijo, in nato začne njihovo izvajanje;

3.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in diverzificira njihov uvoz; pospeši uvajanje obnovljivih virov energije, in sicer z nadaljnjim olajšanjem dostopa do omrežja, uvedbo ukrepov za racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj in upravnih postopkov ter posodobitvijo elektroenergetskega omrežja; zmanjša odvisnost od zemeljskega plina pri ogrevanju in v industriji; prilagodi politike prenove, da bi pospešila in spodbudila temeljite prenove stavb.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 121).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 10156/2021 + COR 1.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Slovaške za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 164).

11

(12)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

12

(13)  Pozitivni predznak kazalnika ustreza primanjkljaju rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na restriktivno fiskalno politiko.

13

(14)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

14

(15)  Negativni predznak kazalnika ustreza presežku rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno fiskalno politiko.

15

(16)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,1 odstotne točke BDP.

16

(17)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

17

(18)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na skupni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Slovaško skupni uvoz vključuje trgovino znotraj EU. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov.

18

(19)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

19

(20)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

20

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/213 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/213

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2022

(2022/C 334/26)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost posodobljen junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost posodobljen junija 2022.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Finske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Finske ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni prehod in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni prehod in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Finska je 27. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 29. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Finsko (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Finska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Finska je 27. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 29. oktobra 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Finsko (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Finska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Finska je 13. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Finske o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(10)

Finska je 13. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Finske o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Finsko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Finske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Finskem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Finske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Finsko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Finske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Finskem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Finske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Finske, saj je dolg sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 60 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe in ni upošteval merila glede zmanjšanja dolga. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede dolga ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov menila, da bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po njenem mnenju upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je treba predlagati uvedbo takšnih postopkov. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Finske, saj je dolg sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 60 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe in ni upošteval merila glede zmanjšanja dolga. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede dolga ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 je Komisija v okviru svoje ocene vseh pomembnih dejavnikov menila, da bi izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga pomenilo preveč zahteven fiskalni napor na začetku programskega obdobja, kar bi lahko ogrozilo rast. Zato po njenem mnenju upoštevanje merila glede zmanjšanja dolga v trenutnih izrednih gospodarskih razmerah ni potrebno. Kot je bilo napovedano, Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno presodila, ali je treba predlagati uvedbo takšnih postopkov.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Finski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Finski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Finske zmanjšal s 5,5 % BDP v letu 2020 na 2,6 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Finskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali z 2,8 % BDP v letu 2020 na 1,7 % v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Finska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 69,0 % BDP v letu 2020 na 65,8 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Finski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Finski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Finske zmanjšal s 5,5 % BDP v letu 2020 na 2,6 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Finskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali z 2,8 % BDP v letu 2020 na 1,7 % v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Finska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 69,0 % BDP v letu 2020 na 65,8 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 1,5 %, v letu 2023 pa za 1,7 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nekoliko višja realna rast BDP v višini 1,6 % leta 2022 in 1,7 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 2,2 % BDP, v letu 2023 pa na 1,7 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica močne rasti gospodarske aktivnosti in postopne odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 66,2 %, v letu 2023 pa na 66,9 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,2 % BDP oziroma 1,7 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 65,9 % BDP v letu 2022 in 66,6 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,2 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Finske. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 1,5 %, v letu 2023 pa za 1,7 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje nekoliko višja realna rast BDP v višini 1,6 % leta 2022 in 1,7 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 2,2 % BDP, v letu 2023 pa na 1,7 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica močne rasti gospodarske aktivnosti in postopne odprave večine nujnih ukrepov. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 66,2 %, v letu 2023 pa na 66,9 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 2,2 % BDP oziroma 1,7 % BDP. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v programu stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 65,9 % BDP v letu 2022 in 66,6 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,2 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Finske.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 1,7 % BDP v letu 2021 na 0,2 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,0 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem začasne davčne ukrepe (npr. odbitek za potne stroške). Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % BDP v letu 2023 (13), ter stroški izdatkov za obrambo, ki naj bi se v letu 2022 povečali za 0,3 % BDP in za 0,1 % BDP v letu 2023. |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 1,7 % BDP v letu 2021 na 0,2 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,0 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi vključujejo predvsem začasne davčne ukrepe (npr. odbitek za potne stroške). Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % BDP v letu 2023 (13), ter stroški izdatkov za obrambo, ki naj bi se v letu 2022 povečali za 0,3 % BDP in za 0,1 % BDP v letu 2023.

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Finski priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Finski priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Finske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 0,6 % BDP (14). Finska namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (15). Zato namerava Finska ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,1 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Finske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 0,6 % BDP (14). Finska namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,2 odstotne točke (15). Zato namerava Finska ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,1 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,3 % BDP (16). Finska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,1 % BDP) ter dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,3 % BDP (16). Finska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,2 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,1 % BDP) ter dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

| (19) | V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,4 % v letu 2024 in na 1,8 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer s povečanjem na 68,0 % v letu 2024 in dvigom na 69,1 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje velika. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,4 % v letu 2024 in na 1,8 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema program, ostal pod 3 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer s povečanjem na 68,0 % v letu 2024 in dvigom na 69,1 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje velika.

| (20) | Finski sistem socialne varnosti zagotavlja zadostno kritje in učinkovito zaščito pred revščino, vendar so zanj značilne tudi velika zapletenost in nekatere inherentne pomanjkljivosti. To zadeva zlasti združevanje dohodkov od dela in socialnih prejemkov ter odpravljanje dolgotrajne brezposelnosti. Celovita reforma socialne varnosti bo ključna za racionalizacijo sistema, povečanje spodbud za delo, ohranjanje socialne zaščite in povišanje stopnje delovne aktivnosti v skladu z dolgoročnimi cilji vlade. Reforma bi morala prispevati k povečanju javnofinančnih prihodkov od dohodnine in izboljšanju učinkovitosti odhodkov za socialno zaščito ter tako podpirati vzdržnost javnih financ. V letu 2020 je bil poseben parlamentarni odbor zadolžen za pripravo reforme do leta 2027. Odbor je januarja 2022 objavil rezultate svojega dela v zvezi z evidentiranjem težav, naslednja faza pa je razvoj možnih rešitev za odkrite težave in analiza alternativnih načinov organizacije socialne varnosti. Sprejetje vladnega načrta za reformo socialne varnosti, ki temelji na delu odbora, bi moralo spodbuditi napredek pri pripravi reforme in postaviti temelje za njeno izvajanje. |
| --- | --- |

(20)

Finski sistem socialne varnosti zagotavlja zadostno kritje in učinkovito zaščito pred revščino, vendar so zanj značilne tudi velika zapletenost in nekatere inherentne pomanjkljivosti. To zadeva zlasti združevanje dohodkov od dela in socialnih prejemkov ter odpravljanje dolgotrajne brezposelnosti. Celovita reforma socialne varnosti bo ključna za racionalizacijo sistema, povečanje spodbud za delo, ohranjanje socialne zaščite in povišanje stopnje delovne aktivnosti v skladu z dolgoročnimi cilji vlade. Reforma bi morala prispevati k povečanju javnofinančnih prihodkov od dohodnine in izboljšanju učinkovitosti odhodkov za socialno zaščito ter tako podpirati vzdržnost javnih financ. V letu 2020 je bil poseben parlamentarni odbor zadolžen za pripravo reforme do leta 2027. Odbor je januarja 2022 objavil rezultate svojega dela v zvezi z evidentiranjem težav, naslednja faza pa je razvoj možnih rešitev za odkrite težave in analiza alternativnih načinov organizacije socialne varnosti. Sprejetje vladnega načrta za reformo socialne varnosti, ki temelji na delu odbora, bi moralo spodbuditi napredek pri pripravi reforme in postaviti temelje za njeno izvajanje.

| (21) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Finsko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost zajema zlasti posodobitev zakona o podnebnih spremembah in potekajoče stalno učenje ter socialne in zdravstvene reforme. Poleg tega vključuje tudi ukrepe za spodbujanje zaposlovanja ter ukrepe za okrepitev preprečevanja pranja denarja in podporo vzpostavitvi pozitivnega kreditnega registra. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Finsko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost zajema zlasti posodobitev zakona o podnebnih spremembah in potekajoče stalno učenje ter socialne in zdravstvene reforme. Poleg tega vključuje tudi ukrepe za spodbujanje zaposlovanja ter ukrepe za okrepitev preprečevanja pranja denarja in podporo vzpostavitvi pozitivnega kreditnega registra.

| (22) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Finske naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem prehodu in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Finskem, predstavljajo 50,1 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 27,5 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Finski pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(22)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Finske naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem prehodu in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Finskem, predstavljajo 50,1 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 27,5 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Finski pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (23) | Komisija je 5. maja 2022 odobrila programe kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) za Finsko, razen za Sklad za pravični prehod in program kohezijske politike za Alandske otoke. Alandski otoki so program kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 predložili 4. aprila 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 je Finska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je 5. maja 2022 odobrila programe kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) za Finsko, razen za Sklad za pravični prehod in program kohezijske politike za Alandske otoke. Alandski otoki so program kohezijske politike iz Uredbe (EU) 2021/1060 predložili 4. aprila 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 je Finska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (24) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(24)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (25) | Čeprav je finsko gospodarstvo eno od najbolj energijsko intenzivnih gospodarstev v Uniji, si je država zastavila cilj, da do leta 2035 postane ogljično nevtralna in kmalu zatem še prva socialna družba brez fosilnih goriv. Energija, industrija, promet in stavbe so glavni sektorji, ki bodo morali prispevati k znatnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Izzivi pri doseganju tega cilja vključujejo znatno vrzel v zasebnih in javnih naložbah ter zamude pri naložbah v energijo iz obnovljivih virov, ki so posledica zaostanka pri obdelavi okoljevarstvenih dovoljenj. Po podatkih za leto 2020 je bila Finska močno odvisna od Rusije za uvoz plina (67 % v primerjavi s 44 % v Uniji), nafte (84 % v primerjavi s 26 % v Uniji) in premoga (55 % v primerjavi s 54 % v Uniji) (19). Vendar je finsko gospodarstvo le v omejenem obsegu odvisno od uvoza plina (ki je leta 2020 predstavljal 6,9 % mešanice energijskih virov), uvoz vseh treh virov pa se lahko v veliki meri nadomesti z drugimi gorivi ali uvozom iz drugih držav. Finska ima vzpostavljene ukrepe za nepredvidljive razmere, da bi v primeru motenj v oskrbi zagotovila neprekinjeno delovanje sektorjev, odvisnih od teh goriv, sprejema pa tudi ukrepe za nadomestitev uvoza energije iz Rusije z energijo iz drugih držav. Država uporablja minimalne količine plina za ogrevanje stanovanj, elektrarne pa lahko na splošno nadomestijo plin, ki ga uporabljajo, z drugimi gorivi. Finska nima dostopa do domačih skladišč za plin, vendar je leta 2020 začel delovati dvosmerni plinovod Balticconnector, država pa pričakuje, da bo v drugi polovici 2022 dokončala tretji terminal za utekočinjeni zemeljski plin (UZP). Skupaj z že obstoječima terminaloma za UZP in potencialnimi prihodnjimi projekti se pričakuje, da bodo skupne zmogljivosti za uvoz plina kmalu pokrile znaten del potreb Finske po uvozu plina. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Finska je 20. maja 2022 podpisala desetletno zakupno pogodbo za plavajoči terminal za utekočinjeni zemeljski plin.
  Približno tretjino finske mešanice energijskih virov še vedno predstavljata nafta in premog, čeprav Finska nadomešča njun uvoz iz Rusije tudi z nafto in premogom iz drugih držav, poleg tega pa namerava povečati proizvodnjo domačega trajnostnega bioplina, tudi za uporabo v prometu s težkimi vozili. Jedrska energija je leta 2020 predstavljala 17 % mešanice energijskih virov, pri čemer je bila Rusija pomemben vir jedrskega goriva. Stopnja medsebojne elektroenergetske povezanosti na Finskem trenutno znaša 29 %, vendar naj bi se srednjeročno povišala. Nacionalni prenos električne energije na Finskem bi se lahko okrepil. Čeprav država na splošno zmanjšuje svojo omejeno odvisnost od uvoza fosilnih goriv iz Rusije, trenutne razmere zahtevajo, da se pospešijo in povečajo naložbe v razogljičenje ter da se zagotovita energijska učinkovitost in zanesljiva oskrba z energijo. To vključuje nadaljnjo racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj, da se odpravi zaostanek pri še neizvedenih energetskih projektih in omogočijo dodatne prednostne naložbe. Da bi se Finska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(25)

Čeprav je finsko gospodarstvo eno od najbolj energijsko intenzivnih gospodarstev v Uniji, si je država zastavila cilj, da do leta 2035 postane ogljično nevtralna in kmalu zatem še prva socialna družba brez fosilnih goriv. Energija, industrija, promet in stavbe so glavni sektorji, ki bodo morali prispevati k znatnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Izzivi pri doseganju tega cilja vključujejo znatno vrzel v zasebnih in javnih naložbah ter zamude pri naložbah v energijo iz obnovljivih virov, ki so posledica zaostanka pri obdelavi okoljevarstvenih dovoljenj. Po podatkih za leto 2020 je bila Finska močno odvisna od Rusije za uvoz plina (67 % v primerjavi s 44 % v Uniji), nafte (84 % v primerjavi s 26 % v Uniji) in premoga (55 % v primerjavi s 54 % v Uniji) (19). Vendar je finsko gospodarstvo le v omejenem obsegu odvisno od uvoza plina (ki je leta 2020 predstavljal 6,9 % mešanice energijskih virov), uvoz vseh treh virov pa se lahko v veliki meri nadomesti z drugimi gorivi ali uvozom iz drugih držav. Finska ima vzpostavljene ukrepe za nepredvidljive razmere, da bi v primeru motenj v oskrbi zagotovila neprekinjeno delovanje sektorjev, odvisnih od teh goriv, sprejema pa tudi ukrepe za nadomestitev uvoza energije iz Rusije z energijo iz drugih držav. Država uporablja minimalne količine plina za ogrevanje stanovanj, elektrarne pa lahko na splošno nadomestijo plin, ki ga uporabljajo, z drugimi gorivi. Finska nima dostopa do domačih skladišč za plin, vendar je leta 2020 začel delovati dvosmerni plinovod Balticconnector, država pa pričakuje, da bo v drugi polovici 2022 dokončala tretji terminal za utekočinjeni zemeljski plin (UZP). Skupaj z že obstoječima terminaloma za UZP in potencialnimi prihodnjimi projekti se pričakuje, da bodo skupne zmogljivosti za uvoz plina kmalu pokrile znaten del potreb Finske po uvozu plina. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Finska je 20. maja 2022 podpisala desetletno zakupno pogodbo za plavajoči terminal za utekočinjeni zemeljski plin.

Približno tretjino finske mešanice energijskih virov še vedno predstavljata nafta in premog, čeprav Finska nadomešča njun uvoz iz Rusije tudi z nafto in premogom iz drugih držav, poleg tega pa namerava povečati proizvodnjo domačega trajnostnega bioplina, tudi za uporabo v prometu s težkimi vozili. Jedrska energija je leta 2020 predstavljala 17 % mešanice energijskih virov, pri čemer je bila Rusija pomemben vir jedrskega goriva. Stopnja medsebojne elektroenergetske povezanosti na Finskem trenutno znaša 29 %, vendar naj bi se srednjeročno povišala. Nacionalni prenos električne energije na Finskem bi se lahko okrepil. Čeprav država na splošno zmanjšuje svojo omejeno odvisnost od uvoza fosilnih goriv iz Rusije, trenutne razmere zahtevajo, da se pospešijo in povečajo naložbe v razogljičenje ter da se zagotovita energijska učinkovitost in zanesljiva oskrba z energijo. To vključuje nadaljnjo racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj, da se odpravi zaostanek pri še neizvedenih energetskih projektih in omogočijo dodatne prednostne naložbe. Da bi se Finska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

| (26) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na ogljično nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Finska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Finska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(26)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na ogljično nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Finska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Finska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (27) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(27)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (28) | Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Finsko je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2 – |
| --- | --- |

(28)

Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Finsko je to izraženo zlasti v priporočilih 1 in 2 –

PRIPOROČA, da Finska v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni prehod in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; predloži predloge politike za reformo socialne varnosti, da bi se povečala učinkovitost sistema socialnih prejemkov, izboljšale spodbude za delo in podprla dolgoročna vzdržnost javnih financ;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 29. oktobra 2021; nadaljuje izvajanje dogovorjenega programa kohezijske politike za Finsko za obdobje 2021–2027 ter hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za Alandske otoke in Sklad za pravični prehod za obdobje 2021–2027, da bi se lahko začeli izvajati;

3.

zmanjša splošno odvisnost od uvoza fosilnih goriv in ga diverzificira; pospeši uvajanje obnovljivih virov energije, med drugim tudi z nadaljnjo racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj, ter spodbuja naložbe v razogljičenje industrije in prometa, tudi v elektrifikacijo prometa; razvija energetsko infrastrukturo za povečanje zanesljivosti oskrbe.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

5

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

6

(7)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 126).

7

(8)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

8

(9)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

9

(10)  ST 12524/2021; ST 12524/2021 ADD 1.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Finske za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 171).

11

(12)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,3 odstotne točke BDP.

15

(16)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele restriktiven učinek v višini 0,2 odstotne točke BDP.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Finsko skupni uvoz vključuje trgovino znotraj Unije. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov. Potem ko je Gazprom maja 2022 enostransko prekinil dobavljanje plina, se Finski plin iz Rusije ne dobavlja več.

19

(20)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

20

(21)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

21

---

| 1.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 334/221 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 334/221

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2022 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2022

(2022/C 334/27)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost posodobljen junija 2022. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (3), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost posodobljen junija 2022.

| (2) | Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je skupno poročilo o zaposlovanju sprejel 14. marca 2022.

| (3) | Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (4) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (5), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

| (4) | Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (5) | Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

| (6) | V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (6) z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (7). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (8) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

| (7) | Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

| (8) | Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

| (9) | Švedska je 28. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 4. maja 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Švedsko (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Švedska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja. |
| --- | --- |

(9)

Švedska je 28. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 4. maja 2022 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Švedsko (9). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Švedska zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

| (10) | Švedska je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in konvergenčni program za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(10)

Švedska je 29. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in konvergenčni program za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (11) | Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Švedsko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Švedske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Švedskem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Švedske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Švedsko za leto 2022. V njem je ocenila napredek Švedske pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Švedskem glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Švedske pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

| (12) | Komisija je za Švedsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane z visokimi in naraščajočimi cenami stanovanj ter visoko zadolženostjo gospodinjstev. Zasebni dolg se je leta 2020 povečal na 216 % bruto domačega proizvoda (BDP), kar je zaskrbljujoče zaradi velikega deleža dolga, ki se uporablja za nakup nepremičnin. Finančne institucije so izpostavljene nepremičninskemu trgu prek hipotekarnih posojil in kreditov poslovnim nepremičninskim in gradbenim podjetjem. Gospodinjstva so zaradi pomanjkanja stanovanj, preveč reguliranega najemniškega trga, fiskalnih spodbud za najemanje hipotekarnih posojil in upadanja obrestnih mer vse pogosteje najemala dolg za financiranje nakupov stanovanj. Zaradi tega so občutljiva na morebitne spremembe obrestnih mer. Zadolženost gospodinjstev je konec leta 2020 znašala 188 % razpoložljivega dohodka in 95 % BDP. Odpravljanje dolga bi lahko negativno vplivalo na gospodarstvo in na bančni sektor. To bi lahko posredno vplivalo na države, ki so gospodarsko in finančno povezane s švedskim gospodarstvom in bančnim sektorjem. V zadnjih letih so bili za odpravljanje teh neravnovesij sprejeti nekateri ukrepi, vendar so imeli omejen učinek. Še vedno obstajajo ključne vrzeli v politikah, zlasti v zvezi z davčnimi spodbudami za lastništvo stanovanj, ki se financira z dolgom, ter ponudbo stanovanj in najemniškim trgom. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za Švedsko opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 in rezultate objavila 23. maja 2022. Ugotovila je, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti so povezane z visokimi in naraščajočimi cenami stanovanj ter visoko zadolženostjo gospodinjstev. Zasebni dolg se je leta 2020 povečal na 216 % bruto domačega proizvoda (BDP), kar je zaskrbljujoče zaradi velikega deleža dolga, ki se uporablja za nakup nepremičnin. Finančne institucije so izpostavljene nepremičninskemu trgu prek hipotekarnih posojil in kreditov poslovnim nepremičninskim in gradbenim podjetjem. Gospodinjstva so zaradi pomanjkanja stanovanj, preveč reguliranega najemniškega trga, fiskalnih spodbud za najemanje hipotekarnih posojil in upadanja obrestnih mer vse pogosteje najemala dolg za financiranje nakupov stanovanj. Zaradi tega so občutljiva na morebitne spremembe obrestnih mer. Zadolženost gospodinjstev je konec leta 2020 znašala 188 % razpoložljivega dohodka in 95 % BDP. Odpravljanje dolga bi lahko negativno vplivalo na gospodarstvo in na bančni sektor. To bi lahko posredno vplivalo na države, ki so gospodarsko in finančno povezane s švedskim gospodarstvom in bančnim sektorjem. V zadnjih letih so bili za odpravljanje teh neravnovesij sprejeti nekateri ukrepi, vendar so imeli omejen učinek. Še vedno obstajajo ključne vrzeli v politikah, zlasti v zvezi z davčnimi spodbudami za lastništvo stanovanj, ki se financira z dolgom, ter ponudbo stanovanj in najemniškim trgom.

| (13) | Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Švedski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Švedski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Švedske zmanjšal z 2,7 % BDP v letu 2020 na 0,2 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Švedskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni podporni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,3 % BDP v letu 2020 na 2,2 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Švedska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, sprejeti v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so vključevali več ukrepov na področju odhodkov in znižanja dohodnine. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 39,6 % BDP v letu 2020 na 36,7 % BDP v letu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (10) Švedski priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Švedski priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Švedske zmanjšal z 2,7 % BDP v letu 2020 na 0,2 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike na Švedskem je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni podporni ukrepi pa so se zmanjšali s 3,3 % BDP v letu 2020 na 2,2 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Švedska sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, sprejeti v obdobju 2020–2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi in so vključevali več ukrepov na področju odhodkov in znižanja dohodnine. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 39,6 % BDP v letu 2020 na 36,7 % BDP v letu 2021.

| (14) | Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,1 %, v letu 2023 pa za 1,6 %. Za primerjavo je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvidena nižja realna rast BDP, in sicer v višini 2,3 % v letu 2022 in 1,4 % v letu 2023. Vlada pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 povečal na 0,5 % BDP in se v letu 2023 spremenil v presežek v višini 0,5 %. Povečanje v letu 2022 je predvsem posledica šibkejše gospodarske rasti in dodatnih prioritet glede porabe, ki gledano skupaj dominirajo odpravo nujnih ukrepov. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 33,5 %, v letu 2023 pa dodatno na 30,7 %. Na podlagi napovedanih ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leto 2022 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki naj bi se v letu 2023 spremenil v presežek v višini 0,5 %. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v konvergenčnem programu za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 33,8 % BDP v letu 2022 in 30,5 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,9 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko okrepijo potencialno rast Švedske. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v konvergenčnem programu za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,1 %, v letu 2023 pa za 1,6 %. Za primerjavo je v pomladanski napovedi Komisije 2022 predvidena nižja realna rast BDP, in sicer v višini 2,3 % v letu 2022 in 1,4 % v letu 2023. Vlada pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 povečal na 0,5 % BDP in se v letu 2023 spremenil v presežek v višini 0,5 %. Povečanje v letu 2022 je predvsem posledica šibkejše gospodarske rasti in dodatnih prioritet glede porabe, ki gledano skupaj dominirajo odpravo nujnih ukrepov. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 33,5 %, v letu 2023 pa dodatno na 30,7 %. Na podlagi napovedanih ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leto 2022 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki naj bi se v letu 2023 spremenil v presežek v višini 0,5 %. To je v skladu s primanjkljajem, napovedanim v konvergenčnem programu za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 33,8 % BDP v letu 2022 in 30,5 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,9 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko okrepijo potencialno rast Švedske.

| (15) | Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,2 % BDP v letu 2021 na 1,2 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni saldo vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,0 % v letu 2023 (11). Švedska ima v primerjavi s povprečjem Unije nižjo energijsko intenzivnost gospodarstva in manjši delež odhodkov gospodinjstev za energijo (12). Ti ukrepi vključujejo socialne transferje gospodinjstvom kot nadomestilo za višje cene električne energije ter znižanje davkov na gorivo v kmetijstvu, gozdarstvu in ribištvu. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljujejo. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti transferji gospodinjstvom za kritje višjih cen električne energije. Stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine so v pomladanski napovedi Komisije 2022 napovedani v višini 0,1 % BDP v letih 2022 in 2023 (13), medtem ko višji stroški odhodkov za obrambo samo v letu 2022 znašajo malo manj kot 0,1 % BDP. |
| --- | --- |

(15)

Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 2,2 % BDP v letu 2021 na 1,2 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni saldo vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,0 % v letu 2023 (11). Švedska ima v primerjavi s povprečjem Unije nižjo energijsko intenzivnost gospodarstva in manjši delež odhodkov gospodinjstev za energijo (12). Ti ukrepi vključujejo socialne transferje gospodinjstvom kot nadomestilo za višje cene električne energije ter znižanje davkov na gorivo v kmetijstvu, gozdarstvu in ribištvu. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljujejo. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti transferji gospodinjstvom za kritje višjih cen električne energije. Stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine so v pomladanski napovedi Komisije 2022 napovedani v višini 0,1 % BDP v letih 2022 in 2023 (13), medtem ko višji stroški odhodkov za obrambo samo v letu 2022 znašajo malo manj kot 0,1 % BDP.

| (16) | Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Švedski priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti. |
| --- | --- |

(16)

Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Švedski priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

| (17) | V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz konvergenčnega programa Švedske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 0,6 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Švedska namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatne spodbude, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost (15). Zato namerava Švedska ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek navedenih ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,4 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP). |
| --- | --- |

(17)

V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz konvergenčnega programa Švedske za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 0,6 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Švedska namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatne spodbude, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2021 povečal za 0,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele nevtralen učinek na fiskalno naravnanost (15). Zato namerava Švedska ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek navedenih ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,4 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

| (18) | V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 1,3 % BDP (16). Švedska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatne podpore okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele nekoliko restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,1 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,4 % BDP). |
| --- | --- |

(18)

V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala + 1,3 % BDP (16). Švedska naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatne podpore okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se v primerjavi z letom 2022 povečal za 0,1 odstotne točke BDP. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele nekoliko restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,1 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,4 % BDP).

| (19) | V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se presežek sektorja država postopno povečal na 0,8 % BDP v letu 2024 in na 1,4 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema konvergenčni program 2022, ostal pod 3 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP še naprej zmanjševal, in sicer na 28,9 % v letu 2024 in dodatno na 26,4 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se presežek sektorja država postopno povečal na 0,8 % BDP v letu 2024 in na 1,4 % do leta 2025. Za primanjkljaj sektorja država se tako načrtuje, da bo v obdobju, ki ga zajema konvergenčni program 2022, ostal pod 3 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP še naprej zmanjševal, in sicer na 28,9 % v letu 2024 in dodatno na 26,4 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka.

| (20) | Kombinacija visokih cen stanovanjskih nepremičnin in zadolženosti gospodinjstev predstavlja tveganje neurejene odprave neravnotežij. Švedska je v zadnjih letih izvedla več makrobonitetnih ukrepov za zmanjšanje zadolženosti gospodinjstev glede na dohodek in vrednost nepremičnine pod hipoteko. Vendar še vedno obstajajo druge spodbude za najemanje posojil in prevzemanje dolga. Zato se zdi, da so imeli doslej sprejeti ukrepi politike omejen vpliv na rast hipotekarnih kreditov. Cene stanovanj rastejo od sredine devetdesetih let prejšnjega stoletja in so presegle rast dohodka gospodinjstev. Ta trend se je v letu 2021 pospešil, saj so se nominalne cene stanovanj v tretjem četrtletju medletno zvišale za 11,3 %. Med glavne razloge za to spadajo davčne spodbude, ki dajejo prednost lastništvu stanovanj in najemanju hipotekarnih kreditov, ugodni kreditni pogoji in razmeroma nizke obrestne mere za odplačevanje hipotekarnih kreditov. Skupna davčna obremenitev nepremičnin je na Švedskem razmeroma nizka zaradi velikodušnih davčnih olajšav za plačila hipotekarnih obresti in nizkih periodičnih davkov na nepremičnine. Medtem ko so se z ukrepi v zvezi z davki na kapitalski dobiček v letih 2020 in 2021 znižali stroški obstoječih lastnikov stanovanj za nakup in selitev, pa je ta sprememba morda nekoliko povečala vstopno oviro za kupce, ki so prvič kupili nepremičnine, in sicer s povišanjem cen stanovanjskih nepremičnin. Kljub znatnemu povečanju števila novogradenj v zadnjih letih in povečanju števila izdanih gradbenih dovoljenj se pričakuje, da se bo pomanjkanje stanovanj v prihodnjih letih nadaljevalo. Poleg tega se obstoječi stanovanjski fond ne uporablja učinkovito. Vse to ovira ljudi pri menjavi delovnih mest in verjetno prispeva k medgeneracijski neenakosti. Regulirane najemnine, nižje od tržnih, na najemniškem trgu koristijo omejeni skupini gospodinjstev. Med najemnino ter potrebami in dohodkom gospodinjstev ni povezave. Učinkovitost bi se povečala, če bi se najemnine bolj ravnale po tržnih cenah in bi bilo to dopolnjeno s pomočjo pri najemnini na podlagi dohodka in neto premoženja. |
| --- | --- |

(20)

Kombinacija visokih cen stanovanjskih nepremičnin in zadolženosti gospodinjstev predstavlja tveganje neurejene odprave neravnotežij. Švedska je v zadnjih letih izvedla več makrobonitetnih ukrepov za zmanjšanje zadolženosti gospodinjstev glede na dohodek in vrednost nepremičnine pod hipoteko. Vendar še vedno obstajajo druge spodbude za najemanje posojil in prevzemanje dolga. Zato se zdi, da so imeli doslej sprejeti ukrepi politike omejen vpliv na rast hipotekarnih kreditov. Cene stanovanj rastejo od sredine devetdesetih let prejšnjega stoletja in so presegle rast dohodka gospodinjstev. Ta trend se je v letu 2021 pospešil, saj so se nominalne cene stanovanj v tretjem četrtletju medletno zvišale za 11,3 %. Med glavne razloge za to spadajo davčne spodbude, ki dajejo prednost lastništvu stanovanj in najemanju hipotekarnih kreditov, ugodni kreditni pogoji in razmeroma nizke obrestne mere za odplačevanje hipotekarnih kreditov. Skupna davčna obremenitev nepremičnin je na Švedskem razmeroma nizka zaradi velikodušnih davčnih olajšav za plačila hipotekarnih obresti in nizkih periodičnih davkov na nepremičnine. Medtem ko so se z ukrepi v zvezi z davki na kapitalski dobiček v letih 2020 in 2021 znižali stroški obstoječih lastnikov stanovanj za nakup in selitev, pa je ta sprememba morda nekoliko povečala vstopno oviro za kupce, ki so prvič kupili nepremičnine, in sicer s povišanjem cen stanovanjskih nepremičnin. Kljub znatnemu povečanju števila novogradenj v zadnjih letih in povečanju števila izdanih gradbenih dovoljenj se pričakuje, da se bo pomanjkanje stanovanj v prihodnjih letih nadaljevalo. Poleg tega se obstoječi stanovanjski fond ne uporablja učinkovito. Vse to ovira ljudi pri menjavi delovnih mest in verjetno prispeva k medgeneracijski neenakosti. Regulirane najemnine, nižje od tržnih, na najemniškem trgu koristijo omejeni skupini gospodinjstev. Med najemnino ter potrebami in dohodkom gospodinjstev ni povezave. Učinkovitost bi se povečala, če bi se najemnine bolj ravnale po tržnih cenah in bi bilo to dopolnjeno s pomočjo pri najemnini na podlagi dohodka in neto premoženja.

| (21) | V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Švedsko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt zlasti uvaja reforme in naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu, povečanje odpornosti sistema zdravstvenega varstva, zmanjšanje tveganja pranja denarja ter dvig ravni izobrazbe ter znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Švedsko, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt zlasti uvaja reforme in naložbe za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu, povečanje odpornosti sistema zdravstvenega varstva, zmanjšanje tveganja pranja denarja ter dvig ravni izobrazbe ter znanj in spretnosti.

| (22) | Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Švedske naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem prehodu in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Švedskem, predstavljajo 44 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Švedski pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik. |
| --- | --- |

(22)

Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Švedske naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem prehodu in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje na Švedskem, predstavljajo 44 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 21 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Švedski pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

| (23) | Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) za Švedsko odobrila 25. maja 2022. Švedska je programske dokumente kohezijske politike iz navedene uredbe predložila med novembrom 2021 in februarjem 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Švedska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) za Švedsko odobrila 25. maja 2022. Švedska je programske dokumente kohezijske politike iz navedene uredbe predložila med novembrom 2021 in februarjem 2022. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Švedska pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

| (24) | Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Švedska sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi s (i) precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in nadaljnjim povečevanjem zadolženosti gospodinjstev; (ii) neenakimi možnostmi za izobraževanje učencev iz prikrajšanih in migrantskih okolij ter potrebo po boljšem vključevanju prikrajšanih skupin na trg dela; in (iii) potrebo po nadaljnjem zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv, tudi iz Rusije. |
| --- | --- |

(24)

Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Švedska sooča s številnimi dodatnimi izzivi, povezanimi s (i) precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin in nadaljnjim povečevanjem zadolženosti gospodinjstev; (ii) neenakimi možnostmi za izobraževanje učencev iz prikrajšanih in migrantskih okolij ter potrebo po boljšem vključevanju prikrajšanih skupin na trg dela; in (iii) potrebo po nadaljnjem zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv, tudi iz Rusije.

| (25) | Kljub splošno dobrim rezultatom neenakosti v švedskem izobraževalnem sistemu vplivajo na raven osnovnih znanj in spretnosti učencev iz prikrajšanih socialno-ekonomskih in migrantskih okolij. Razlika v uspešnosti učencev, rojenih na Švedskem, in učencev, rojenih v tujini, se je izrazito povečala, ker se je število učencev iz migrantskih okolij med letoma 2009 in 2018 podvojilo. Čeprav rezultati mednarodnega testiranja kažejo, da so se osnovna znanja in spretnosti na splošno izboljšali, je razlika v bralnih spretnostih učencev iz migrantskih okolij in drugih učencev med največjimi v Uniji. Poleg tega je stopnja zgodnjega opuščanja šolanja veliko višja pri učencih, rojenih v tujini. Neenakosti na področju izobraževanja se povečujejo in so pogosto povezane z omejenimi možnostmi izbire šole za učence iz migrantskih okolij, ki so na Švedsko prišli pred kratkim. Razlike v rezultatih izobraževanja močno vplivajo na možnosti učencev v prikrajšanem položaju, da razvijejo znanja in spretnosti, potrebne za iskanje zaposlitve. Obstajajo možnosti za izboljšanje vzpostavitve in upravljanja izobraževalnega sistema, vključno s postopkom vpisa, ter za odpravo trajnega pomanjkanja usposobljenih učiteljev, da bi spodbujali kakovost in enakost v izobraževalnem sistemu. Švedska se sooča tudi z izzivi pri vključevanju nizko usposobljenih oseb in ljudi, rojenih v tujini, ki niso več šoloobvezne starosti, na trg dela. To na splošno prispeva k nadaljnjim vrzelim v udeležbi na trgu dela ter v znanjih in spretnostih velikega števila delavcev. |
| --- | --- |

(25)

Kljub splošno dobrim rezultatom neenakosti v švedskem izobraževalnem sistemu vplivajo na raven osnovnih znanj in spretnosti učencev iz prikrajšanih socialno-ekonomskih in migrantskih okolij. Razlika v uspešnosti učencev, rojenih na Švedskem, in učencev, rojenih v tujini, se je izrazito povečala, ker se je število učencev iz migrantskih okolij med letoma 2009 in 2018 podvojilo. Čeprav rezultati mednarodnega testiranja kažejo, da so se osnovna znanja in spretnosti na splošno izboljšali, je razlika v bralnih spretnostih učencev iz migrantskih okolij in drugih učencev med največjimi v Uniji. Poleg tega je stopnja zgodnjega opuščanja šolanja veliko višja pri učencih, rojenih v tujini. Neenakosti na področju izobraževanja se povečujejo in so pogosto povezane z omejenimi možnostmi izbire šole za učence iz migrantskih okolij, ki so na Švedsko prišli pred kratkim. Razlike v rezultatih izobraževanja močno vplivajo na možnosti učencev v prikrajšanem položaju, da razvijejo znanja in spretnosti, potrebne za iskanje zaposlitve. Obstajajo možnosti za izboljšanje vzpostavitve in upravljanja izobraževalnega sistema, vključno s postopkom vpisa, ter za odpravo trajnega pomanjkanja usposobljenih učiteljev, da bi spodbujali kakovost in enakost v izobraževalnem sistemu. Švedska se sooča tudi z izzivi pri vključevanju nizko usposobljenih oseb in ljudi, rojenih v tujini, ki niso več šoloobvezne starosti, na trg dela. To na splošno prispeva k nadaljnjim vrzelim v udeležbi na trgu dela ter v znanjih in spretnostih velikega števila delavcev.

| (26) | V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav. |
| --- | --- |

(26)

V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

| (27) | Ključnega pomena je okrepitev prizadevanj za izpolnitev ciljev, določenih v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Švedska ima sicer največji delež obnovljivih virov energije v bruto domači porabi energije v Uniji (51,1 % leta 2020), vendar je med državami članicami z največjo porabo energije na osebo. Poleg tega velik delež emisij toplogrednih plinov na Švedskem povzroča prometni sektor, zlasti cestni promet. Ta sektor je še vedno močno odvisen od nafte, ki predstavlja 17,7 % celotne mešanice energijskih virov. Poleg tega so se omejitve zmogljivosti električne energije in omrežja, zlasti na jugu Švedske, v letu 2021 še naprej povečevale, kar je omejilo širitev in lociranje komercialnih dejavnosti v tem delu države. To vprašanje še poslabšuje pomanjkanje zmogljivosti za prenos energije med severom in jugom. Za dosego nacionalnega cilja 100 % električne energije iz obnovljivih virov do leta 2040 in za dosego neto ničelnih emisij ogljika najpozneje do leta 2045 so potrebne dodatne naložbe v obnovljive vire energije, zmogljivost omrežja ter medsebojno povezljivost na energetskem področju med regijami države. Nadaljnja racionalizacija postopkov za izdajo dovoljenj bi zmanjšala breme pri uporabi energije iz obnovljivih virov, zlasti vetrne energije. Poleg tega je zmanjšanje porabe energije s povečanjem energijske učinkovitosti bistveno za zmanjšanje emisij ogljika in stroškov energije za potrošnike in podjetja. Povečanje naložb v obnovljive vire energije in elektrifikacijo, odprava infrastrukturnih ozkih grl, povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje porabe fosilnih goriv v prometu bodo prispevali k zmanjšanju splošne odvisnosti od fosilnih goriv, tudi iz Rusije. Delež fosilnih goriv (2,6 % plina, 3,2 % premoga in 17,7 % nafte v letu 2020) v švedski mešanici energijskih virov je bistveno nižji od povprečja Unije (24,4 % plina, 10,8 % premoga in 32,7 % nafte leta 2020). Vendar obstajajo možnosti za nadaljnje zmanjšanje odvisnosti Švedske od ruskih fosilnih goriv. To zlasti velja za nafto (leta 2020 je 20 % uvoza rafinirane nafte in 8 % celotnega uvoza surove nafte prihajalo iz Rusije) in plin (13 % celotnega uvoza plina v letu 2020 je bilo iz Rusije).
  Odvisnost od plina in nafte je sicer precejšnja, vendar je pod povprečjem Unije (19), ki znaša 44 % uvoza plina, 23 % uvoza surove nafte in 35 % uvoza rafinirane nafte iz Rusije. Poleg tega bi lahko glede na nedavne geopolitične dogodke spodbujanje projektov medsebojnih povezav na energetskem področju s sosednjimi državami povečalo zanesljivost švedske oskrbe z energijo in prilagodljivost regionalnim razlikam. Opozoriti je treba, da bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, da bi se Švedska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“. |
| --- | --- |

(27)

Ključnega pomena je okrepitev prizadevanj za izpolnitev ciljev, določenih v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Švedska ima sicer največji delež obnovljivih virov energije v bruto domači porabi energije v Uniji (51,1 % leta 2020), vendar je med državami članicami z največjo porabo energije na osebo. Poleg tega velik delež emisij toplogrednih plinov na Švedskem povzroča prometni sektor, zlasti cestni promet. Ta sektor je še vedno močno odvisen od nafte, ki predstavlja 17,7 % celotne mešanice energijskih virov. Poleg tega so se omejitve zmogljivosti električne energije in omrežja, zlasti na jugu Švedske, v letu 2021 še naprej povečevale, kar je omejilo širitev in lociranje komercialnih dejavnosti v tem delu države. To vprašanje še poslabšuje pomanjkanje zmogljivosti za prenos energije med severom in jugom. Za dosego nacionalnega cilja 100 % električne energije iz obnovljivih virov do leta 2040 in za dosego neto ničelnih emisij ogljika najpozneje do leta 2045 so potrebne dodatne naložbe v obnovljive vire energije, zmogljivost omrežja ter medsebojno povezljivost na energetskem področju med regijami države. Nadaljnja racionalizacija postopkov za izdajo dovoljenj bi zmanjšala breme pri uporabi energije iz obnovljivih virov, zlasti vetrne energije. Poleg tega je zmanjšanje porabe energije s povečanjem energijske učinkovitosti bistveno za zmanjšanje emisij ogljika in stroškov energije za potrošnike in podjetja. Povečanje naložb v obnovljive vire energije in elektrifikacijo, odprava infrastrukturnih ozkih grl, povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje porabe fosilnih goriv v prometu bodo prispevali k zmanjšanju splošne odvisnosti od fosilnih goriv, tudi iz Rusije. Delež fosilnih goriv (2,6 % plina, 3,2 % premoga in 17,7 % nafte v letu 2020) v švedski mešanici energijskih virov je bistveno nižji od povprečja Unije (24,4 % plina, 10,8 % premoga in 32,7 % nafte leta 2020). Vendar obstajajo možnosti za nadaljnje zmanjšanje odvisnosti Švedske od ruskih fosilnih goriv. To zlasti velja za nafto (leta 2020 je 20 % uvoza rafinirane nafte in 8 % celotnega uvoza surove nafte prihajalo iz Rusije) in plin (13 % celotnega uvoza plina v letu 2020 je bilo iz Rusije).

Odvisnost od plina in nafte je sicer precejšnja, vendar je pod povprečjem Unije (19), ki znaša 44 % uvoza plina, 23 % uvoza surove nafte in 35 % uvoza rafinirane nafte iz Rusije. Poleg tega bi lahko glede na nedavne geopolitične dogodke spodbujanje projektov medsebojnih povezav na energetskem področju s sosednjimi državami povečalo zanesljivost švedske oskrbe z energijo in prilagodljivost regionalnim razlikam. Opozoriti je treba, da bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, da bi se Švedska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“.

| (28) | Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Švedska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Švedska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo. |
| --- | --- |

(28)

Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv na podnebno nevtralnost v več sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja, lahko Švedska v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da v najbolj prizadetih regijah ublaži socialno-ekonomske posledice prehoda. Poleg tega lahko Švedska uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

| (29) | Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(29)

Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1.

| (30) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in konvergenčni program za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 2. Politike iz priporočil 1 in 2 pomagajo med drugim odpravljati neravnovesja, povezana s slabo delujočim trgom stanovanjskih nepremičnin in precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin ter nadaljnjim povečevanjem zadolženosti gospodinjstev – |
| --- | --- |

(30)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene Komisije preučil nacionalni reformni program za leto 2022 in konvergenčni program za leto 2022. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 2. Politike iz priporočil 1 in 2 pomagajo med drugim odpravljati neravnovesja, povezana s slabo delujočim trgom stanovanjskih nepremičnin in precenjenostjo stanovanjskih nepremičnin ter nadaljnjim povečevanjem zadolženosti gospodinjstev –

PRIPOROČA, da Švedska v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1.

v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPower EU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si v obdobju po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; zmanjša tveganja, povezana z visoko zadolženostjo gospodinjstev in neravnovesji na trgu stanovanjskih nepremičnin z zmanjšanjem davčne olajšave za plačila hipotekarnih obresti ali s povišanjem periodičnih davkov na nepremičnine; spodbuja naložbe v gradnjo stanovanjskih objektov, da se ublaži najnujnejše pomanjkanje, zlasti z odpravo strukturnih ovir za gradnjo in zagotavljanjem ponudbe zazidljivih zemljišč; izboljša učinkovitost trga stanovanjskih nepremičnin, vključno z uvedbo reform na trgu najemniških stanovanj;

2.

nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 4. maja 2022; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3.

zmanjša vpliv socialno-ekonomskega in migrantskega okolja učencev na njihove rezultate izobraževanja z zagotavljanjem enakih možnosti dostopa do šol in z reševanjem vprašanja pomanjkanja usposobljenih učiteljev; razvija znanja in spretnosti prikrajšanih skupin, vključno z osebami iz migrantskih okolij, s prilagoditvijo virov in metod njihovim potrebam, da bi se lažje vključevali na trg dela;

4.

zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv s pospešenim uvajanjem obnovljivih virov energije in spodbujanjem dopolnilnih naložb v omrežno infrastrukturo, krepitvijo notranjih omrežij v državi, da se zagotovi zadostna zmogljivost omrežja, izboljšanjem energijske učinkovitosti in nadaljnjo racionalizacijo postopkov izdajanja dovoljenj v zvezi s projekti na področju energije iz obnovljivih virov.

V Bruslju, 12. julija 2022

Za Svet

predsednik

Z. STANJURA

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

3

(4)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

5

(6)  Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 131).

6

(7)  Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

7

(8)  Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

8

(9)  ST 7772/2022; ST 7772/2022 ADD 1.

9

(10)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Švedske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 177).

10

(11)  Podatki predstavljajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki ter po potrebi ukrepi v zvezi z naložbami v osnovna sredstva.

11

(12)  Delež odhodkov gospodinjstev za energijo se meri z utežjo komponente energentov v košarici HICP.

12

(13)  Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

13

(14)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

14

(15)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

15

(16)  Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

16

(17)  Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.

17

(18)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na celotni uvoz zemeljskega plina, surove nafte in črnega premoga. Za povprečje EU27 skupni uvoz temelji na uvozu iz držav zunaj EU27. Za Švedsko skupni uvoz vključuje trgovino znotraj Unije. Surova nafta ne vključuje rafiniranih naftnih derivatov.

19

(20)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

20

(21)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

21

---