# Euroopan unionin C 334/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 334 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta1. syyskuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 334

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta1. syyskuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2022/C 334/01 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Belgian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 1 |
| | SUOSITUKSET |
| 2022/C 334/02 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Bulgarian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 11 |
| 2022/C 334/03 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Tšekin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 19 |
| 2022/C 334/04 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Tanskan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 27 |
| 2022/C 334/05 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Saksan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 35 |
| 2022/C 334/06 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Viron vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Viron vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 44 |
| 2022/C 334/07 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Irlannin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 52 |
| 2022/C 334/08 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Kreikan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kreikan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 60 |
| 2022/C 334/09 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Espanjan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 70 |
| 2022/C 334/10 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Ranskan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta | 79 |
| 2022/C 334/11 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Kroatian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 88 |
| 2022/C 334/12 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Italian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 96 |
| 2022/C 334/13 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Kyproksen vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 104 |
| 2022/C 334/14 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Latvian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 112 |
| 2022/C 334/15 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Liettuan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 120 |
| 2022/C 334/16 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Luxemburgin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 128 |
| 2022/C 334/17 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Unkarin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 136 |
| 2022/C 334/18 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Maltan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 146 |
| 2022/C 334/19 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Alankomaiden talouspolitiikasta sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 154 |
| 2022/C 334/20 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Itävallan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 162 |
| 2022/C 334/21 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Puolan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 171 |
| 2022/C 334/22 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Portugalin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 181 |
| 2022/C 334/23 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Romanian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 190 |
| 2022/C 334/24 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Slovenian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 197 |
| 2022/C 334/25 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Slovakian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 205 |
| 2022/C 334/26 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Suomen vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 213 |
| 2022/C 334/27 | Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Ruotsin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto | 221 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2022/C 334/01

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Belgian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

1

SUOSITUKSET

2022/C 334/02

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Bulgarian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

11

2022/C 334/03

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Tšekin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

19

2022/C 334/04

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Tanskan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

27

2022/C 334/05

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Saksan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

35

2022/C 334/06

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Viron vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Viron vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

44

2022/C 334/07

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Irlannin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

52

2022/C 334/08

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Kreikan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kreikan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

60

2022/C 334/09

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Espanjan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

70

2022/C 334/10

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Ranskan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta

79

2022/C 334/11

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Kroatian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

88

2022/C 334/12

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Italian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

96

2022/C 334/13

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Kyproksen vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

104

2022/C 334/14

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Latvian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

112

2022/C 334/15

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Liettuan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

120

2022/C 334/16

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Luxemburgin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

128

2022/C 334/17

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Unkarin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

136

2022/C 334/18

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Maltan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

146

2022/C 334/19

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Alankomaiden talouspolitiikasta sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

154

2022/C 334/20

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Itävallan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

162

2022/C 334/21

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Puolan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

171

2022/C 334/22

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Portugalin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

181

2022/C 334/23

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Romanian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

190

2022/C 334/24

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Slovenian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

197

2022/C 334/25

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Slovakian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

205

2022/C 334/26

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Suomen vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

213

2022/C 334/27

Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Ruotsin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

221

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Belgian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Belgia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Belgia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Belgian vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Belgian vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Belgia toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Belgia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Belgia toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Belgia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Belgia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Belgian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Belgia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Belgian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Belgiaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Belgian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Belgia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Belgian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Belgiaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Belgian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Belgia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Belgian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Belgian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ja sen julkinen velka ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Belgian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ja sen julkinen velka ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Belgia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Belgia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Belgian julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 9,0 prosenttia. Belgian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,4 prosentista 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Belgian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia, tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, muodostuivat pääasiassa vähimmäiseläkkeiden ja terveydenhuoltoalan palkkojen pysyvistä korotuksista. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 108,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 112,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Belgia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Belgia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Belgian julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 9,0 prosenttia. Belgian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,4 prosentista 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Belgian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia, tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, muodostuivat pääasiassa vähimmäiseläkkeiden ja terveydenhuoltoalan palkkojen pysyvistä korotuksista. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 108,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 112,8 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,0 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on vähäisempää, 2,0 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa vuoden 2022 vakausohjelman perustana olevien makrotalouden ennusteiden aikaisemmasta koontipäivästä, joka oli ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,6 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden tukevasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan (hienoisesti) supistuvan 108,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja kasvavan 108,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 5,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Vuonna 2022 tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää, vaikka komission kevään 2022 talousennusteessa makrotalouden skenaario on epäedullisempi, sillä vuoden 2022 vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioissa on otettu huomioon tekninen korjaus, joka kuvastaa Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan seurausten vaikutusta talousarvioon pelkästään vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2023 suurempi, mikä johtuu pääasiassa epäsuotuisammasta makrotalouden skenaariosta ja vuoden 2022 vakausohjelman myöhempien vuosien osalta vielä täsmentämättömistä toimenpiteistä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on vuonna 2022 pitkälti samanlainen kuin vakausohjelmassa, 107,5 prosenttia, mutta vuonna 2023 sitä pienempi, 107,6 prosenttia, mikä kuvastaa BKT-deflaattorin vähäisempää kasvua vuoden 2022 vakausohjelmassa. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,4 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Belgian talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,0 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on vähäisempää, 2,0 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa vuoden 2022 vakausohjelman perustana olevien makrotalouden ennusteiden aikaisemmasta koontipäivästä, joka oli ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,6 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden tukevasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan (hienoisesti) supistuvan 108,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja kasvavan 108,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 5,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Vuonna 2022 tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää, vaikka komission kevään 2022 talousennusteessa makrotalouden skenaario on epäedullisempi, sillä vuoden 2022 vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioissa on otettu huomioon tekninen korjaus, joka kuvastaa Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan seurausten vaikutusta talousarvioon pelkästään vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2023 suurempi, mikä johtuu pääasiassa epäsuotuisammasta makrotalouden skenaariosta ja vuoden 2022 vakausohjelman myöhempien vuosien osalta vielä täsmentämättömistä toimenpiteistä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on vuonna 2022 pitkälti samanlainen kuin vakausohjelmassa, 107,5 prosenttia, mutta vuonna 2023 sitä pienempi, 107,6 prosenttia, mikä kuvastaa BKT-deflaattorin vähäisempää kasvua vuoden 2022 vakausohjelmassa. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,4 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Belgian talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden vuoden 2022 alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttia vuonna 2022 ja 0 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa kertaluontoisista tulonsiirroista kotitalouksille ja energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia ja koskevan vuotta 2022. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin tulonsiirrot kaikille kotitalouksille energiankulutuksen tukemiseksi sekä kaasun ja sähkön alv-kantojen ja bensiinin valmisteverojen alentaminen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2022 että vuonna 2023 (13). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022). |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden vuoden 2022 alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttia vuonna 2022 ja 0 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa kertaluontoisista tulonsiirroista kotitalouksille ja energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia ja koskevan vuotta 2022. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin tulonsiirrot kaikille kotitalouksille energiankulutuksen tukemiseksi sekä kaasun ja sähkön alv-kantojen ja bensiinin valmisteverojen alentaminen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2022 että vuonna 2023 (13). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022).

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Belgia rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Belgia harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Belgia rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Belgia harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Belgian vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Belgia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2022 (15). Näin Belgia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,1 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi julkisten menojen kasvun, joka johtuu julkisen sektorin palkkojen ja sosiaalietuuksien automaattisesta indeksoinnista ja vähäisemmässä määrin tavaroiden ja palvelujen suuremmasta julkisesta kulutuksesta, ennustetaan myös lisäävän kansallisesti rahoitettujen juoksevien (netto)perusmenojen elvyttävää vaikutusta. Komission ennusteen mukaan näitä toimenpiteitä ja menoja kasvattavia tekijöitä ei täysin kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Belgian vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Belgia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2022 (15). Näin Belgia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,1 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi julkisten menojen kasvun, joka johtuu julkisen sektorin palkkojen ja sosiaalietuuksien automaattisesta indeksoinnista ja vähäisemmässä määrin tavaroiden ja palvelujen suuremmasta julkisesta kulutuksesta, ennustetaan myös lisäävän kansallisesti rahoitettujen juoksevien (netto)perusmenojen elvyttävää vaikutusta. Komission ennusteen mukaan näitä toimenpiteitä ja menoja kasvattavia tekijöitä ei täysin kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä.

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Belgian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Belgian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,7 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Nämä kehitysarviot perustuvat makrotalouden skenaarioon, joka laadittiin ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan, ja niissä oletetaan toimenpiteitä, joita ei ole vielä täsmennetty vuoden 2022 vakausohjelman myöhempien vuosien osalta. Tällaisia ovat etenkin niin kutsutut ”joustavat julkisen talouden toimet”, joiden vaikutus on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2023–2025. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 109,7 prosenttiin vuonna 2024 ja 110,1 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,7 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Nämä kehitysarviot perustuvat makrotalouden skenaarioon, joka laadittiin ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan, ja niissä oletetaan toimenpiteitä, joita ei ole vielä täsmennetty vuoden 2022 vakausohjelman myöhempien vuosien osalta. Tällaisia ovat etenkin niin kutsutut ”joustavat julkisen talouden toimet”, joiden vaikutus on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2023–2025. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 109,7 prosenttiin vuonna 2024 ja 110,1 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

| (20) | Jos politiikka säilyy muuttumattomana, väestön nopean ikääntymisen odotetaan pahentavan ikääntymiseen liittyvien menojen vaikutusta julkiseen talouteen. Komission vuoden 2021 ikääntymisraportissa (18) ennustetaan ikääntymiseen liittyvien menojen kasvavan 3,6 prosenttiyksikköä vuoteen 2040 mennessä ja 5,4 prosenttiyksikköä vuoteen 2070 mennessä, mikä johtuu pääasiassa eläke- ja pitkäaikaishoitomenoista. Belgia on sitoutunut elpymis- ja palautumissuunnitelmassaan toteuttamaan eläkeuudistuksen, jonka tavoitteena on muun muassa parantaa järjestelmän taloudellista ja sosiaalista kestävyyttä ja edistää eri eläkejärjestelmien lähentymistä. Pitkäaikaishoidon osalta Belgian menot kuuluivat jo vuonna 2019 unionin suurimpiin, ja sen menojen odotetaan kasvavan edelleen 14 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja 2,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Uudistukset, joilla pyritään parantamaan eri hoitomuotojen kustannustehokasta käyttöä ja erityisesti välttämään tarpeetonta tai lykkäämään ennenaikaista laitoshoitoa, joka koskee joka neljättä hoitolaitoksessa olevaa henkilöä (19), on aloitettu, vaikkakin suuria alueellisia eroja on havaittavissa. Covid-19-kriisi on pysäyttänyt suunniteltujen säästötoimenpiteiden toteuttamisen. Tämä viittaa siihen, että liiallista laitoshoitoa saattaa olla mahdollista vielä vähentää samalla kun lisätään laadukkaiden kotihoitopalvelujen käyttöä ja poistetaan taloudellisia esteitä, jotka rajoittavat kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien mahdollisuuksia käyttää näitä palveluja. Uudistusten nopea ja kunnianhimoinen toteuttaminen auttaisi vastaamaan kestävyyttä koskeviin huolenaiheisiin. |
| --- | --- |

(20)

Jos politiikka säilyy muuttumattomana, väestön nopean ikääntymisen odotetaan pahentavan ikääntymiseen liittyvien menojen vaikutusta julkiseen talouteen. Komission vuoden 2021 ikääntymisraportissa (18) ennustetaan ikääntymiseen liittyvien menojen kasvavan 3,6 prosenttiyksikköä vuoteen 2040 mennessä ja 5,4 prosenttiyksikköä vuoteen 2070 mennessä, mikä johtuu pääasiassa eläke- ja pitkäaikaishoitomenoista. Belgia on sitoutunut elpymis- ja palautumissuunnitelmassaan toteuttamaan eläkeuudistuksen, jonka tavoitteena on muun muassa parantaa järjestelmän taloudellista ja sosiaalista kestävyyttä ja edistää eri eläkejärjestelmien lähentymistä. Pitkäaikaishoidon osalta Belgian menot kuuluivat jo vuonna 2019 unionin suurimpiin, ja sen menojen odotetaan kasvavan edelleen 14 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja 2,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Uudistukset, joilla pyritään parantamaan eri hoitomuotojen kustannustehokasta käyttöä ja erityisesti välttämään tarpeetonta tai lykkäämään ennenaikaista laitoshoitoa, joka koskee joka neljättä hoitolaitoksessa olevaa henkilöä (19), on aloitettu, vaikkakin suuria alueellisia eroja on havaittavissa. Covid-19-kriisi on pysäyttänyt suunniteltujen säästötoimenpiteiden toteuttamisen. Tämä viittaa siihen, että liiallista laitoshoitoa saattaa olla mahdollista vielä vähentää samalla kun lisätään laadukkaiden kotihoitopalvelujen käyttöä ja poistetaan taloudellisia esteitä, jotka rajoittavat kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien mahdollisuuksia käyttää näitä palveluja. Uudistusten nopea ja kunnianhimoinen toteuttaminen auttaisi vastaamaan kestävyyttä koskeviin huolenaiheisiin.

| (21) | Belgian verojärjestelmälle on ominaista työn suuri verorasitus suhteellisen korkeine veroasteineen ja kapeine veroluokkineen. Tämä rajoittaa verojärjestelmän todellista progressiivisuutta ja vähentää entisestään työmarkkinoille osallistumista. Vaikka vuoden 2016 verouudistuksella kevennettiin pienituloisimpien työhön kohdistuvaa verorasitusta, verokiila on edelleen unionin korkein keskipalkkaisten osalta. Työn korkea verotus saattaa myös vähentää osallistumista elinikäiseen oppimiseen. Lisäksi jotkin työttömyysetuusjärjestelmän piirteet saattavat heikentää työnteon kannustimia ja vähentää aktivointitoimien vaikuttavuutta. Sosiaalituen monimutkaisuus ja vähäiset mahdollisuudet yhdistää työtuloja ja sosiaalietuuksia voivat myös luoda pidäkkeitä työn vastaanottamiselle erityisesti niille, joilla on heikot ansiomahdollisuudet. Lisäksi lukuisat vapautukset, vähennykset ja alennetut verokannat, joiden osittainen tarkoitus on lievittää korkeiden verokantojen vaikutusta, rapauttavat veropohjia ja aiheuttavat tehottomuutta ja vääristymiä. Tietyt verojärjestelmän piirteet vääristävät sijoitusvalintoja ja johtavat liialliseen sijoittamiseen tiettyihin omaisuuseriin. Esimerkiksi kiinteistöjen vuokria verotetaan liian kevyesti, ja vapaa-ajanasuntojen lainojen korot ovat verovähennyskelpoisia. Lisäksi säästämisen verokannustimet ja pitkäaikaisiin säästö- ja eläkejärjestelmiin sovellettavien verosääntöjen jäykkyys muodostavat esteitä pääoman kohdentamiselle järkevämmin. Myöskään 17 päivänä helmikuuta 2021 hyväksytyllä lailla käyttöön otettu arvopaperitileistä kannettava vero ei kannusta sijoittamaan rahoitusvälineisiin. Olisi myös mahdollista kehittää ympäristöverotusta vähentämällä fossiilisten polttoaineiden tukia ja kannustamalla investoimaan vähähiiliseen talouteen. Esimerkiksi lämmitykseen käytettävien fossiilisten polttoaineiden (esimerkiksi kevyt polttoöljy ja maakaasu) sähköön verrattuna alhaisten valmisteverojen tarkistaminen kannustaisi investoimaan vähähiilisiin lämmitysratkaisuihin. Liikenneruuhkia voitaisiin vähentää politiikkatoimilla, kuten ottamalla käyttöön yksityisajoneuvojen tiemaksut (kuorma-autojen tapaan), ja varmistamalla samalla riittävä julkisen liikenteen tarjonta, sillä keskimääräinen liikenneruuhkissa vuosittain vietetty tuntimäärä on unionin suurimpia. Se voisi auttaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, jotka eivät kuulu päästökauppajärjestelmään. Painopisteen siirtäminen pois työn verotuksesta ja veropohjan laajentaminen saattaisivat parantaa verojärjestelmän oikeudenmukaisuutta, parantaa työllisyyttä sekä edistää sosiaalisia ja ympäristötavoitteita. |
| --- | --- |

(21)

Belgian verojärjestelmälle on ominaista työn suuri verorasitus suhteellisen korkeine veroasteineen ja kapeine veroluokkineen. Tämä rajoittaa verojärjestelmän todellista progressiivisuutta ja vähentää entisestään työmarkkinoille osallistumista. Vaikka vuoden 2016 verouudistuksella kevennettiin pienituloisimpien työhön kohdistuvaa verorasitusta, verokiila on edelleen unionin korkein keskipalkkaisten osalta. Työn korkea verotus saattaa myös vähentää osallistumista elinikäiseen oppimiseen. Lisäksi jotkin työttömyysetuusjärjestelmän piirteet saattavat heikentää työnteon kannustimia ja vähentää aktivointitoimien vaikuttavuutta. Sosiaalituen monimutkaisuus ja vähäiset mahdollisuudet yhdistää työtuloja ja sosiaalietuuksia voivat myös luoda pidäkkeitä työn vastaanottamiselle erityisesti niille, joilla on heikot ansiomahdollisuudet. Lisäksi lukuisat vapautukset, vähennykset ja alennetut verokannat, joiden osittainen tarkoitus on lievittää korkeiden verokantojen vaikutusta, rapauttavat veropohjia ja aiheuttavat tehottomuutta ja vääristymiä. Tietyt verojärjestelmän piirteet vääristävät sijoitusvalintoja ja johtavat liialliseen sijoittamiseen tiettyihin omaisuuseriin. Esimerkiksi kiinteistöjen vuokria verotetaan liian kevyesti, ja vapaa-ajanasuntojen lainojen korot ovat verovähennyskelpoisia. Lisäksi säästämisen verokannustimet ja pitkäaikaisiin säästö- ja eläkejärjestelmiin sovellettavien verosääntöjen jäykkyys muodostavat esteitä pääoman kohdentamiselle järkevämmin. Myöskään 17 päivänä helmikuuta 2021 hyväksytyllä lailla käyttöön otettu arvopaperitileistä kannettava vero ei kannusta sijoittamaan rahoitusvälineisiin. Olisi myös mahdollista kehittää ympäristöverotusta vähentämällä fossiilisten polttoaineiden tukia ja kannustamalla investoimaan vähähiiliseen talouteen. Esimerkiksi lämmitykseen käytettävien fossiilisten polttoaineiden (esimerkiksi kevyt polttoöljy ja maakaasu) sähköön verrattuna alhaisten valmisteverojen tarkistaminen kannustaisi investoimaan vähähiilisiin lämmitysratkaisuihin. Liikenneruuhkia voitaisiin vähentää politiikkatoimilla, kuten ottamalla käyttöön yksityisajoneuvojen tiemaksut (kuorma-autojen tapaan), ja varmistamalla samalla riittävä julkisen liikenteen tarjonta, sillä keskimääräinen liikenneruuhkissa vuosittain vietetty tuntimäärä on unionin suurimpia. Se voisi auttaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, jotka eivät kuulu päästökauppajärjestelmään. Painopisteen siirtäminen pois työn verotuksesta ja veropohjan laajentaminen saattaisivat parantaa verojärjestelmän oikeudenmukaisuutta, parantaa työllisyyttä sekä edistää sosiaalisia ja ympäristötavoitteita.

| (22) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Belgialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelman odotetaan erityisesti auttavan Belgiaa vastaamaan merkittävään osaan maakohtaisissa suosituksissa yksilöidyistä haasteista. Julkisten menojen laadun ja tehokkuuden parantamiseksi Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy menojen uudelleenarvioinnin järjestelmällinen sisällyttäminen budjettisuunnittelusykleihin kaikilla hallintotasoilla. Julkisten eläkemenojen kasvun vuoksi suunnitelmaan sisältyy eläkeuudistus, jolla pyritään muun muassa parantamaan eläkejärjestelmän taloudellista ja sosiaalista kestävyyttä. Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää myös useita toimenpiteitä, joilla vastataan työmarkkinoiden haasteisiin ja vahvistetaan haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, naisten, nuorten, vammaisten ja digitaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien henkilöiden, integroitumista yhteiskuntaan ja työmarkkinoille. Elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaan Belgia ottaa käyttöön 5G-verkon. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy myös työsuhdeautojen verojärjestelmän uudistus, jolla pyritään koko työsuhdeautokannan sähköistämiseen. |
| --- | --- |

(22)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Belgialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelman odotetaan erityisesti auttavan Belgiaa vastaamaan merkittävään osaan maakohtaisissa suosituksissa yksilöidyistä haasteista. Julkisten menojen laadun ja tehokkuuden parantamiseksi Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy menojen uudelleenarvioinnin järjestelmällinen sisällyttäminen budjettisuunnittelusykleihin kaikilla hallintotasoilla. Julkisten eläkemenojen kasvun vuoksi suunnitelmaan sisältyy eläkeuudistus, jolla pyritään muun muassa parantamaan eläkejärjestelmän taloudellista ja sosiaalista kestävyyttä. Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää myös useita toimenpiteitä, joilla vastataan työmarkkinoiden haasteisiin ja vahvistetaan haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, naisten, nuorten, vammaisten ja digitaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien henkilöiden, integroitumista yhteiskuntaan ja työmarkkinoille. Elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaan Belgia ottaa käyttöön 5G-verkon. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy myös työsuhdeautojen verojärjestelmän uudistus, jolla pyritään koko työsuhdeautokannan sähköistämiseen.

| (23) | Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 49,6 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 26,6 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Belgiaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(23)

Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 49,6 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 26,6 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Belgiaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (24) | Belgia ei ole vielä toimittanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (20) mukaista kumppanuussopimusta eikä muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia. Belgian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(24)

Belgia ei ole vielä toimittanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (20) mukaista kumppanuussopimusta eikä muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia. Belgian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (25) | Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Belgialla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät sen työmarkkinoihin ja koulutusjärjestelmään. Ennätyksellisen suuri avointen työpaikkojen määrä Belgiassa osoittaa, että työnantajien on yhä vaikeampaa löytää työntekijöitä, joilla on oikeanlaiset taidot. Työvoimapula koskee kaikkia osaamistasoja, ja se on jatkuvaa monilla aloilla, kuten tieto- ja viestintätekniikan ja koulutuksen aloilla, hoiva-alalla ja rakennusalalla. Erityisesti luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan tutkinnon suorittaneita on liian vähän sekä ammatillisista ohjelmista valmistuneiden että korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden joukossa. Osaamisen kohtaanto-ongelmia selittää myös vähäinen osallistuminen aikuiskoulutukseen. Tämä koskee erityisesti matalasti koulutettuja, joiden työllistymismahdollisuuksia täydennyskoulutus saattaisi parantaa. Elpymis- ja palautumissuunnitelman puitteissa kehitetään yksilöllisiä oppimistilejä ja yksilöllisiä oppimisoikeuksia työntekijöitä varten. Aktiiviseen työvoimapolitiikkaan liittyvien koulutusmenojen osuus on kuitenkin kohtalaisen pieni, ja vain pieni, joskin kasvava, osa työnhakijoista osallistuu jonkin työvoimapulasta kärsivän alan koulutukseen. Työvoimapulan ja osaamisen kohtaanto-ongelmien korjaaminen on keskeinen tekijä digitaalisen muutoksen ja vihreän siirtymän onnistumisessa sekä unionin vuoteen 2030 asettamien työllisyyttä ja osaamista koskevien yleistavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

(25)

Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Belgialla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät sen työmarkkinoihin ja koulutusjärjestelmään. Ennätyksellisen suuri avointen työpaikkojen määrä Belgiassa osoittaa, että työnantajien on yhä vaikeampaa löytää työntekijöitä, joilla on oikeanlaiset taidot. Työvoimapula koskee kaikkia osaamistasoja, ja se on jatkuvaa monilla aloilla, kuten tieto- ja viestintätekniikan ja koulutuksen aloilla, hoiva-alalla ja rakennusalalla. Erityisesti luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan tutkinnon suorittaneita on liian vähän sekä ammatillisista ohjelmista valmistuneiden että korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden joukossa. Osaamisen kohtaanto-ongelmia selittää myös vähäinen osallistuminen aikuiskoulutukseen. Tämä koskee erityisesti matalasti koulutettuja, joiden työllistymismahdollisuuksia täydennyskoulutus saattaisi parantaa. Elpymis- ja palautumissuunnitelman puitteissa kehitetään yksilöllisiä oppimistilejä ja yksilöllisiä oppimisoikeuksia työntekijöitä varten. Aktiiviseen työvoimapolitiikkaan liittyvien koulutusmenojen osuus on kuitenkin kohtalaisen pieni, ja vain pieni, joskin kasvava, osa työnhakijoista osallistuu jonkin työvoimapulasta kärsivän alan koulutukseen. Työvoimapulan ja osaamisen kohtaanto-ongelmien korjaaminen on keskeinen tekijä digitaalisen muutoksen ja vihreän siirtymän onnistumisessa sekä unionin vuoteen 2030 asettamien työllisyyttä ja osaamista koskevien yleistavoitteiden saavuttamisessa.

| (26) | Työvoimapulan ja osaamisen kohtaanto-ongelmien osalta erityistä huolta aiheuttaa koulutusjärjestelmän suorituskyky ja inklusiivisuus, varsinkin kun otetaan huomioon koulutusmenojen suuruus (21). Erot koulutustuloksissa liittyvät läheisesti opiskelijoiden sosioekonomiseen ja maahanmuuttajataustaan. Ne kuuluvat unionin suurimpiin ja johtavat eriarvoisuuteen koulutuksessa. Useampi kuin yksi kolmesta vammaisesta nuoresta aikuisesta ei saa suoritettua loppuun toisen asteen koulutusta. Lisäksi vain 6,2 prosenttia opiskelijoista Belgiassa osallistui vuonna 2019 työssäoppimiseen, mikä on selvästi alle unionin keskiarvon (29 %). Ammatillisen koulutuksen järjestelmien työmarkkinarelevanssin lisääminen on tarpeen erityisesti ranskankielisessä yhteisössä, sillä vain kolme kymmenestä suosituimmasta toisen asteen ammatillisen koulutuksen vaihtoehdosta valmistaa ammatteihin, joissa on pulaa työvoimasta. Ylipäänsä Belgiassa on edelleen aihetta huoleen ammatillisen koulutuksen houkuttelevuudesta reittinä huippuosaamiseen, sillä suurella osalla väestöstä on ammatillisesta koulutuksesta negatiivinen käsitys. Opettajan ammatin vahvistaminen auttaisi pitämään opettajat työssä ja vähentäisi kasvavaa pulaa pätevistä opettajista. Tämä on erityisen suuri haaste muita heikommassa asemassa olevissa kouluissa ja saattaa lisätä entisestään koulutusjärjestelmän eriarvoisuutta. Jo toteutettujen toimenpiteiden lisäksi opettajan ammatin houkuttelevuutta voitaisiin lisätä tarjoamalla parempaa peruskoulutusta ja jatkuvaa täydennyskoulutusta sekä kehittämällä joustavampia ja houkuttelevampia urapolkuja. |
| --- | --- |

(26)

Työvoimapulan ja osaamisen kohtaanto-ongelmien osalta erityistä huolta aiheuttaa koulutusjärjestelmän suorituskyky ja inklusiivisuus, varsinkin kun otetaan huomioon koulutusmenojen suuruus (21). Erot koulutustuloksissa liittyvät läheisesti opiskelijoiden sosioekonomiseen ja maahanmuuttajataustaan. Ne kuuluvat unionin suurimpiin ja johtavat eriarvoisuuteen koulutuksessa. Useampi kuin yksi kolmesta vammaisesta nuoresta aikuisesta ei saa suoritettua loppuun toisen asteen koulutusta. Lisäksi vain 6,2 prosenttia opiskelijoista Belgiassa osallistui vuonna 2019 työssäoppimiseen, mikä on selvästi alle unionin keskiarvon (29 %). Ammatillisen koulutuksen järjestelmien työmarkkinarelevanssin lisääminen on tarpeen erityisesti ranskankielisessä yhteisössä, sillä vain kolme kymmenestä suosituimmasta toisen asteen ammatillisen koulutuksen vaihtoehdosta valmistaa ammatteihin, joissa on pulaa työvoimasta. Ylipäänsä Belgiassa on edelleen aihetta huoleen ammatillisen koulutuksen houkuttelevuudesta reittinä huippuosaamiseen, sillä suurella osalla väestöstä on ammatillisesta koulutuksesta negatiivinen käsitys. Opettajan ammatin vahvistaminen auttaisi pitämään opettajat työssä ja vähentäisi kasvavaa pulaa pätevistä opettajista. Tämä on erityisen suuri haaste muita heikommassa asemassa olevissa kouluissa ja saattaa lisätä entisestään koulutusjärjestelmän eriarvoisuutta. Jo toteutettujen toimenpiteiden lisäksi opettajan ammatin houkuttelevuutta voitaisiin lisätä tarjoamalla parempaa peruskoulutusta ja jatkuvaa täydennyskoulutusta sekä kehittämällä joustavampia ja houkuttelevampia urapolkuja.

| (27) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(27)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (28) | Noin 70 prosenttia energian kokonaiskulutuksesta Belgiassa katetaan fossiilisten polttoaineiden tuonnilla. Vuoden 2020 tietojen mukaan riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä on raakaöljyn osalta 30 prosenttia (kokonaistuonnista), mikä ylittää EU27:n keskiarvon (26 %), mutta suhteessa pienempi maakaasun (7 %, unionissa 44 %) ja hiilen (39 %, unionissa 54 %) osalta (22). Energiapaletissa sekä öljyn (39 % kotimaisesta bruttokulutuksesta verrattuna 33 %:iin) että maakaasun (30 % verrattuna 24 %:iin) osuus on unionin keskiarvoa suurempi kun taas hiilen osuus on pienempi (5 % verrattuna 11 %:iin). Ydinenergian osuus energiapaletista on 16 prosenttia kotimaisesta bruttokulutuksesta. Uusiutuvan energian osuus energian loppukulutuksesta oli vuonna 2020 vain 13 prosenttia. Belgian on toteutettava huomattavia lisätoimia nopeuttaakseen uusiutuvien energialähteiden kehittämistä keinona saavuttaa ilmastoneutraalius vuonna 2050 ja vähentää riippuvuuttaan fossiilisista tuontipolttoaineista. Maatuulivoimahankkeiden kehittämistä ja siihen liittyvää sähköverkon laajentamista haittaavat kuitenkin suuresti rakennuslupien pitkät viivästykset, jotka johtuvat erityisesti lukuisista, toistuvista ja pitkistä muutoksenhakumenettelyistä. Uusiutuvaa energiaa koskevien Belgian tavoitteiden saavuttamiseen tarvittava tavoitteiden ja strategian yhdenmukaistaminen kaikkien hallintotasojen (liittovaltio, alueet ja paikallistaso) välillä tarjoaisi sijoittajille selkeämmät puitteet, vähentäisi valituksia ja nopeuttaisi uusiutuvan energian käyttöönottoa ja siihen liittyvää verkon vahvistamista. Lisäksi lupien myöntämistä voitaisiin helpottaa parantamalla muutoksenhakuelinten valmiuksia ja toteuttamalla lisätoimia muutoksenhakumenettelyjen nopeuttamiseksi ja peräkkäisten valitusten todennäköisyyden vähentämiseksi, lieventämällä rajoituksia lentoasemien, tutkien ja sotilasalueiden läheisyydessä sekä päivittämällä tuuliturbiinien vähimmäisetäisyyttä koskevia vaatimuksia. Hyväksyttävyyttä paikallisten asukkaiden keskuudessa saattaisi lisätä, jos otettaisiin käyttöön aluesuunnittelu, jossa otetaan huomioon alueiden resurssipotentiaali, ja lisättäisiin kuntien osallistumista uusiutuvan energian tuotannon hankkeisiin.
  Kattoaurinkosähköpotentiaalia (sekä pienessä että suuressa mittakaavassa) voitaisiin hyödyntää paremmin luomalla ennakoitavat ja riittävät puitteet itse tuotetun energian kulutuksen, energian jakamisen ja kysyntäjouston edistämiseksi. Jotta energiaverkko kestäisi suuremman määrän vaihtelevia energialähteitä, on tarpeen vahvistaa sitä ja tehdä siitä älykkäämpi. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. |
| --- | --- |

(28)

Noin 70 prosenttia energian kokonaiskulutuksesta Belgiassa katetaan fossiilisten polttoaineiden tuonnilla. Vuoden 2020 tietojen mukaan riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä on raakaöljyn osalta 30 prosenttia (kokonaistuonnista), mikä ylittää EU27:n keskiarvon (26 %), mutta suhteessa pienempi maakaasun (7 %, unionissa 44 %) ja hiilen (39 %, unionissa 54 %) osalta (22). Energiapaletissa sekä öljyn (39 % kotimaisesta bruttokulutuksesta verrattuna 33 %:iin) että maakaasun (30 % verrattuna 24 %:iin) osuus on unionin keskiarvoa suurempi kun taas hiilen osuus on pienempi (5 % verrattuna 11 %:iin). Ydinenergian osuus energiapaletista on 16 prosenttia kotimaisesta bruttokulutuksesta. Uusiutuvan energian osuus energian loppukulutuksesta oli vuonna 2020 vain 13 prosenttia. Belgian on toteutettava huomattavia lisätoimia nopeuttaakseen uusiutuvien energialähteiden kehittämistä keinona saavuttaa ilmastoneutraalius vuonna 2050 ja vähentää riippuvuuttaan fossiilisista tuontipolttoaineista. Maatuulivoimahankkeiden kehittämistä ja siihen liittyvää sähköverkon laajentamista haittaavat kuitenkin suuresti rakennuslupien pitkät viivästykset, jotka johtuvat erityisesti lukuisista, toistuvista ja pitkistä muutoksenhakumenettelyistä. Uusiutuvaa energiaa koskevien Belgian tavoitteiden saavuttamiseen tarvittava tavoitteiden ja strategian yhdenmukaistaminen kaikkien hallintotasojen (liittovaltio, alueet ja paikallistaso) välillä tarjoaisi sijoittajille selkeämmät puitteet, vähentäisi valituksia ja nopeuttaisi uusiutuvan energian käyttöönottoa ja siihen liittyvää verkon vahvistamista. Lisäksi lupien myöntämistä voitaisiin helpottaa parantamalla muutoksenhakuelinten valmiuksia ja toteuttamalla lisätoimia muutoksenhakumenettelyjen nopeuttamiseksi ja peräkkäisten valitusten todennäköisyyden vähentämiseksi, lieventämällä rajoituksia lentoasemien, tutkien ja sotilasalueiden läheisyydessä sekä päivittämällä tuuliturbiinien vähimmäisetäisyyttä koskevia vaatimuksia. Hyväksyttävyyttä paikallisten asukkaiden keskuudessa saattaisi lisätä, jos otettaisiin käyttöön aluesuunnittelu, jossa otetaan huomioon alueiden resurssipotentiaali, ja lisättäisiin kuntien osallistumista uusiutuvan energian tuotannon hankkeisiin.

Kattoaurinkosähköpotentiaalia (sekä pienessä että suuressa mittakaavassa) voitaisiin hyödyntää paremmin luomalla ennakoitavat ja riittävät puitteet itse tuotetun energian kulutuksen, energian jakamisen ja kysyntäjouston edistämiseksi. Jotta energiaverkko kestäisi suuremman määrän vaihtelevia energialähteitä, on tarpeen vahvistaa sitä ja tehdä siitä älykkäämpi. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi.

| (29) | Lisäkeinoja energiatehokkuuden parantamiseksi sekä energiankulutuksen, päästöjen ja fossiilisista polttoaineista riippuvuuden vähentämiseksi ovat investoinnit vedyn arvoketjuun, energiaperuskorjaukset ja rakennusten vähähiilistäminen. Tämä edellyttää sitä, että tuet suunnataan uudelleen vähähiilisiin lämmönlähteisiin ja että otetaan käyttöön tai nopeutetaan alueellisia kieltoja, jotka koskevat öljy- tai kaasukattiloiden asentamista uusiin rakennuksiin. Polttoainesiirtymä helpottuu, jos energiankulutusta vähennetään ja energiatehokkuutta parannetaan (edistämällä perusteellisempia korjauksia) samanaikaisesti polttoainesiirtymän kanssa. Belgian on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. Liikennealalla yksityisautoilun yleisyydellä on merkittävä osuus Belgian öljynkulutuksessa. Yksityisautoilua ja siihen liittyvää öljynkulutusta auttaisi vähentämään ympäristöystävällisten liikennemuotojen (kuten pyöräilyn ja jaetun liikkumisen) sekä julkisen liikenteen käytön edistäminen muun muassa parantamalla julkisia liikennepalveluja. |
| --- | --- |

(29)

Lisäkeinoja energiatehokkuuden parantamiseksi sekä energiankulutuksen, päästöjen ja fossiilisista polttoaineista riippuvuuden vähentämiseksi ovat investoinnit vedyn arvoketjuun, energiaperuskorjaukset ja rakennusten vähähiilistäminen. Tämä edellyttää sitä, että tuet suunnataan uudelleen vähähiilisiin lämmönlähteisiin ja että otetaan käyttöön tai nopeutetaan alueellisia kieltoja, jotka koskevat öljy- tai kaasukattiloiden asentamista uusiin rakennuksiin. Polttoainesiirtymä helpottuu, jos energiankulutusta vähennetään ja energiatehokkuutta parannetaan (edistämällä perusteellisempia korjauksia) samanaikaisesti polttoainesiirtymän kanssa. Belgian on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. Liikennealalla yksityisautoilun yleisyydellä on merkittävä osuus Belgian öljynkulutuksessa. Yksityisautoilua ja siihen liittyvää öljynkulutusta auttaisi vähentämään ympäristöystävällisten liikennemuotojen (kuten pyöräilyn ja jaetun liikkumisen) sekä julkisen liikenteen käytön edistäminen muun muassa parantamalla julkisia liikennepalveluja.

| (30) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Belgia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Belgia voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (23) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(30)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Belgia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Belgia voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (23) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (31) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (24) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(31)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (24) ilmenee suosituksesta 1.

| (32) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Belgian osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3. |
| --- | --- |

(32)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Belgian osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3.

SUOSITTAA, että Belgia toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023 maltillisen finanssipolitiikan erityisesti rajoittamalla kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvun pienemmäksi kuin keskipitkän aikavälin potentiaalinen tuotannon kasvu, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa uskottava ja asteittainen velan vähentäminen ja julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä asteittaisen vakauttamisen, investointien ja uudistusten avulla; asettaa etusijalle uudistukset, joilla parannetaan pitkäaikaishoidon taloudellista kestävyyttä muun muassa edistämällä eri hoitomuotojen kustannustehokasta käyttöä; uudistaa verotus- ja etuusjärjestelmiä työnteon pidäkkeiden vähentämiseksi siirtämällä verorasitusta pois työn verottamisesta ja yksinkertaistamalla vero- ja etuusjärjestelmää; vähentää verotukia ja tekee verojärjestelmästä investointineutraalimman;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

puuttuu työvoimapulaan ja osaamisen kohtaanto-ongelmiin erityisesti parantamalla koulutusjärjestelmän ja ammatillisen koulutuksen suorituskykyä ja inklusiivisuutta, parantamalla ammatillisen koulutuksen laatua ja työmarkkinarelevanssia sekä kehittämällä joustavampia ja houkuttelevampia urapolkuja ja koulutusta opettajille;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista vauhdittamalla energiatehokkuuden parantamista ja fossiilisten polttoaineiden käytön vähentämistä rakennuksissa, edistämällä julkisen liikenteen käyttöä ja tarjontaa samoin kuin ympäristöystävällisiä liikennemuotoja sekä nopeuttamalla uusiutuvan energian ja siihen liittyvän verkkoinfrastruktuurin käyttöönottoa sujuvoittamalla edelleen lupamenettelyjä esimerkiksi lyhentämällä pitkiä muutoksenhakumenettelyjä sekä ottamalla käyttöön puitteet, jotka edistävät investointeja aurinkoenergiaan.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Belgian vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 1).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10161/21 ja ST 10161/21 ADD 1.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Belgian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 1).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

15

(16)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

17

(18)  Euroopan komissio (2021), ”The 2021 Ageing Report: Economic and Budgetary Projections for the EU Member States (2019–2070)”, Institutional Paper 148.

18

(19)  Devos C, Cordon A, Lefèvre M, Obyn C, Renard F, Bouckaert N, Gerkens S, Maertens de Noordhout C, Devleesschauwer B, Haelterman M, Léonard C, Meeus P (2019), Performance du système de santé belge – Rapport 2019 – Synthèse. Health Services Research (HSR). Bruxelles: Centre Fédéral d’Expertise des Soins de Santé (KCE). KCE Reports 313B. D/2019/10.273/33.

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

20

(21)  OECD – PISA Results 2018, Volume 1.

21

(22)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Belgian osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

23

(24)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

24

---

SUOSITUKSET

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/11

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Bulgarian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Bulgaria ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Bulgaria ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Bulgarialle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Bulgarialle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Bulgarian vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Bulgarian vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Bulgaria toimitti 15 päivänä lokakuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 4 päivänä toukokuuta 2022 täytäntöönpanopäätöksen Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Bulgaria on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Bulgaria toimitti 15 päivänä lokakuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 4 päivänä toukokuuta 2022 täytäntöönpanopäätöksen Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Bulgaria on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Bulgaria toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(10)

Bulgaria toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Bulgariaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Bulgarian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Bulgaria on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Bulgarian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Bulgariaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Bulgarian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Bulgaria on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Bulgarian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Bulgarian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Bulgarian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Bulgaria toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Bulgaria harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Bulgarian julkisen talouden alijäämä kasvoi Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 4,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 4,0 prosenttia. Bulgarian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,9 prosentista 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Bulgarian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka kasvoi vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 25,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 24,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Bulgaria toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Bulgaria harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Bulgarian julkisen talouden alijäämä kasvoi Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 4,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 4,0 prosenttia. Bulgarian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,9 prosentista 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Bulgarian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka kasvoi vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 25,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 24,7 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuisa ja sen jälkeen realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,8 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 vähäisempää eli 2,1 prosenttia ja vuonna 2023 suurempaa eli 3,1 prosenttia. Tämä johtuu pääasiassa erilaisista työllisyyden ja investointien kasvuennusteista. Hallitus odottaa vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen sektorin alijäämän kasvavan 5,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja sen jälkeen supistuvan 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Alijäämän kasvu vuonna 2022 johtuu pääasiassa välituotekäytön jyrkästä kasvusta, yritysten tukemisesta, energiatoimenpiteistä ja eläkejärjestelmän muutoksista, ja sitä lieventää joidenkin covid-19-hätätoimenpiteiden asteittainen lopettaminen. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan kasvavan suhteessa BKT:hen 25,5 prosenttiin vuonna 2022 ja 27,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 3,7 prosenttia vuonna 2022 ja 2,4 prosenttia vuonna 2023. Tämä on huomattavasti pienempi kuin vuoden 2022 lähentymisohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa erilaisista makrotalouden ennusteista, hitaammasta välituotekäytön kasvusta sekä tuotannosta ja tuonnista perittävistä veroista saaduista korkeammista tuloista vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 25,3 prosenttia vuonna 2022 ja 25,6 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu pienemmästä alijäämästä molempina vuosina ja ennustetusta talouskasvun kiihtymisestä vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,8 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Bulgarian talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuisa ja sen jälkeen realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,8 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 vähäisempää eli 2,1 prosenttia ja vuonna 2023 suurempaa eli 3,1 prosenttia. Tämä johtuu pääasiassa erilaisista työllisyyden ja investointien kasvuennusteista. Hallitus odottaa vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen sektorin alijäämän kasvavan 5,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja sen jälkeen supistuvan 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Alijäämän kasvu vuonna 2022 johtuu pääasiassa välituotekäytön jyrkästä kasvusta, yritysten tukemisesta, energiatoimenpiteistä ja eläkejärjestelmän muutoksista, ja sitä lieventää joidenkin covid-19-hätätoimenpiteiden asteittainen lopettaminen. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan kasvavan suhteessa BKT:hen 25,5 prosenttiin vuonna 2022 ja 27,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 3,7 prosenttia vuonna 2022 ja 2,4 prosenttia vuonna 2023. Tämä on huomattavasti pienempi kuin vuoden 2022 lähentymisohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa erilaisista makrotalouden ennusteista, hitaammasta välituotekäytön kasvusta sekä tuotannosta ja tuonnista perittävistä veroista saaduista korkeammista tuloista vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 25,3 prosenttia vuonna 2022 ja 25,6 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu pienemmästä alijäämästä molempina vuosina ja ennustetusta talouskasvun kiihtymisestä vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,8 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Bulgarian talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,8 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (11). Toimenpiteet koostuvat pääasiassa yleishyödyllisille laitoksille, teollisille sähkön loppukäyttäjille ja kaasua kuluttaville kotitalouksille suunnatuista tukiohjelmista. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan pääosin väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä, etenkään kotitalouksien energiahintojen jäädyttämistä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (12). |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,8 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (11). Toimenpiteet koostuvat pääasiassa yleishyödyllisille laitoksille, teollisille sähkön loppukäyttäjille ja kaasua kuluttaville kotitalouksille suunnatuista tukiohjelmista. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan pääosin väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä, etenkään kotitalouksien energiahintojen jäädyttämistä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (12).

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Bulgaria varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Bulgaria pitää kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa. Se suositti myös, että Bulgaria harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys myös keskipitkällä aikavälillä, samalla kun lisätään investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Bulgaria varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Bulgaria pitää kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa. Se suositti myös, että Bulgaria harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys myös keskipitkällä aikavälillä, samalla kun lisätään investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Bulgarian vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan olevan vuonna 2022 neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Bulgaria aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 1,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,1 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (14). Näin Bulgaria suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,4 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), kun taas eläkejärjestelmän muutosten (0,6 % suhteessa BKT:hen) ja palkankorotusten (0,3 % suhteessa BKT:hen) odotetaan lisäävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua. Tästä syystä Bulgaria ei komission tämänhetkisten arvioiden perusteella pidä riittävästi kurissa kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua vuonna 2022. |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Bulgarian vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan olevan vuonna 2022 neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Bulgaria aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 1,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,1 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (14). Näin Bulgaria suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,4 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), kun taas eläkejärjestelmän muutosten (0,6 % suhteessa BKT:hen) ja palkankorotusten (0,3 % suhteessa BKT:hen) odotetaan lisäävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua. Tästä syystä Bulgaria ei komission tämänhetkisten arvioiden perusteella pidä riittävästi kurissa kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua vuonna 2022.

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan – 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (15). Bulgarian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (16). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan vuonna 2023 finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousun johdosta toteutettujen toimenpiteiden asteittainen lakkauttaminen (0,9 % suhteessa BKT:hen), kun taas kasvavien sosiaalisten tulonsiirtojen ja palkankorotusten odotetaan edistävän nettomääräisten juoksevien menojen kasvua. |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan – 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (15). Bulgarian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (16). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan vuonna 2023 finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousun johdosta toteutettujen toimenpiteiden asteittainen lakkauttaminen (0,9 % suhteessa BKT:hen), kun taas kasvavien sosiaalisten tulonsiirtojen ja palkankorotusten odotetaan edistävän nettomääräisten juoksevien menojen kasvua.

| (19) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,4 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä kehitysarvioissa oletetaan, että välittömistä veroista ja sosiaaliturvamaksuista saatavat tulot kasvavat kotitalouksien tulojen kasvun ja elpymis- ja palautumistukivälineen ansiosta suurempien pääomansiirtojen ansiosta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 29,1 prosenttiin vuonna 2024 ja 30,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,4 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä kehitysarvioissa oletetaan, että välittömistä veroista ja sosiaaliturvamaksuista saatavat tulot kasvavat kotitalouksien tulojen kasvun ja elpymis- ja palautumistukivälineen ansiosta suurempien pääomansiirtojen ansiosta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 29,1 prosenttiin vuonna 2024 ja 30,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

| (20) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Bulgarialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan erityisesti sosiaalialaa koskeviin maakohtaisiin suosituksiin sosiaalista osallisuutta edistävillä toimenpiteillä, joiden odotetaan parantavan vähimmäistulojärjestelmän riittävyyttä ja kattavuutta, sekä toimenpiteillä, joilla tuetaan työllisyys- ja sosiaalipalvelujen integrointia. Muissa maakohtaisia suosituksia koskevissa toimenpiteissä pääpaino on taitojen – erityisesti digitaalisten taitojen – hankkimisessa, koulutusjärjestelmän ja elinikäisen oppimisen järjestelmän työmarkkinarelevanssin parantamisessa ja terveydenhuoltopalvelujen tarjonnan laajentamisessa koko Bulgariaan. Nämä toimenpiteet voivat auttaa saavuttamaan tavoitteet ja edistymään edelleen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen toimintasuunnitelman toteuttamisessa vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelmassa vastataan maakohtaisiin suosituksiin edistämällä energia-alan vähähiilistämistä, lisäämällä yleistä energiatehokkuutta ja toteuttamalla kestävää liikennettä ja digitaalista infrastruktuuria ja digitaalisia palveluja koskevia toimenpiteitä. Suunnitelma sisältää myös kauaskantoisia toimenpiteitä, joilla parannetaan julkishallinnon ja oikeuslaitoksen tehokkuutta, ehkäistään, havaitaan ja poistetaan korruptiota, parannetaan liiketoimintaympäristöä, tuetaan investointeja sekä parannetaan tutkimus- ja innovointijärjestelmää. Tämä auttaa Bulgariaa myös toteuttamaan toimia reagoidakseen oikeusvaltiomekanismin osalta esitettyihin huolenaiheisiin ja huomautuksiin. |
| --- | --- |

(20)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Bulgarialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan erityisesti sosiaalialaa koskeviin maakohtaisiin suosituksiin sosiaalista osallisuutta edistävillä toimenpiteillä, joiden odotetaan parantavan vähimmäistulojärjestelmän riittävyyttä ja kattavuutta, sekä toimenpiteillä, joilla tuetaan työllisyys- ja sosiaalipalvelujen integrointia. Muissa maakohtaisia suosituksia koskevissa toimenpiteissä pääpaino on taitojen – erityisesti digitaalisten taitojen – hankkimisessa, koulutusjärjestelmän ja elinikäisen oppimisen järjestelmän työmarkkinarelevanssin parantamisessa ja terveydenhuoltopalvelujen tarjonnan laajentamisessa koko Bulgariaan. Nämä toimenpiteet voivat auttaa saavuttamaan tavoitteet ja edistymään edelleen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen toimintasuunnitelman toteuttamisessa vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelmassa vastataan maakohtaisiin suosituksiin edistämällä energia-alan vähähiilistämistä, lisäämällä yleistä energiatehokkuutta ja toteuttamalla kestävää liikennettä ja digitaalista infrastruktuuria ja digitaalisia palveluja koskevia toimenpiteitä. Suunnitelma sisältää myös kauaskantoisia toimenpiteitä, joilla parannetaan julkishallinnon ja oikeuslaitoksen tehokkuutta, ehkäistään, havaitaan ja poistetaan korruptiota, parannetaan liiketoimintaympäristöä, tuetaan investointeja sekä parannetaan tutkimus- ja innovointijärjestelmää. Tämä auttaa Bulgariaa myös toteuttamaan toimia reagoidakseen oikeusvaltiomekanismin osalta esitettyihin huolenaiheisiin ja huomautuksiin.

| (21) | Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 58,9 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 25,8 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Bulgariaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Samalla lisätoimet julkisten työvoimapalvelujen hyödyntämiseksi täysimääräisesti ja yhdennetyn työllisyys- ja sosiaalituen tarjoamiseksi auttavat lieventämään ennakoidun väestörakenteen muutoksen vaikutuksia ja tukevat vihreän ja digitaalisen siirtymän oikeudenmukaisuutta. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(21)

Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 58,9 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 25,8 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Bulgariaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Samalla lisätoimet julkisten työvoimapalvelujen hyödyntämiseksi täysimääräisesti ja yhdennetyn työllisyys- ja sosiaalituen tarjoamiseksi auttavat lieventämään ennakoidun väestörakenteen muutoksen vaikutuksia ja tukevat vihreän ja digitaalisen siirtymän oikeudenmukaisuutta. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (22) | Bulgaria toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (17) mukaisen kumppanuussopimuksen 11 päivänä toukokuuta 2022, mutta muita koheesiopolitiikan ohjelmia ei ole vielä toimitettu. Bulgarian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(22)

Bulgaria toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (17) mukaisen kumppanuussopimuksen 11 päivänä toukokuuta 2022, mutta muita koheesiopolitiikan ohjelmia ei ole vielä toimitettu. Bulgarian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (23) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Energiakriisin tilanteessa komissio ja jäsenvaltiot ovat Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2022 antaman toimeksiannon mukaisesti perustaneet EU:n energianhankintafoorumin kaasun, nesteytetyn maakaasun ja vedyn vapaaehtoista yhteistä hankintaa varten. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(23)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Energiakriisin tilanteessa komissio ja jäsenvaltiot ovat Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2022 antaman toimeksiannon mukaisesti perustaneet EU:n energianhankintafoorumin kaasun, nesteytetyn maakaasun ja vedyn vapaaehtoista yhteistä hankintaa varten. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (24) | Bulgarian talous on unionin hiili-intensiivisin, ja sen kasvihuonekaasuintensiteetti on yli nelinkertainen unionin keskiarvoon verrattuna. Fossiilisten polttoaineiden osuus Bulgarian energiapaletissa on tällä hetkellä 61,5 prosenttia. Ydinvoiman osuus on 24 prosenttia ja uusiutuvien energialähteiden osuus 14,5 prosenttia (alle unionin keskiarvon, joka on 19 %). Maa oli huhtikuuhun 2022 saakka erittäin riippuvainen Venäjästä maakaasun osalta (18). Vuonna 2020 maakaasusta 75 prosenttia tuotiin Venäjältä, mikä ylittää unionin keskiarvon (43,2 %). Maakaasun osuus energiapaletista oli kuitenkin vain 13,9 prosenttia eli vähemmän kuin unionin keskiarvo (24,4 %). Teollisuus on edelleen suurin kaasun kuluttaja, ja sen osuus on 40 prosenttia (mukaan lukien muu kuin energiakäyttö). Energiasektorin osuus on vähentynyt vuodesta 2010 lähtien, jolloin se oli 30 prosenttia, 25 prosenttiin vuonna 2019. Kaukolämmitys on riippuvainen maakaasusta, eikä parantamisen varaa juuri ole, sillä kaukolämpöjärjestelmiä ei ole mahdollista korvata vaihtoehtoisilla lähteillä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa tarkastellaan mahdollisuutta hyödyntää lämmityksessä geotermistä energiaa, minkä ohella voitaisiin harkita lisäinvestointeja, joilla tuetaan suurten lämpöpumppujen asentamista. Hiileen perustuva sähköntuotanto käyttää yksinomaan kotimaista ruskohiiltä, ja lisäksi Bulgaria tuo Venäjältä vähäisiä määriä hiiltä teollisuuskäyttöön (0,56 miljoonaa tonnia eli 85 % kaikesta tuodusta kivihiilestä). Toisaalta Bulgaria on riippuvainen Venäjältä tuotavasta raakaöljystä (63 % sen käyttämästä raakaöljystä on peräisin Venäjältä (19), eli huomattavasti enemmän kuin unionin keskiarvo, 26 %), ja se tuo 22 prosenttia jalostetuista öljytuotteista Venäjältä. Tämä on vähemmän kuin unionin keskiarvo (35 %). Öljyn osuus energiapaletista oli 23,9 prosenttia vuonna 2020 eli vähemmän kuin unionin keskiarvo (32,7 %). Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy ilmastoneutraaliutta koskevan etenemissuunnitelman hyväksyminen. Siihen sisältyy toimia hiilen ja ruskohiilen poistamiseksi asteittain käytöstä viimeistään vuonna 2038 sekä merkittäviä investointeja ja uudistuksia, joilla nopeutetaan uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa. Ilmasto- ja energiasiirtymää koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kuitenkin lisää toimia.
  Uusiutuvien energialähteiden osalta Bulgaria on sitoutunut lisäämään vähintään 3 500 MW uutta kapasiteettia uusiutuvista energialähteistä (tuuli- ja aurinkoenergia) ja luomaan tekniset edellytykset 4 500 MW:n lisäkapasiteetin sisällyttämiselle sähköjärjestelmään vuoteen 2026 mennessä. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy uudistus, jolla poistetaan uusiutuvien vetyteknologioiden ja arvoketjujen kehittämisen keskeiset esteet, sekä investointeja, joilla tuetaan uusiutuvan vedyn ja kestävän biokaasun tuotantoa koskevien pilottihankkeiden kehittämistä. Suunnitteilla on myös toimenpiteitä, joilla kotitalouksia autetaan asentamaan veden aurinkolämmitysjärjestelmiä ja aurinkosähköjärjestelmiä. Suunnitelmassa on myös tarkoitus määritellä energiaköyhyys. On syytä huomata, että Bulgarian on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(24)

Bulgarian talous on unionin hiili-intensiivisin, ja sen kasvihuonekaasuintensiteetti on yli nelinkertainen unionin keskiarvoon verrattuna. Fossiilisten polttoaineiden osuus Bulgarian energiapaletissa on tällä hetkellä 61,5 prosenttia. Ydinvoiman osuus on 24 prosenttia ja uusiutuvien energialähteiden osuus 14,5 prosenttia (alle unionin keskiarvon, joka on 19 %). Maa oli huhtikuuhun 2022 saakka erittäin riippuvainen Venäjästä maakaasun osalta (18). Vuonna 2020 maakaasusta 75 prosenttia tuotiin Venäjältä, mikä ylittää unionin keskiarvon (43,2 %). Maakaasun osuus energiapaletista oli kuitenkin vain 13,9 prosenttia eli vähemmän kuin unionin keskiarvo (24,4 %). Teollisuus on edelleen suurin kaasun kuluttaja, ja sen osuus on 40 prosenttia (mukaan lukien muu kuin energiakäyttö). Energiasektorin osuus on vähentynyt vuodesta 2010 lähtien, jolloin se oli 30 prosenttia, 25 prosenttiin vuonna 2019. Kaukolämmitys on riippuvainen maakaasusta, eikä parantamisen varaa juuri ole, sillä kaukolämpöjärjestelmiä ei ole mahdollista korvata vaihtoehtoisilla lähteillä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa tarkastellaan mahdollisuutta hyödyntää lämmityksessä geotermistä energiaa, minkä ohella voitaisiin harkita lisäinvestointeja, joilla tuetaan suurten lämpöpumppujen asentamista. Hiileen perustuva sähköntuotanto käyttää yksinomaan kotimaista ruskohiiltä, ja lisäksi Bulgaria tuo Venäjältä vähäisiä määriä hiiltä teollisuuskäyttöön (0,56 miljoonaa tonnia eli 85 % kaikesta tuodusta kivihiilestä). Toisaalta Bulgaria on riippuvainen Venäjältä tuotavasta raakaöljystä (63 % sen käyttämästä raakaöljystä on peräisin Venäjältä (19), eli huomattavasti enemmän kuin unionin keskiarvo, 26 %), ja se tuo 22 prosenttia jalostetuista öljytuotteista Venäjältä. Tämä on vähemmän kuin unionin keskiarvo (35 %). Öljyn osuus energiapaletista oli 23,9 prosenttia vuonna 2020 eli vähemmän kuin unionin keskiarvo (32,7 %). Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy ilmastoneutraaliutta koskevan etenemissuunnitelman hyväksyminen. Siihen sisältyy toimia hiilen ja ruskohiilen poistamiseksi asteittain käytöstä viimeistään vuonna 2038 sekä merkittäviä investointeja ja uudistuksia, joilla nopeutetaan uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa. Ilmasto- ja energiasiirtymää koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kuitenkin lisää toimia.

Uusiutuvien energialähteiden osalta Bulgaria on sitoutunut lisäämään vähintään 3 500 MW uutta kapasiteettia uusiutuvista energialähteistä (tuuli- ja aurinkoenergia) ja luomaan tekniset edellytykset 4 500 MW:n lisäkapasiteetin sisällyttämiselle sähköjärjestelmään vuoteen 2026 mennessä. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy uudistus, jolla poistetaan uusiutuvien vetyteknologioiden ja arvoketjujen kehittämisen keskeiset esteet, sekä investointeja, joilla tuetaan uusiutuvan vedyn ja kestävän biokaasun tuotantoa koskevien pilottihankkeiden kehittämistä. Suunnitteilla on myös toimenpiteitä, joilla kotitalouksia autetaan asentamaan veden aurinkolämmitysjärjestelmiä ja aurinkosähköjärjestelmiä. Suunnitelmassa on myös tarkoitus määritellä energiaköyhyys. On syytä huomata, että Bulgarian on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (25) | Samaan aikaan Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kaavaillaan yli miljardin euron investointeja energiatehokkuustoimenpiteisiin, jotka koskevat julkista ja yksityistä rakennuskantaa. Tätä tuetaan uudistuksilla, joilla poistetaan energiatehokkuusinvestointien esteitä ja vähennetään peruskorjauksiin liittyvää hallinnollista rasitetta. Bulgarian olisi kuitenkin pyrittävä edelleen vähentämään energiankulutusta ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista saavuttaakseen tavoitteensa rakennuskannan kunnostamista koskevan pitkän aikavälin strategiansa mukaisesti. Tätä voitaisiin tukea vuonna 2023 perustettavalla kansallisella vähähiilistämisrahastolla. Samalla Bulgarian on varmistettava energiaverkkoyhteydet, joilla on riittävä kapasiteetti, myös naapurimaiden kanssa. Saattamalla käynnissä olevat investoinnit päätökseen Bulgaria voi hyödyntää sisämarkkinoiden etuja, varmistaa toimitusvarmuuden ja nopeuttaa kaasureittien monipuolistamista. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuureissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäväksi. |
| --- | --- |

(25)

Samaan aikaan Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kaavaillaan yli miljardin euron investointeja energiatehokkuustoimenpiteisiin, jotka koskevat julkista ja yksityistä rakennuskantaa. Tätä tuetaan uudistuksilla, joilla poistetaan energiatehokkuusinvestointien esteitä ja vähennetään peruskorjauksiin liittyvää hallinnollista rasitetta. Bulgarian olisi kuitenkin pyrittävä edelleen vähentämään energiankulutusta ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista saavuttaakseen tavoitteensa rakennuskannan kunnostamista koskevan pitkän aikavälin strategiansa mukaisesti. Tätä voitaisiin tukea vuonna 2023 perustettavalla kansallisella vähähiilistämisrahastolla. Samalla Bulgarian on varmistettava energiaverkkoyhteydet, joilla on riittävä kapasiteetti, myös naapurimaiden kanssa. Saattamalla käynnissä olevat investoinnit päätökseen Bulgaria voi hyödyntää sisämarkkinoiden etuja, varmistaa toimitusvarmuuden ja nopeuttaa kaasureittien monipuolistamista. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuureissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäväksi.

| (26) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Bulgaria voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Bulgaria voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(26)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Bulgaria voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Bulgaria voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (27) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(27)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee suosituksesta 1.

| (28) | Bulgarian lev sisällytettiin 10 päivänä heinäkuuta 2020 Euroopan valuuttakurssimekanismiin II (ERM II) euron käyttöönottoa valmistelevana toimena. Jotta talouden ja rahoitusjärjestelmän vakaus säilyisi ja voitaisiin saavuttaa kestävän taloudellisen lähentymisen korkea taso, Bulgarian viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan pankkien ulkopuolisen rahoitussektorin kestävyys ja vahvistetaan valtion omistamien yritysten hallintoa sekä maksukyvyttömyyssääntöjä ja rahanpesun torjuntakehystä. Bulgarian edistymistä euron käyttöönoton edellyttämien vaatimusten täyttämisessä arvioidaan Euroopan komission ja Euroopan keskuspankin laatimissa vuoden 2022 lähentymiskertomuksissa, |
| --- | --- |

(28)

Bulgarian lev sisällytettiin 10 päivänä heinäkuuta 2020 Euroopan valuuttakurssimekanismiin II (ERM II) euron käyttöönottoa valmistelevana toimena. Jotta talouden ja rahoitusjärjestelmän vakaus säilyisi ja voitaisiin saavuttaa kestävän taloudellisen lähentymisen korkea taso, Bulgarian viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan pankkien ulkopuolisen rahoitussektorin kestävyys ja vahvistetaan valtion omistamien yritysten hallintoa sekä maksukyvyttömyyssääntöjä ja rahanpesun torjuntakehystä. Bulgarian edistymistä euron käyttöönoton edellyttämien vaatimusten täyttämisessä arvioidaan Euroopan komission ja Euroopan keskuspankin laatimissa vuoden 2022 lähentymiskertomuksissa,

SUOSITTAA, että Bulgaria toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 4 päivänä toukokuuta 2022 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja fossiilisten polttoaineiden tuonnista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa ja monipuolistaa kaasun toimituslähteitä ja -reittejä lisäämällä yhteenliitäntöjä naapurimaiden kanssa; tehostaa toimia energian kysynnän vähentämiseksi parantamalla teollisuuden sekä yksityisen ja julkisen rakennuskannan energiatehokkuutta; edistää keskitetyn kaukolämmityksen osalta uusia kestäviä ratkaisuja.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

5

(6)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Bulgarian vuoden 2021 lähentymisohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 6).

6

(7)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

7

(8)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

8

(9)  ST 8091/2022 ja ST 8091/2022 ADD 1.

9

(10)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Bulgarian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Bulgarian vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 8).

10

(11)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

11

(12)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

12

(13)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

13

(14)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

14

(15)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

15

(16)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

17

(18)  Bulgariaan ei ole enää tullut kaasutoimituksia Venäjältä sen jälkeen, kun Gazprom keskeytti kaasuntoimitukset yksipuolisesti huhtikuussa 2022.

18

(19)  Bulgarian tuontia koskevien tietojen osalta viitataan Eurostatin vuoden 2019 tietoihin. Vuoden 2020 tuontitiedot eivät ole hyödyllisiä, sillä niissä oli luokiteltu suuret määrät tuotua raakaöljyä ”määrittelemättömiltä” kauppakumppaneilta peräisin olevaksi. EU:n keskiarvo viittaa Venäjältä peräisin olevan tuonnin osuuteen raakaöljyn ja jalostettujen öljytuotteiden kokonaistuonnista EU27:n ulkopuolelta.

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

20

(21)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

21

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/19

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Tšekin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tšekki ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Tšekille myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Tšekille myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Tšekin vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Tšekin vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Tšekki toimitti 1 päivänä kesäkuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Tšekin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Tšekki on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Tšekki toimitti 1 päivänä kesäkuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Tšekin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Tšekki on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Tšekki toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 11 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Tšekin puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Tšekki toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 11 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Tšekin puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Tšekkiä koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Tšekin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Tšekki on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Tšekin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Tšekkiä koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Tšekin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Tšekki on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Tšekin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Tšekin julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Tšekin julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Tšekki toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Tšekki harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Tšekin julkisen talouden alijäämä kasvoi Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 5,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,8 prosenttia. Tšekin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,1 prosentista 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tšekin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa henkilötuloveron alennuksista, joiden vaikutus on noin 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden velka kasvoi vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 41,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 37,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Tšekki toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Tšekki harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Tšekin julkisen talouden alijäämä kasvoi Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 5,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,8 prosenttia. Tšekin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,1 prosentista 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tšekin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa henkilötuloveron alennuksista, joiden vaikutus on noin 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden velka kasvoi vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 41,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 37,7 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 varovainen ja vuonna 2023 suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 1,2 prosenttia vuonna 2022 ja 3,6 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on suurempaa (1,9 %) vuonna 2022 ja pienempää (2,7 %) vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa siitä, että yksityisen kulutuksen näkymät ovat säästöjen käyttöä ja palkkojen indeksointia koskevien erilaisten oletusten vuoksi erilaiset. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,2 prosenttiin vuonna 2023. Supistuminen johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden lakkauttamisesta ja nimellisen BKT:n voimakkaasta kasvusta. Julkisen talouden velan odotetaan lähentymisohjelman mukaan kasvavan 42,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 43,4 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 3,9 prosenttia vuonna 2023. Vuoden 2022 osalta tämä vastaa vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoitua alijäämää ja vuoden 2023 osalta se on hieman ennakoitua suurempi. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että komission kevään 2022 talousennusteessa makrotalouden skenaario on hieman vähemmän optimistinen ja oletukset inflaatioasteesta ja sen välittymisestä julkisiin menoihin ovat erilaiset. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 42,8 prosenttia vuonna 2022 ja 44,0 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,0 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Tšekin talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 varovainen ja vuonna 2023 suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 1,2 prosenttia vuonna 2022 ja 3,6 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on suurempaa (1,9 %) vuonna 2022 ja pienempää (2,7 %) vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa siitä, että yksityisen kulutuksen näkymät ovat säästöjen käyttöä ja palkkojen indeksointia koskevien erilaisten oletusten vuoksi erilaiset. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,2 prosenttiin vuonna 2023. Supistuminen johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden lakkauttamisesta ja nimellisen BKT:n voimakkaasta kasvusta. Julkisen talouden velan odotetaan lähentymisohjelman mukaan kasvavan 42,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 43,4 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 3,9 prosenttia vuonna 2023. Vuoden 2022 osalta tämä vastaa vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoitua alijäämää ja vuoden 2023 osalta se on hieman ennakoitua suurempi. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että komission kevään 2022 talousennusteessa makrotalouden skenaario on hieman vähemmän optimistinen ja oletukset inflaatioasteesta ja sen välittymisestä julkisiin menoihin ovat erilaiset. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 42,8 prosenttia vuonna 2022 ja 44,0 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,0 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Tšekin talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,1 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä lienee luovuttu (11). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa kevennyksistä energiankulutuksesta kannettaviin välillisiin veroihin. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin näistä toimenpiteistä, etenkään kautta linjan tehtäviä valmisteverojen kevennyksiä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,4 prosenttia ja vuonna 2023 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (12). |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,1 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä lienee luovuttu (11). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa kevennyksistä energiankulutuksesta kannettaviin välillisiin veroihin. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin näistä toimenpiteistä, etenkään kautta linjan tehtäviä valmisteverojen kevennyksiä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,4 prosenttia ja vuonna 2023 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (12).

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Tšekki varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Tšekki harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisätä investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Tšekki varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Tšekki harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisätä investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Tšekin vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen mukaisesti finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan pitkälti neutraali, + 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka neuvosto suositti kasvua tukevaa viritystä (13). Tšekki aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 1,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (14). Sen vuoksi Tšekki ei aio jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2022 kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,03 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,4 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Tšekin vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen mukaisesti finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan pitkälti neutraali, + 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka neuvosto suositti kasvua tukevaa viritystä (13). Tšekki aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 1,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (14). Sen vuoksi Tšekki ei aio jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2022 kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,03 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,4 % suhteessa BKT:hen).

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (15). Tšekin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (16). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,2 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (15). Tšekin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (16). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,2 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023, 2,9 prosenttiin vuonna 2024 ja 2,7 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä. Näissä kehitysarvioissa oletetaan, että julkisten menojen, mukaan lukien palkansaajakorvausten, välituotekäytön ja luontoismuotoisten sosiaalisten tulonsiirtojen, kasvua rajoitetaan tulojen kasvua ja BKT:n nimelliskasvua hitaammin. Myös julkisten investointien prosenttiosuuden suhteessa BKT:hen ennakoidaan supistuvan vuoden 2023 huippulukeman jälkeen. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 44,4 prosenttiin vuonna 2024 ja 45,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023, 2,9 prosenttiin vuonna 2024 ja 2,7 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä. Näissä kehitysarvioissa oletetaan, että julkisten menojen, mukaan lukien palkansaajakorvausten, välituotekäytön ja luontoismuotoisten sosiaalisten tulonsiirtojen, kasvua rajoitetaan tulojen kasvua ja BKT:n nimelliskasvua hitaammin. Myös julkisten investointien prosenttiosuuden suhteessa BKT:hen ennakoidaan supistuvan vuoden 2023 huippulukeman jälkeen. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 44,4 prosenttiin vuonna 2024 ja 45,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

| (20) | Tšekin julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu riskejä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Tämä johtuu epäsuotuisasta lähtötilanteesta ja väestön ikääntymisestä aiheutuvista kustannuksista. Kahden viime vuoden aikana toteutetut pysyvät veronalennukset (joista suurin on seurausta ansiotuloveropohjan pienenemisestä) vaikuttavat heikentävästi lähtötilanteeseen. Niitä ei ole tasapainotettu vastaavilla menoleikkauksilla, ja ne ovat johtaneet rakenteellisen alijäämän kasvuun. Väestön ikääntymisestä aiheutuvat kustannukset aiheuttavat lisäpainetta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Eläkemenojen odotetaan kasvavan vuosien 2030 ja 2050 välillä 8,8 prosentista 11,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen sen vuoksi, että vanhushuoltosuhteen ennustetaan kaksinkertaistuvan (komission vuoden 2021 ikääntymisraportin mukaan) ja eläkeiälle on asetettu yläraja. Lisäksi väestön ikääntymisen johdosta julkisen terveydenhuollon menojen ennustetaan kasvavan 0,9 prosenttiyksikköä ja pitkäaikaishoidon menojen 1,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Vaikka elpymis- ja palautumissuunnitelmassa otetaan jo huomioon pitkäaikaishoidon hallinnoinnin ja rahoituksen hajanaisuus, väestön ikääntymiseen liittyviin haasteisiin vastaaminen laajemmin on olennaisen tärkeää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden palauttamiseksi. Toimintavaihtoehtoja ovat esimerkiksi eläkeiän nostaminen elinajanodotteen nousun mukaisesti, eläkkeiden indeksointiasteen mukauttaminen vastaamaan eläkejärjestelmän taloudellista kestävyyttä, kannustimien käyttöönotto yli 60-vuotiaiden työvoimaosuuden nostamiseksi ja muut toimenpiteet työvoiman tarjonnan lisäämiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Tšekin julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu riskejä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Tämä johtuu epäsuotuisasta lähtötilanteesta ja väestön ikääntymisestä aiheutuvista kustannuksista. Kahden viime vuoden aikana toteutetut pysyvät veronalennukset (joista suurin on seurausta ansiotuloveropohjan pienenemisestä) vaikuttavat heikentävästi lähtötilanteeseen. Niitä ei ole tasapainotettu vastaavilla menoleikkauksilla, ja ne ovat johtaneet rakenteellisen alijäämän kasvuun. Väestön ikääntymisestä aiheutuvat kustannukset aiheuttavat lisäpainetta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Eläkemenojen odotetaan kasvavan vuosien 2030 ja 2050 välillä 8,8 prosentista 11,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen sen vuoksi, että vanhushuoltosuhteen ennustetaan kaksinkertaistuvan (komission vuoden 2021 ikääntymisraportin mukaan) ja eläkeiälle on asetettu yläraja. Lisäksi väestön ikääntymisen johdosta julkisen terveydenhuollon menojen ennustetaan kasvavan 0,9 prosenttiyksikköä ja pitkäaikaishoidon menojen 1,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Vaikka elpymis- ja palautumissuunnitelmassa otetaan jo huomioon pitkäaikaishoidon hallinnoinnin ja rahoituksen hajanaisuus, väestön ikääntymiseen liittyviin haasteisiin vastaaminen laajemmin on olennaisen tärkeää julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden palauttamiseksi. Toimintavaihtoehtoja ovat esimerkiksi eläkeiän nostaminen elinajanodotteen nousun mukaisesti, eläkkeiden indeksointiasteen mukauttaminen vastaamaan eläkejärjestelmän taloudellista kestävyyttä, kannustimien käyttöönotto yli 60-vuotiaiden työvoimaosuuden nostamiseksi ja muut toimenpiteet työvoiman tarjonnan lisäämiseksi.

| (21) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Tšekille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Energian osalta Tšekki aikoo käyttää elpymis- ja palautumistukivälinettä lisätäkseen uusiutuvien energialähteiden, erityisesti aurinkosähkön, käyttöä, parantaakseen asuinrakennusten ja julkisten rakennusten energiatehokkuutta ja tukeakseen kotitalouksien hiilikattiloiden korvaamista. Kestävää liikennettä edistetään investoimalla rautatieinfrastruktuuriin ja puhtaaseen kaupunkiliikenteeseen sekä kannustamalla vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöön. Tutkimusta ja teknologian kehittämistä (T&K) koskevia suosituksia noudatetaan tekemällä investointeja, joilla pyritään vahvistamaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä, sekä tukemalla innovaatiopuitteita ja antamalla innovatiivisille yrityksille taloudellista ja muuta tukea. Liiketoimintaympäristöä parannetaan useilla sähköisen hallinnon toimenpiteillä, korruption vastaisilla uudistuksilla ja rakennuslupien myöntämismenettelyn kattavalla uudistuksella, joilla poistetaan merkittäviä investoinnin esteitä Tšekissä. Keskeisiä toimenpiteitä työmarkkinoita koskevien suositusten noudattamiseksi ovat täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmat, joilla työvoimaa valmistellaan vihreään ja digitaaliseen siirtymään, sekä uudet lastenhoitopalvelut alle 3-vuotiaille lapsille, jotta voidaan lisätä työssäkäyvien tai työtä hakevien naisten määrää. Koulutuksen osalta elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoitteena on parantaa oppilaiden ja opettajien digilukutaitoa, varustaa koulut digitaalisilla laitteilla ja varmistaa inklusiivinen koulutus tukemalla heikommassa asemassa olevia kouluja ja tutorointia. Terveydenhuoltoa koskevia suosituksia noudatetaan lisäämällä syövän ennaltaehkäisyä ja kuntoutusta, kehittämällä sähköisten terveydenhuoltopalveluiden portaali, jolla edistetään integroituja hoitokäytäntöjä, ja tukemalla terveydenhuoltoalan koulutusta. Muita täydentäviä toimia ovat muun muassa toimenpiteet pitkäaikaishoidon kehittämiseksi. |
| --- | --- |

(21)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Tšekille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Energian osalta Tšekki aikoo käyttää elpymis- ja palautumistukivälinettä lisätäkseen uusiutuvien energialähteiden, erityisesti aurinkosähkön, käyttöä, parantaakseen asuinrakennusten ja julkisten rakennusten energiatehokkuutta ja tukeakseen kotitalouksien hiilikattiloiden korvaamista. Kestävää liikennettä edistetään investoimalla rautatieinfrastruktuuriin ja puhtaaseen kaupunkiliikenteeseen sekä kannustamalla vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöön. Tutkimusta ja teknologian kehittämistä (T&K) koskevia suosituksia noudatetaan tekemällä investointeja, joilla pyritään vahvistamaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä, sekä tukemalla innovaatiopuitteita ja antamalla innovatiivisille yrityksille taloudellista ja muuta tukea. Liiketoimintaympäristöä parannetaan useilla sähköisen hallinnon toimenpiteillä, korruption vastaisilla uudistuksilla ja rakennuslupien myöntämismenettelyn kattavalla uudistuksella, joilla poistetaan merkittäviä investoinnin esteitä Tšekissä. Keskeisiä toimenpiteitä työmarkkinoita koskevien suositusten noudattamiseksi ovat täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmat, joilla työvoimaa valmistellaan vihreään ja digitaaliseen siirtymään, sekä uudet lastenhoitopalvelut alle 3-vuotiaille lapsille, jotta voidaan lisätä työssäkäyvien tai työtä hakevien naisten määrää. Koulutuksen osalta elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoitteena on parantaa oppilaiden ja opettajien digilukutaitoa, varustaa koulut digitaalisilla laitteilla ja varmistaa inklusiivinen koulutus tukemalla heikommassa asemassa olevia kouluja ja tutorointia. Terveydenhuoltoa koskevia suosituksia noudatetaan lisäämällä syövän ennaltaehkäisyä ja kuntoutusta, kehittämällä sähköisten terveydenhuoltopalveluiden portaali, jolla edistetään integroituja hoitokäytäntöjä, ja tukemalla terveydenhuoltoalan koulutusta. Muita täydentäviä toimia ovat muun muassa toimenpiteet pitkäaikaishoidon kehittämiseksi.

| (22) | Tšekin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Tšekin elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 42 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 22 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Tšekkiä toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(22)

Tšekin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Tšekin elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 42 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 22 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Tšekkiä toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (23) | Komissio hyväksyi 13 päivänä toukokuuta 2022 Tšekin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (17) säädetyn kumppanuussopimuksen. Tšekki toimitti seitsemän kyseisessä asetuksessa tarkoitettua ohjelmaa joulukuun 2021 ja tammikuun 2022 aikana. Oikeudenmukaisen siirtymän ohjelma toimitettiin 16 päivänä maaliskuuta 2022. Tšekin on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(23)

Komissio hyväksyi 13 päivänä toukokuuta 2022 Tšekin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (17) säädetyn kumppanuussopimuksen. Tšekki toimitti seitsemän kyseisessä asetuksessa tarkoitettua ohjelmaa joulukuun 2021 ja tammikuun 2022 aikana. Oikeudenmukaisen siirtymän ohjelma toimitettiin 16 päivänä maaliskuuta 2022. Tšekin on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (24) | Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Tšekillä on useita asumiseen liittyviä lisähaasteita. Asumisen hinta on Tšekissä ollut unionin korkeimpia viimeisten viiden vuoden aikana. Lisäksi pienen sosiaalisen asuntokannan (osuus koko asuntokannasta oli 0,4 % vuonna 2019, kun unionin keskiarvo on 7–8 %) vuoksi ei pystytä vastaamaan kaikkien pienituloisten ja heikossa asemassa olevien kotitalouksien kysyntään, eikä nykyisiä asumistukia hyödynnetä riittävästi. Koheesiopolitiikan rahoituksella on viime vuosina tuettu investointeja uusiin sosiaalisiin asuntoihin, ja uudella ohjelmakaudella jatketaan sosiaalisen osallisuuden edistämistä muun muassa sosiaalisen asuntotuotannon avulla. Tšekissä ei ole sosiaalista asuntotuotantoa koskevaa lainsäädäntöä eikä kattavaa kehystä. Tämä vaikeuttaa hajanaisen asuntopolitiikan koordinointia sekä kansallisten ja alueellisten elinten vastuiden määrittelyä. Covid-19-pandemia ja Ukrainasta pakenevien ihmisten maahantulo ovat pahentaneet näitä jo aiemmin olemassa olleita haasteita entisestään. |
| --- | --- |

(24)

Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Tšekillä on useita asumiseen liittyviä lisähaasteita. Asumisen hinta on Tšekissä ollut unionin korkeimpia viimeisten viiden vuoden aikana. Lisäksi pienen sosiaalisen asuntokannan (osuus koko asuntokannasta oli 0,4 % vuonna 2019, kun unionin keskiarvo on 7–8 %) vuoksi ei pystytä vastaamaan kaikkien pienituloisten ja heikossa asemassa olevien kotitalouksien kysyntään, eikä nykyisiä asumistukia hyödynnetä riittävästi. Koheesiopolitiikan rahoituksella on viime vuosina tuettu investointeja uusiin sosiaalisiin asuntoihin, ja uudella ohjelmakaudella jatketaan sosiaalisen osallisuuden edistämistä muun muassa sosiaalisen asuntotuotannon avulla. Tšekissä ei ole sosiaalista asuntotuotantoa koskevaa lainsäädäntöä eikä kattavaa kehystä. Tämä vaikeuttaa hajanaisen asuntopolitiikan koordinointia sekä kansallisten ja alueellisten elinten vastuiden määrittelyä. Covid-19-pandemia ja Ukrainasta pakenevien ihmisten maahantulo ovat pahentaneet näitä jo aiemmin olemassa olleita haasteita entisestään.

| (25) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(25)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (26) | Tšekki ei ole siirtynyt vihreään energiaan riittävän laajasti eikä nopeasti. Uusiutuvien energianlähteiden ja erityisesti aurinko- ja tuulienergian sekä lämpöpumppujen käyttöönottoa on nopeutettava, jotta voidaan vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, myös maakaasusta. Lupien myöntämistä uusille laitoksille voidaan yksinkertaistaa ja nopeuttaa, ja siihen liittyvää sääntelykehystä voidaan parantaa. Tšekin energiaintensiteetti on kaksinkertainen unionin keskiarvoon verrattuna, minkä vuoksi se hyötyisi myös energiansäästön aikaistamisesta pitkälle menevien perusparannusten avulla. Toinen keskeinen tekijä on lämmitys- ja teollisuussektorin hiilestä irtautumiseen tähtäävien investointien nopeuttaminen. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevia tavoitetasoja on tarpeen nostaa edelleen, jotta Tšekki olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(26)

Tšekki ei ole siirtynyt vihreään energiaan riittävän laajasti eikä nopeasti. Uusiutuvien energianlähteiden ja erityisesti aurinko- ja tuulienergian sekä lämpöpumppujen käyttöönottoa on nopeutettava, jotta voidaan vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, myös maakaasusta. Lupien myöntämistä uusille laitoksille voidaan yksinkertaistaa ja nopeuttaa, ja siihen liittyvää sääntelykehystä voidaan parantaa. Tšekin energiaintensiteetti on kaksinkertainen unionin keskiarvoon verrattuna, minkä vuoksi se hyötyisi myös energiansäästön aikaistamisesta pitkälle menevien perusparannusten avulla. Toinen keskeinen tekijä on lämmitys- ja teollisuussektorin hiilestä irtautumiseen tähtäävien investointien nopeuttaminen. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevia tavoitetasoja on tarpeen nostaa edelleen, jotta Tšekki olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa.

| (27) | Vuoden 2020 tietojen mukaan kaikki maakaasu tuodaan Venäjältä (verrattuna unionin keskiarvoon, joka on 44 %), ja riippuvuus Venäjästä on huomattavasti unionin keskiarvoa suurempi myös raakaöljyn osalta (49 % verrattuna 26 %:iin) ja hiilen osalta (70 % verrattuna 54 %:iin) (18). Energiapaletissa sekä maakaasun osuus (17,7 % verrattuna 24,4 %:iin) että öljyn osuus (20,9 % verrattuna 32,7 %:iin) on unionin keskiarvoa pienempi, kun taas hiilen osuus on suurempi (29,6 % verrattuna 10,8 %:iin). Ydinvoiman osuus energiapaletista on 18,2 prosenttia (unionin keskiarvo 13,1 %), ja uusiutuvien energialähteiden ja biopolttoaineiden osuus on 13,4 prosenttia. Tšekin nykyinen uusiutuvia energialähteitä koskeva vuoden 2030 tavoite on 22 prosenttia. Vaikka elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy investointeja, joilla on tarkoitus rakentaa vähintään 270 megawattia aurinkosähkön tuotantokapasiteettia, tämä muodostaa vain pienen osan asennetusta uusiutuvan energian kokonaiskapasiteetista. Tšekin on nopeutettava uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa erityisesti parantamalla sääntely- ja lupajärjestelmiä. Tätä tavoitetta voitaisiin edistää esimerkiksi yksinkertaistamalla uusiutuvia energialähteitä koskevia lupamenettelyjä keskitetyn asiointipisteen kautta, korottamalla rakennuslupia koskevien poikkeusten raja-arvoja, edellyttämällä uusiutuvan energian laitosten omistajien rekisteröitymistä yrittäjiksi sekä parantamalla käytettävissä olevan verkkokapasiteetin saatavuutta. Muita tukitoimenpiteitä voisivat olla esimerkiksi energiaa ja uusiutuvia energialähteitä koskevan lainsäädännön sekä vastaavien tukijärjestelmien tarkistaminen (esimerkiksi kannustimet energiayhteisöille, tariffituki pienimuotoiselle uusiutuvalle energialle, uusille laitoksille suunnatut huutokaupat, alakohtaisiin tavoitteisiin liittyvät uudet tukijärjestelmät, uusiutuvien energialähteiden käyttö lämmityksessä ja jäähdytyksessä sekä kohdennettu tuki lämpöpumpuille, maalämmölle, uusiutuvalle vedylle ja kestävälle biometaanille).
  Tšekki hyötyisi myös sähköverkon digitalisoinnista ja nykyaikaistamisesta, jotta voitaisiin ottaa huomioon uusiutuviin energialähteisiin perustuvan vaihtelevan tuotannon lisääntyminen verkossa, sekä energian varastointilaitoksiin tehtävistä investoinneista. Olemassa olevan yhteenliitetyn kaasuverkon ja käytettävissä olevan varastointikapasiteetin hyödyntäminen on ratkaisevan tärkeää siirryttäessä tuomaan maakaasua muualta kuin Venäjältä. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. |
| --- | --- |

(27)

Vuoden 2020 tietojen mukaan kaikki maakaasu tuodaan Venäjältä (verrattuna unionin keskiarvoon, joka on 44 %), ja riippuvuus Venäjästä on huomattavasti unionin keskiarvoa suurempi myös raakaöljyn osalta (49 % verrattuna 26 %:iin) ja hiilen osalta (70 % verrattuna 54 %:iin) (18). Energiapaletissa sekä maakaasun osuus (17,7 % verrattuna 24,4 %:iin) että öljyn osuus (20,9 % verrattuna 32,7 %:iin) on unionin keskiarvoa pienempi, kun taas hiilen osuus on suurempi (29,6 % verrattuna 10,8 %:iin). Ydinvoiman osuus energiapaletista on 18,2 prosenttia (unionin keskiarvo 13,1 %), ja uusiutuvien energialähteiden ja biopolttoaineiden osuus on 13,4 prosenttia. Tšekin nykyinen uusiutuvia energialähteitä koskeva vuoden 2030 tavoite on 22 prosenttia. Vaikka elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy investointeja, joilla on tarkoitus rakentaa vähintään 270 megawattia aurinkosähkön tuotantokapasiteettia, tämä muodostaa vain pienen osan asennetusta uusiutuvan energian kokonaiskapasiteetista. Tšekin on nopeutettava uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa erityisesti parantamalla sääntely- ja lupajärjestelmiä. Tätä tavoitetta voitaisiin edistää esimerkiksi yksinkertaistamalla uusiutuvia energialähteitä koskevia lupamenettelyjä keskitetyn asiointipisteen kautta, korottamalla rakennuslupia koskevien poikkeusten raja-arvoja, edellyttämällä uusiutuvan energian laitosten omistajien rekisteröitymistä yrittäjiksi sekä parantamalla käytettävissä olevan verkkokapasiteetin saatavuutta. Muita tukitoimenpiteitä voisivat olla esimerkiksi energiaa ja uusiutuvia energialähteitä koskevan lainsäädännön sekä vastaavien tukijärjestelmien tarkistaminen (esimerkiksi kannustimet energiayhteisöille, tariffituki pienimuotoiselle uusiutuvalle energialle, uusille laitoksille suunnatut huutokaupat, alakohtaisiin tavoitteisiin liittyvät uudet tukijärjestelmät, uusiutuvien energialähteiden käyttö lämmityksessä ja jäähdytyksessä sekä kohdennettu tuki lämpöpumpuille, maalämmölle, uusiutuvalle vedylle ja kestävälle biometaanille).

Tšekki hyötyisi myös sähköverkon digitalisoinnista ja nykyaikaistamisesta, jotta voitaisiin ottaa huomioon uusiutuviin energialähteisiin perustuvan vaihtelevan tuotannon lisääntyminen verkossa, sekä energian varastointilaitoksiin tehtävistä investoinneista. Olemassa olevan yhteenliitetyn kaasuverkon ja käytettävissä olevan varastointikapasiteetin hyödyntäminen on ratkaisevan tärkeää siirryttäessä tuomaan maakaasua muualta kuin Venäjältä. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi.

| (28) | Vaikka elpymis- ja palautumissuunnitelma sekä vuosien 2021–2027 koheesiorahasto-ohjelmat sisältävät merkittäviä investointeja rakennusten perusparannukseen, tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan alentaa Tšekin rakennussektorin keskimääräistä suurempaa yksikkötason lämmönkulutusta. Olisi mahdollista nopeuttaa ja syventää rakennusten energiaperuskorjausta, soveltaa johdonmukaisesti energiatehokkuus etusijalle -periaatetta, investoida uusiutuviin lämmönlähteisiin, laatia kansallinen strategia rakennuskannan lämmityksen hiilestä irtautumiseksi, perustaa valtakunnallinen kestävän energian virasto ja ottaa käyttöön teollisuuden ja pienyritysten energiatehokkuustoimenpiteitä koskeva huutokauppatukijärjestelmä. Hiilipohjaiseen kaukolämpöjärjestelmään liitetyt rakennukset ja lämmitysverkot on kunnostettava mahdollisimman pian tiukimpien energiatehokkuusnormien mukaisesti, jotta varmistetaan hiilestä irtautuminen kustannustehokkaasti. |
| --- | --- |

(28)

Vaikka elpymis- ja palautumissuunnitelma sekä vuosien 2021–2027 koheesiorahasto-ohjelmat sisältävät merkittäviä investointeja rakennusten perusparannukseen, tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan alentaa Tšekin rakennussektorin keskimääräistä suurempaa yksikkötason lämmönkulutusta. Olisi mahdollista nopeuttaa ja syventää rakennusten energiaperuskorjausta, soveltaa johdonmukaisesti energiatehokkuus etusijalle -periaatetta, investoida uusiutuviin lämmönlähteisiin, laatia kansallinen strategia rakennuskannan lämmityksen hiilestä irtautumiseksi, perustaa valtakunnallinen kestävän energian virasto ja ottaa käyttöön teollisuuden ja pienyritysten energiatehokkuustoimenpiteitä koskeva huutokauppatukijärjestelmä. Hiilipohjaiseen kaukolämpöjärjestelmään liitetyt rakennukset ja lämmitysverkot on kunnostettava mahdollisimman pian tiukimpien energiatehokkuusnormien mukaisesti, jotta varmistetaan hiilestä irtautuminen kustannustehokkaasti.

| (29) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Tšekki voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Tšekki voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(29)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Tšekki voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Tšekki voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (30) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (20) ilmenee suosituksesta 1, |
| --- | --- |

(30)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (20) ilmenee suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Tšekki toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden, mukaan lukien eläkejärjestelmän kestävyyden;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 8 päivänä syyskuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

lisää sosiaalisten ja kohtuuhintaisten asuntojen tarjontaa muun muassa hyväksymällä sosiaalista asuntotuotantoa koskevan erityisen lainsäädäntökehyksen ja parantamalla koordinointia eri julkisten elinten välillä;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja monipuolistaa fossiilisten polttoaineiden tuontia; nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa, yksinkertaistaa lupamenettelyjä ja helpottaa verkkoon pääsyä; parantaa kaukolämpöjärjestelmien ja rakennuskannan energiatehokkuutta luomalla kannustimia pitkälle meneville perusparannuksille ja uusiutuvien lämmönlähteiden käytölle.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

5

(6)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Tšekin vuoden 2021 lähentymisohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 10).

6

(7)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

7

(8)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

8

(9)  ST 11047/2021, ST 11047/2021 ADD 1 ja ST 11047/2021 COR 1.

9

(10)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Tšekin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tšekin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 15).

10

(11)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

11

(12)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

12

(13)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

13

(14)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

14

(15)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

15

(16)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

17

(18)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Tšekin osalta kokonaistuonti sisältää unionin sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita. Tšekki on välillisesti riippuvainen Venäjältä tulevasta tuonnista unionin sisäisen kaupan kautta. Kun otetaan huomioon maan toissijainen riippuvuus venäläisestä hiilestä unionin sisäisen tuonnin kautta, voidaan arvioida, että Tšekki on 70-prosenttisesti riippuvainen Venäjältä tuodusta kivihiilestä.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

19

(20)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

20

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/27

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Tanskan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tanska ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Tanska ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Tanskan vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Tanskan vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Tanska toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksensä Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Tanska on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Tanska toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksensä Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Tanska on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Tanska toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 12 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EU) N:o 1466/97 8 artiklassa vahvistetun määräajan jälkeen. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Tanskan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Tanska toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 12 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EU) N:o 1466/97 8 artiklassa vahvistetun määräajan jälkeen. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Tanskan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Tanskaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Tanskan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Tanska on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Tanskan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Tanskaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Tanskan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Tanska on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Tanskan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Tanska toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Tanska harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla, kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Tanskan julkisen talouden rahoitusasema koheni Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 2,3 prosenttia ylijäämäiseksi suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 0,2 prosenttia alijäämäinen. Tätä edesauttoivat kertaluonteiset verotulot. Tanskan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,6 prosentista 4,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tanskan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 36,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 42,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(12)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Tanska toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Tanska harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla, kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Tanskan julkisen talouden rahoitusasema koheni Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 2,3 prosenttia ylijäämäiseksi suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 0,2 prosenttia alijäämäinen. Tätä edesauttoivat kertaluonteiset verotulot. Tanskan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,6 prosentista 4,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tanskan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 36,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 42,1 prosenttia.

| (13) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuista ja vuonna 2023 realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,4 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalinen BKT:n kasvu on heikompaa, 2,6 prosenttia vuonna 2022 ja 1,8 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa yksityisen kulutuksen vähäisemmästä kasvusta. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen ylijäämän supistuvan 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 0,2 prosenttiin vuonna 2023. Supistuminen vuonna 2022 kuvastaa lähinnä talouden toimeliaisuuden vähenemistä ja tiettyjen verotulojen kertaluonteisuutta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan supistuvan 33,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 32,5 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden ylijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,9 prosenttia vuonna 2022 ja 0,6 prosenttia vuonna 2023. Tämä on hieman vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoitua ylijäämää suurempi. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 34,9 prosenttia vuonna 2022 ja 33,9 prosenttia vuonna 2023. Ero perustuu oletukseen, jonka mukaan virta-varanto-korjauserät, erityisesti sosiaalisen asuntotarjonnan tuki, ovat suurempia. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,9 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Tanskan talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(13)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuista ja vuonna 2023 realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,4 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalinen BKT:n kasvu on heikompaa, 2,6 prosenttia vuonna 2022 ja 1,8 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa yksityisen kulutuksen vähäisemmästä kasvusta. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen ylijäämän supistuvan 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 0,2 prosenttiin vuonna 2023. Supistuminen vuonna 2022 kuvastaa lähinnä talouden toimeliaisuuden vähenemistä ja tiettyjen verotulojen kertaluonteisuutta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan supistuvan 33,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 32,5 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden ylijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,9 prosenttia vuonna 2022 ja 0,6 prosenttia vuonna 2023. Tämä on hieman vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoitua ylijäämää suurempi. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 34,9 prosenttia vuonna 2022 ja 33,9 prosenttia vuonna 2023. Ero perustuu oletukseen, jonka mukaan virta-varanto-korjauserät, erityisesti sosiaalisen asuntotarjonnan tuki, ovat suurempia. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,9 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Tanskan talouden potentiaalista kasvua.

| (14) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,0 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (11). Kyseiset toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista pienituloisille kotitalouksille. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,2 prosenttia ja vuonna 2023 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (12). |
| --- | --- |

(14)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,0 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (11). Kyseiset toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista pienituloisille kotitalouksille. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,2 prosenttia ja vuonna 2023 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (12).

| (15) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Tanska varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Tanska harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisätä investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Tanska varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Tanska harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisätä investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (16) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Tanskan vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan olevan vuonna 2022 neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä eli – 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Tanska aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen 2021 verrattuna vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2022 (14). Näin Tanska suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,2 % suhteessa BKT:hen). Muihin kasvaviin menoihin sisältyvät erityisesti puolustus- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvä julkinen kulutus sekä lisämenot, joilla pyritään nopeuttamaan vihreää siirtymää ja lopettamaan riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista. |
| --- | --- |

(16)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Tanskan vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan olevan vuonna 2022 neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä eli – 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Tanska aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen 2021 verrattuna vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2022 (14). Näin Tanska suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,2 % suhteessa BKT:hen). Muihin kasvaviin menoihin sisältyvät erityisesti puolustus- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvä julkinen kulutus sekä lisämenot, joilla pyritään nopeuttamaan vihreää siirtymää ja lopettamaan riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista.

| (17) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (15). Tanskan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pienenevän 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022, mikä johtuu etupainotteisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnetystä rahoitustuesta vuosina 2021 ja 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuodesta 2022 (16). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2023 kiristävä vaikutus, joka on 1,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Muihin osatekijöihin sisältyy energiankulutukseen suunnattujen julkisten menojen väheneminen. |
| --- | --- |

(17)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (15). Tanskan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pienenevän 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022, mikä johtuu etupainotteisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnetystä rahoitustuesta vuosina 2021 ja 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuodesta 2022 (16). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2023 kiristävä vaikutus, joka on 1,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Muihin osatekijöihin sisältyy energiankulutukseen suunnattujen julkisten menojen väheneminen.

| (18) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden ylijäämän odotetaan vakautuvan asteittain 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja supistuvan 0,4 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan kasvavan suhteessa BKT:hen 34,0 prosenttiin vuonna 2024 ja 33,9 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä. |
| --- | --- |

(18)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden ylijäämän odotetaan vakautuvan asteittain 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja supistuvan 0,4 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan kasvavan suhteessa BKT:hen 34,0 prosenttiin vuonna 2024 ja 33,9 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä.

| (19) | Juokseville kiinteistöveroille on Tanskassa tällä hetkellä asetettu yläraja, joten ne eivät nouse markkinahintojen myötä. Ne eivät näin ollen voi hillitä asuntojen hintasyklejä, ja niillä on haitallisia tulonjakovaikutuksia. Tanskan kansankäräjät hyväksyi uuden kiinteistöverojärjestelmän jo vuonna 2017, mutta se ei ole vielä käytössä. Asuntojen hintojen nousu ja pitkät jonot sosiaalisiin vuokra-asuntoihin ovat johtaneet pulaan kohtuuhintaisista asunnoista suurimmilla kaupunkialueilla. Lisäksi sellaisten asuntolainojen osuus, joissa velka-tulosuhde on yli 4 ja luototusaste yli 60 prosenttia, on kasvanut merkittävästi Kööpenhaminan alueella. Tällaisten asuntolainojen ottajat voivat olla alttiita korkojen nousulle tai asuntojen hintojen merkittävälle laskulle. Tanskan järjestelmäriskikomitea on antanut suosituksia tällaisten asuntolainojen riskien pienentämiseksi, mutta suosituksia ei ole pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

(19)

Juokseville kiinteistöveroille on Tanskassa tällä hetkellä asetettu yläraja, joten ne eivät nouse markkinahintojen myötä. Ne eivät näin ollen voi hillitä asuntojen hintasyklejä, ja niillä on haitallisia tulonjakovaikutuksia. Tanskan kansankäräjät hyväksyi uuden kiinteistöverojärjestelmän jo vuonna 2017, mutta se ei ole vielä käytössä. Asuntojen hintojen nousu ja pitkät jonot sosiaalisiin vuokra-asuntoihin ovat johtaneet pulaan kohtuuhintaisista asunnoista suurimmilla kaupunkialueilla. Lisäksi sellaisten asuntolainojen osuus, joissa velka-tulosuhde on yli 4 ja luototusaste yli 60 prosenttia, on kasvanut merkittävästi Kööpenhaminan alueella. Tällaisten asuntolainojen ottajat voivat olla alttiita korkojen nousulle tai asuntojen hintojen merkittävälle laskulle. Tanskan järjestelmäriskikomitea on antanut suosituksia tällaisten asuntolainojen riskien pienentämiseksi, mutta suosituksia ei ole pantu täytäntöön.

| (20) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne vastaavat kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Tanskalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa investoinnit keskitetään erityisesti vihreään ja digitaaliseen siirtymään, varsinkin puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, kestävään liikenteeseen sekä tutkimukseen ja innovointiin. Tutkimustoimilla voidaan laajentaa innovaatiopohjaa ja saada enemmän yrityksiä osallistumaan tutkimukseen ja innovointiin. Elpymis- ja palautumissuunnitelman ulkopuolella on käsitelty joitakin maakohtaisia suosituksia, kuten ”investointeihin liittyvän talouspolitiikan kohdentaminen koulutukseen ja osaamiseen” sekä toimenpiteitä, joilla puututaan terveydenhuollon henkilöstöpulaan ja varmistetaan rahanpesun torjuntakehyksen tuloksellinen valvonta ja täytäntöönpano. Näihin osa-alueisiin liittyviä toimenpiteitä ei ole sisällytetty elpymis- ja palautumissuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(20)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne vastaavat kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Tanskalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa investoinnit keskitetään erityisesti vihreään ja digitaaliseen siirtymään, varsinkin puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, kestävään liikenteeseen sekä tutkimukseen ja innovointiin. Tutkimustoimilla voidaan laajentaa innovaatiopohjaa ja saada enemmän yrityksiä osallistumaan tutkimukseen ja innovointiin. Elpymis- ja palautumissuunnitelman ulkopuolella on käsitelty joitakin maakohtaisia suosituksia, kuten ”investointeihin liittyvän talouspolitiikan kohdentaminen koulutukseen ja osaamiseen” sekä toimenpiteitä, joilla puututaan terveydenhuollon henkilöstöpulaan ja varmistetaan rahanpesun torjuntakehyksen tuloksellinen valvonta ja täytäntöönpano. Näihin osa-alueisiin liittyviä toimenpiteitä ei ole sisällytetty elpymis- ja palautumissuunnitelmaan.

| (21) | Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 59 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 25 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Tanskaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa edelleen sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(21)

Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 59 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 25 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Tanskaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa edelleen sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (22) | Komissio hyväksyi 25 päivänä toukokuuta 2022 Tanskan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (17) säädetyn kumppanuussopimuksen. Tanska toimitti ensimmäiset koheesiopolitiikan ohjelmat 11 päivänä huhtikuuta 2022. Tanskan on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(22)

Komissio hyväksyi 25 päivänä toukokuuta 2022 Tanskan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (17) säädetyn kumppanuussopimuksen. Tanska toimitti ensimmäiset koheesiopolitiikan ohjelmat 11 päivänä huhtikuuta 2022. Tanskan on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (23) | Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Tanskalla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät riippuvuuden vähentämiseen fossiilisista polttoaineista, kiertotalouden vahvistamiseen vihreän siirtymän tukemiseksi sekä asuntomarkkinoiden ja velkaantuneiden kotitalouksien selviytymiskyvyn parantamiseen. |
| --- | --- |

(23)

Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Tanskalla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät riippuvuuden vähentämiseen fossiilisista polttoaineista, kiertotalouden vahvistamiseen vihreän siirtymän tukemiseksi sekä asuntomarkkinoiden ja velkaantuneiden kotitalouksien selviytymiskyvyn parantamiseen.

| (24) | Vaikka Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman varoista 59 prosenttia varataan vihreille aloitteille, Tanska on suoriutunut heikosti joillakin kiertotalouden aloilla. Kiertomateriaalien käyttöaste on Tanskassa selvästi alle unionin keskiarvon. Maa tuottaa tällä hetkellä unionin maista eniten yhdyskuntajätettä henkeä kohti (845 kg/asukas/vuosi). Vaikka kierrätykseen kerätyn yhdyskuntajätteen osuus Tanskassa oli hieman suurempi (53,9 % vuonna 2020) kuin unionin keskiarvo (47,8 %), maassa poltetaan 45,2 prosenttia yhdyskuntajätteestä, mikä on lähes kaksi kertaa enemmän kuin unionin keskiarvo. Suuri osa Tanskassa syntyvästä jätteestä poltetaan energiantuotantoa varten, toisin sanoen mahdollisuuksia parantaa resurssitehokkuutta ei hyödynnetä. Uusi jätehuolto- ja kiertotalousstrategia ja siihen liittyvät jätteitä ja kiertotaloutta koskevat kansalliset ohjelmat ja suunnitelmat on pantava täytäntöön nopeasti. Jätteenpolton vähentämisestä johtuva energiantuotannon menetys voitaisiin korvata ympäristöystävällisemmillä menetelmillä, kuten parantamalla energiatehokkuutta ja käyttämällä sähkökäyttöisiä lämpöpumppuja. |
| --- | --- |

(24)

Vaikka Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman varoista 59 prosenttia varataan vihreille aloitteille, Tanska on suoriutunut heikosti joillakin kiertotalouden aloilla. Kiertomateriaalien käyttöaste on Tanskassa selvästi alle unionin keskiarvon. Maa tuottaa tällä hetkellä unionin maista eniten yhdyskuntajätettä henkeä kohti (845 kg/asukas/vuosi). Vaikka kierrätykseen kerätyn yhdyskuntajätteen osuus Tanskassa oli hieman suurempi (53,9 % vuonna 2020) kuin unionin keskiarvo (47,8 %), maassa poltetaan 45,2 prosenttia yhdyskuntajätteestä, mikä on lähes kaksi kertaa enemmän kuin unionin keskiarvo. Suuri osa Tanskassa syntyvästä jätteestä poltetaan energiantuotantoa varten, toisin sanoen mahdollisuuksia parantaa resurssitehokkuutta ei hyödynnetä. Uusi jätehuolto- ja kiertotalousstrategia ja siihen liittyvät jätteitä ja kiertotaloutta koskevat kansalliset ohjelmat ja suunnitelmat on pantava täytäntöön nopeasti. Jätteenpolton vähentämisestä johtuva energiantuotannon menetys voitaisiin korvata ympäristöystävällisemmillä menetelmillä, kuten parantamalla energiatehokkuutta ja käyttämällä sähkökäyttöisiä lämpöpumppuja.

| (25) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(25)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (26) | Tanska on sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 70 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä ja luopumaan hiilestä asteittain vuoteen 2028 mennessä. Näiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi Tanskan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetään merkittäviä investointeja uusiutuvan energian kapasiteetin lisäämiseen ja energiatehokkuuteen. Uusiutuvien energialähteiden ja uusiutuvan vedyn käyttöönoton nopeuttamista voitaisiin edistää yksinkertaistamalla ja nopeuttamalla lupamenettelyjä. Tanska on sitoutunut lisäämään uusiutuvan energian kapasiteettia merituulivoimalla, mutta tarvitaan lisäinvestointeja energiansiirtoverkkoihin, jotta uusiutuvan energian kasvava osuus voidaan käyttää tehokkaasti. Investoinnit energia- ja sähköverkkojen, merellä sijaitseva hybridiomaisuus mukaan lukien, yhteenliittämiseen naapurimaiden kanssa parantaisivat merkittävästi energian toimitusvarmuutta ja mukautuvuutta alueellisiin vaihteluihin myös nykytilanteessa, kun otetaan huomioon Venäjän hyökkäys Ukrainaan. Tanskan kokonaisenergiariippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä on 21,1 prosenttia (unionin keskiarvo on 24,4 %), kun otetaan huomioon toissijaiset riippuvuudet ja asianmukaisia oletuksia käyttäen jäljitetään kaikki jälleentuonti. Vuonna 2020 riippuvuus Venäjältä tuoduista fossiilisista polttoaineista oli Tanskan kokonaisenergiapaletissa pienempi (12 %) kuin unionin keskiarvo (36,5 %).
  Vaikka riippuvuus venäläisestä kivihiilestä oli suurempi (97 %, kun unionin keskiarvo oli 19,3 %), hiilen osuus Tanskan energiapaletissa oli pieni (4,3 %). Maakaasun osuus Tanskan energiapaletissa on 12,8 prosenttia. Vaikka maa ei tuo venäläistä kaasua suoraan kotimaiseen käyttöön, sen riippuvuus Saksan kautta tapahtuvasta kaasun tuonnista tarkoittaa unionin keskiarvoa suurempaa toissijaista riippuvuutta: Tanskassa käytetystä kaasusta 65 prosenttia tulee Venäjältä, kun unionin keskiarvo on 41,1 prosenttia. Vuoden 2020 tietojen mukaan Tanskan riippuvuus Venäjältä tuotavasta öljystä ja kaasusta on yhä huomattava (18), mutta tämän riippuvuuden ennakoidaan poistuvan vuodesta 2023 alkaen, kun Pohjanmeren kentän kunnostaminen saadaan päätökseen, ja Tanskasta odotetaan tulevan jälleen maakaasun nettoviejä. Käynnissä olevien yhteenliitäntähankkeiden nopeuttaminen voi edistää myös energian toimituslähteiden monipuolistamista. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Tanskan energiatehokkuutta koskevia tavoitteita voitaisiin edelleen edistää lisäämällä vastaavia investointeja hiilestä irtautumiseen teollisuus-, palvelu-, asumis- ja liikennesektoreilla. Tanskan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(26)

Tanska on sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 70 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä ja luopumaan hiilestä asteittain vuoteen 2028 mennessä. Näiden kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi Tanskan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa esitetään merkittäviä investointeja uusiutuvan energian kapasiteetin lisäämiseen ja energiatehokkuuteen. Uusiutuvien energialähteiden ja uusiutuvan vedyn käyttöönoton nopeuttamista voitaisiin edistää yksinkertaistamalla ja nopeuttamalla lupamenettelyjä. Tanska on sitoutunut lisäämään uusiutuvan energian kapasiteettia merituulivoimalla, mutta tarvitaan lisäinvestointeja energiansiirtoverkkoihin, jotta uusiutuvan energian kasvava osuus voidaan käyttää tehokkaasti. Investoinnit energia- ja sähköverkkojen, merellä sijaitseva hybridiomaisuus mukaan lukien, yhteenliittämiseen naapurimaiden kanssa parantaisivat merkittävästi energian toimitusvarmuutta ja mukautuvuutta alueellisiin vaihteluihin myös nykytilanteessa, kun otetaan huomioon Venäjän hyökkäys Ukrainaan. Tanskan kokonaisenergiariippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä on 21,1 prosenttia (unionin keskiarvo on 24,4 %), kun otetaan huomioon toissijaiset riippuvuudet ja asianmukaisia oletuksia käyttäen jäljitetään kaikki jälleentuonti. Vuonna 2020 riippuvuus Venäjältä tuoduista fossiilisista polttoaineista oli Tanskan kokonaisenergiapaletissa pienempi (12 %) kuin unionin keskiarvo (36,5 %).

Vaikka riippuvuus venäläisestä kivihiilestä oli suurempi (97 %, kun unionin keskiarvo oli 19,3 %), hiilen osuus Tanskan energiapaletissa oli pieni (4,3 %). Maakaasun osuus Tanskan energiapaletissa on 12,8 prosenttia. Vaikka maa ei tuo venäläistä kaasua suoraan kotimaiseen käyttöön, sen riippuvuus Saksan kautta tapahtuvasta kaasun tuonnista tarkoittaa unionin keskiarvoa suurempaa toissijaista riippuvuutta: Tanskassa käytetystä kaasusta 65 prosenttia tulee Venäjältä, kun unionin keskiarvo on 41,1 prosenttia. Vuoden 2020 tietojen mukaan Tanskan riippuvuus Venäjältä tuotavasta öljystä ja kaasusta on yhä huomattava (18), mutta tämän riippuvuuden ennakoidaan poistuvan vuodesta 2023 alkaen, kun Pohjanmeren kentän kunnostaminen saadaan päätökseen, ja Tanskasta odotetaan tulevan jälleen maakaasun nettoviejä. Käynnissä olevien yhteenliitäntähankkeiden nopeuttaminen voi edistää myös energian toimituslähteiden monipuolistamista. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Tanskan energiatehokkuutta koskevia tavoitteita voitaisiin edelleen edistää lisäämällä vastaavia investointeja hiilestä irtautumiseen teollisuus-, palvelu-, asumis- ja liikennesektoreilla. Tanskan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (27) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Tanska voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Tanska voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(27)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Tanska voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Tanska voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (28) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (20) ilmenee suosituksesta 1, |
| --- | --- |

(28)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (20) ilmenee suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Tanska toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; panee uuden kiinteistöverojärjestelmän täytäntöön markkinahintojen ja verotuksen välisen yhteyden palauttamiseksi ja oikeudenmukaisemman verotuksen varmistamiseksi; edistää investointeja kohtuuhintaisten asuntojen rakentamiseen, jotta voidaan lievittää kiireellisimpiä tarpeita; parantaa erittäin velkaantuneiden lainanottajien taloudellista selviytymiskykyä;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelmista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

vahvistaa kiertotalous- ja jätehuoltopolitiikkaa muun muassa edistämällä jätteen synnyn ehkäisyä ja jätteen uudelleenkäyttöä, lisäämällä kierrätystä ja siirtymällä asteittain yhdyskuntajätteen polttamisesta vihreämpään lämmöntuotantoon;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; monipuolistaa edelleen energiatarjontaa ja edistää talouden irtautumista hiilestä nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa, muun muassa toteuttamalla uudistuksia hallinnollisten ja lupamenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi, parantamalla energiansiirtoverkkoja, lisäämällä energiaverkkojen yhteenliittämistä naapurimaiden kanssa ja parantamalla energiatehokkuutta.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

5

(6)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Tanskan vuoden 2021 lähentymisohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 14).

6

(7)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

7

(8)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

8

(9)  ST 10154/21.

9

(10)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Tanskan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 22).

10

(11)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

11

(12)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

12

(13)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

13

(14)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

14

(15)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

15

(16)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

17

(18)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Tanskan osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita. Tanska on välillisesti riippuvainen Venäjältä tulevasta tuonnista EU:n sisäisen kaupan kautta. Kun otetaan huomioon maan toissijainen riippuvuus venäläisestä maakaasusta EU:n sisäisen tuonnin kautta, voidaan arvioida, että Tanska on 65-prosenttisesti riippuvainen Venäjältä tuodusta maakaasusta.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

19

(20)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

20

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/35

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Saksan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Saksa kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Saksa kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Saksan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Saksan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltioittain ja että niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltioittain ja että niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Saksa toimitti 28 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Saksan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Saksa on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Saksa toimitti 28 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Saksan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Saksa on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Saksa toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 2 päivänä toukokuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Saksan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Saksa toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 2 päivänä toukokuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Saksan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Saksaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Saksan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Saksa on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Saksan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Saksaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Saksan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Saksa on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Saksan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Saksasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Saksan makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijät liittyvät erityisesti jatkuvasti suureen vaihtotaseen ylijäämään, joka johtuu investointien vähäisyydestä suhteessa säästöihin ja jolla on rajat ylittävää merkitystä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Saksasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Saksan makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijät liittyvät erityisesti jatkuvasti suureen vaihtotaseen ylijäämään, joka johtuu investointien vähäisyydestä suhteessa säästöihin ja jolla on rajat ylittävää merkitystä.

| (13) | Saksa toimitti vuotta 2022 koskevan uuden alustavan talousarviosuunnitelman 27 päivänä huhtikuuta 2022. Komissio on antanut kyseistä suunnitelmaa koskevan lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (11) 7 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Saksa toimitti vuotta 2022 koskevan uuden alustavan talousarviosuunnitelman 27 päivänä huhtikuuta 2022. Komissio on antanut kyseistä suunnitelmaa koskevan lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (11) 7 artiklan mukaisesti.

| (14) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Saksan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(14)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Saksan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (15) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (12), että Saksa toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Saksa harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Saksan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 4,3 prosenttia. Saksan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,7 prosentista 4,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Saksan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa perheavustusten, kuten lapsilisien ja lapsivähennysten, korottamisesta sekä poistomahdollisuuksien laajentamisesta. Julkisen talouden velka kasvoi vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 69,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 68,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(15)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (12), että Saksa toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Saksa harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Saksan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 4,3 prosenttia. Saksan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,7 prosentista 4,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Saksan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa perheavustusten, kuten lapsilisien ja lapsivähennysten, korottamisesta sekä poistomahdollisuuksien laajentamisesta. Julkisen talouden velka kasvoi vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 69,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 68,7 prosenttia.

| (16) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuisa ja sen jälkeen realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,3 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 heikompaa, 1,6 prosenttia, ja vuonna 2023 samankaltaista, 2,4 prosenttia. Ero johtuu pääasiassa ennusteiden erilaisista tiedonkoontipäivistä. Se oli vakausohjelman osalta ennen Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan alkua, jolloin vuoden 2022 kasvunäkymät olivat vielä optimistisemmat. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän pysyvän 33⁄4 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 2 prosenttiin vuonna 2023. Sama taso vuonna 2022 johtuu pääasiassa pandemian johdosta toteutettujen hätätoimenpiteiden jatkamisesta, puolustusmenojen lisäämisestä ja Ukrainan sodan aiheuttamaan energian hintojen nousuun vastaamiseksi toteutetuista toimenpiteistä sekä lisämenoista ja investoinneista vihreään siirtymään. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 663⁄4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 653⁄4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 2,5 prosenttia vuonna 2022 ja 1,0 prosenttia vuonna 2023. Tämä on pienempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa vuosiksi 2022 ja 2023 ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa siitä, että marraskuussa 2021 tehtyihin varovaisiin laskelmiin perustuvat verotuloennusteet ovat hieman alhaisemmat ja ohjelman odotukset tukien ja julkisten investointien toteuttamisesta ovat optimistisemmat. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 66,4 prosenttia vuonna 2022 ja alhaisempi, 64,5 prosenttia, vuonna 2023. Ero johtuu vastaavasta erosta alijäämäennusteessa. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,1 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Saksan talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(16)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuisa ja sen jälkeen realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,3 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 heikompaa, 1,6 prosenttia, ja vuonna 2023 samankaltaista, 2,4 prosenttia. Ero johtuu pääasiassa ennusteiden erilaisista tiedonkoontipäivistä. Se oli vakausohjelman osalta ennen Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan alkua, jolloin vuoden 2022 kasvunäkymät olivat vielä optimistisemmat. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän pysyvän 33⁄4 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 2 prosenttiin vuonna 2023. Sama taso vuonna 2022 johtuu pääasiassa pandemian johdosta toteutettujen hätätoimenpiteiden jatkamisesta, puolustusmenojen lisäämisestä ja Ukrainan sodan aiheuttamaan energian hintojen nousuun vastaamiseksi toteutetuista toimenpiteistä sekä lisämenoista ja investoinneista vihreään siirtymään. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 663⁄4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 653⁄4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 2,5 prosenttia vuonna 2022 ja 1,0 prosenttia vuonna 2023. Tämä on pienempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa vuosiksi 2022 ja 2023 ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa siitä, että marraskuussa 2021 tehtyihin varovaisiin laskelmiin perustuvat verotuloennusteet ovat hieman alhaisemmat ja ohjelman odotukset tukien ja julkisten investointien toteuttamisesta ovat optimistisemmat. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 66,4 prosenttia vuonna 2022 ja alhaisempi, 64,5 prosenttia, vuonna 2023. Ero johtuu vastaavasta erosta alijäämäennusteessa. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,1 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Saksan talouden potentiaalista kasvua.

| (17) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,2 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022, ja niistä on tarkoitus luopua asteittain edeten vuonna 2023 (13). Kyseisiä toimenpiteitä ovat pääasiassa kohdennettu tuki lämmityskustannuksiin; uusiutuvia energialähteitä koskevan maksun (EEG-Umlage) lakkauttamisen aikaistaminen; päivittäistyömatkaliikenneavustuksen korotuksen (Pendlerpauschale) aikaistaminen; polttoaineiden energiaveron alentaminen kolmen kuukauden ajaksi; energian hinnan johdosta maksettava kertaluonteinen avustus (Energiepreispauschale) ja lisä jokaista lasta kohden; kertaluonteinen avustus toimeentulotuen saajille; sekä julkisen paikallisliikenteen kuukausilipun alennettu hinta kolmen kuukauden ajan. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa kyseisistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin päivittäistyömatkaliikenneavustuksen korotus ja polttoaineiden energiaveron alentaminen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,5 prosenttia vuonna 2023 suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(17)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,2 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022, ja niistä on tarkoitus luopua asteittain edeten vuonna 2023 (13). Kyseisiä toimenpiteitä ovat pääasiassa kohdennettu tuki lämmityskustannuksiin; uusiutuvia energialähteitä koskevan maksun (EEG-Umlage) lakkauttamisen aikaistaminen; päivittäistyömatkaliikenneavustuksen korotuksen (Pendlerpauschale) aikaistaminen; polttoaineiden energiaveron alentaminen kolmen kuukauden ajaksi; energian hinnan johdosta maksettava kertaluonteinen avustus (Energiepreispauschale) ja lisä jokaista lasta kohden; kertaluonteinen avustus toimeentulotuen saajille; sekä julkisen paikallisliikenteen kuukausilipun alennettu hinta kolmen kuukauden ajan. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa kyseisistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin päivittäistyömatkaliikenneavustuksen korotus ja polttoaineiden energiaveron alentaminen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,5 prosenttia vuonna 2023 suhteessa BKT:hen.

| (18) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Saksa varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Saksa harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(18)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Saksa varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Saksa harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (19) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Saksan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (15). Saksa aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2021 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (16). Näin Saksa suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,5 prosenttiyksikköä. Kyseiseen merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,7 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas vihreästä siirtymästä aiheutuvien lisämenojen (0,2 % suhteessa BKT:hen) odotetaan lisäävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua. |
| --- | --- |

(19)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Saksan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (15). Saksa aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2021 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (16). Näin Saksa suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,5 prosenttiyksikköä. Kyseiseen merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,7 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas vihreästä siirtymästä aiheutuvien lisämenojen (0,2 % suhteessa BKT:hen) odotetaan lisäävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua.

| (20) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (17). Saksan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan vähenevän 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (18). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,7 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,05 % suhteessa BKT:hen) verrattuna vuoteen 2022. |
| --- | --- |

(20)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (17). Saksan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan vähenevän 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (18). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,7 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,05 % suhteessa BKT:hen) verrattuna vuoteen 2022.

| (21) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 13⁄4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Kyseisissä ennusteissa oletetaan, että valtion tulot kasvavat suhteessa BKT:hen, kun taas valtion menojen suhteessa BKT:hen odotetaan pysyvän suhteellisen vakaina. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan suhteessa BKT:hen, 653⁄4 prosenttiin vuonna 2024 ja 65 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä. |
| --- | --- |

(21)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 13⁄4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Kyseisissä ennusteissa oletetaan, että valtion tulot kasvavat suhteessa BKT:hen, kun taas valtion menojen suhteessa BKT:hen odotetaan pysyvän suhteellisen vakaina. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan suhteessa BKT:hen, 653⁄4 prosenttiin vuonna 2024 ja 65 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä.

| (22) | Väestön ikääntymisellä ja työmarkkinoiden kiristymisellä on tulevina vuosina Saksan kannalta huomattava vaikutus. Lakisääteinen eläkeikä nousee 67 vuoteen vuonna 2031, mutta eläkejärjestelmään on tehtävä lisämukautuksia, jotta varmistetaan sen pitkän aikavälin kestävyys säilyttäen samalla sen riittävyys. Työmarkkinoiden kiristymisen vuoksi olisi vahvistettava myös työnteon kannustimia. Odotettavissa on, että hallituksen sitoumus säilyttää eläkejärjestelmän maksuosuuden yläraja tällä vaalikaudella ja turvata eläkejärjestelmän vähimmäiskorvausaste johtaa merkittäviin finanssipoliittisiin varainsiirtoihin, jotka lisäävät nuorempien sukupolvien taakkaa entisestään. Valtion tukemat yksityiset eläkkeet (Riester Rente) eivät ole saaneet merkittävää roolia eläkeyhdistelmässä. Tuotot ovat alhaiset ja hallinnolliset kustannukset korkeat. Etenkään pienituloiset eivät kykene saavuttamaan riittäviä eläkesäästöjä. |
| --- | --- |

(22)

Väestön ikääntymisellä ja työmarkkinoiden kiristymisellä on tulevina vuosina Saksan kannalta huomattava vaikutus. Lakisääteinen eläkeikä nousee 67 vuoteen vuonna 2031, mutta eläkejärjestelmään on tehtävä lisämukautuksia, jotta varmistetaan sen pitkän aikavälin kestävyys säilyttäen samalla sen riittävyys. Työmarkkinoiden kiristymisen vuoksi olisi vahvistettava myös työnteon kannustimia. Odotettavissa on, että hallituksen sitoumus säilyttää eläkejärjestelmän maksuosuuden yläraja tällä vaalikaudella ja turvata eläkejärjestelmän vähimmäiskorvausaste johtaa merkittäviin finanssipoliittisiin varainsiirtoihin, jotka lisäävät nuorempien sukupolvien taakkaa entisestään. Valtion tukemat yksityiset eläkkeet (Riester Rente) eivät ole saaneet merkittävää roolia eläkeyhdistelmässä. Tuotot ovat alhaiset ja hallinnolliset kustannukset korkeat. Etenkään pienituloiset eivät kykene saavuttamaan riittäviä eläkesäästöjä.

| (23) | Verojärjestelmä perustuu vahvasti työn verotuksesta saataviin tuloihin, kun taas osallistavan kasvun kannalta vähemmän haitallisia veropohjia käytetään edelleen liian vähän. Työn verokiila on Saksassa unionin korkeimpia. Tämä alentaa nettopalkkaa eikä kannusta tehtyjen työtuntien lisäämiseen tietyissä ryhmissä, kuten pieni- ja keskituloisten tai kotitalouksien toissijaisten tulonsaajien keskuudessa. Lisäksi se jarruttaa työvoimapotentiaalin parempaa hyödyntämistä, vaikka näköpiirissä on työvoimapula. Ympäristöveroista saatavat tulot ovat suhteellisen vähäiset, kun taas ympäristön kannalta haitalliset tuet (mukaan lukien veronalennukset ja verovapautukset) heikentävät mahdollisuuksia saavuttaa ympäristökestävyystavoitteet ja vaikuttavat kielteisesti hiilestä irtautumiseen, energiatehokkuuteen ja uusiutuvan energian käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(23)

Verojärjestelmä perustuu vahvasti työn verotuksesta saataviin tuloihin, kun taas osallistavan kasvun kannalta vähemmän haitallisia veropohjia käytetään edelleen liian vähän. Työn verokiila on Saksassa unionin korkeimpia. Tämä alentaa nettopalkkaa eikä kannusta tehtyjen työtuntien lisäämiseen tietyissä ryhmissä, kuten pieni- ja keskituloisten tai kotitalouksien toissijaisten tulonsaajien keskuudessa. Lisäksi se jarruttaa työvoimapotentiaalin parempaa hyödyntämistä, vaikka näköpiirissä on työvoimapula. Ympäristöveroista saatavat tulot ovat suhteellisen vähäiset, kun taas ympäristön kannalta haitalliset tuet (mukaan lukien veronalennukset ja verovapautukset) heikentävät mahdollisuuksia saavuttaa ympäristökestävyystavoitteet ja vaikuttavat kielteisesti hiilestä irtautumiseen, energiatehokkuuteen ja uusiutuvan energian käyttöönottoon.

| (24) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Saksalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelman avulla voidaan erityisesti vastata tarpeeseen lisätä julkisia ja yksityisiä investointeja etenkin vihreään ja digitaaliseen siirtymään, kestävään liikenteeseen, puhtaisiin, tehokkaisiin ja integroituihin energiajärjestelmiin, julkishallinnon ja terveyspalvelujen digitalisointiin, koulutukseen sekä tutkimukseen ja innovointiin. |
| --- | --- |

(24)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Saksalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelman avulla voidaan erityisesti vastata tarpeeseen lisätä julkisia ja yksityisiä investointeja etenkin vihreään ja digitaaliseen siirtymään, kestävään liikenteeseen, puhtaisiin, tehokkaisiin ja integroituihin energiajärjestelmiin, julkishallinnon ja terveyspalvelujen digitalisointiin, koulutukseen sekä tutkimukseen ja innovointiin.

| (25) | Saksan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Saksan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 42 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 52 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Saksaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen olennaisen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(25)

Saksan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Saksan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 42 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 52 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Saksaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen olennaisen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (26) | Saksa toimitti 4 päivään huhtikuuta 2022 mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 säädetyt koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat (19), jotka koskivat kaikkia 15:tä Euroopan aluekehitysrahaston ohjelmaa, kaikkia 16:ta Euroopan sosiaalirahasto plussaa koskevaa ohjelmaa sekä yhtä Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan sosiaalirahasto plussan yhdistelmäohjelmaa. Komissio hyväksyi 19 päivänä huhtikuuta 2022 koheesiopolitiikan varojen käyttöä koskevan kumppanuussopimuksen Saksan kanssa. Saksa on ottanut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(26)

Saksa toimitti 4 päivään huhtikuuta 2022 mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 säädetyt koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat (19), jotka koskivat kaikkia 15:tä Euroopan aluekehitysrahaston ohjelmaa, kaikkia 16:ta Euroopan sosiaalirahasto plussaa koskevaa ohjelmaa sekä yhtä Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan sosiaalirahasto plussan yhdistelmäohjelmaa. Komissio hyväksyi 19 päivänä huhtikuuta 2022 koheesiopolitiikan varojen käyttöä koskevan kumppanuussopimuksen Saksan kanssa. Saksa on ottanut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (27) | Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsiteltyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Saksa on edelleen jäljessä erittäin suuren kapasiteetin laajakaistan käyttöönotossa maaseutualueilla, joilla investointeja lisäämällä on mahdollista parantaa tuottavuuden kasvua ja korjata säästöjen ja investointien välistä epätasapainoa. Saksa paransi viime vuoden aikana merkittävästi erittäin suuren kapasiteetin laajakaistan kokonaiskattavuutta ja on sen osalta tällä hetkellä unionin keskiarvon yläpuolella. Maaseutualueilla kattavuus oli kuitenkin 22,5 prosenttia eli alle unionin keskiarvon (37,1 %). Samaan aikaan vain 15,4 prosentilla kotitalouksista on mahdollisuus saada valokuituyhteys (unionin keskiarvo on 50 %), minkä johdosta Saksa sijoittuu valokuitukattavuudeltaan heikoimpien jäsenvaltioiden joukkoon. Viiden unionin kärjessä olevan maan valokuitukattavuus on vähintään 85 prosenttia. Valokuituyhteyksien puute ilmenee erityisen selvästi maaseutualueilla (11,3 %, kun unionin keskiarvo on 33,8 %). Tämä jarruttaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tuottavuuden kasvua, sillä niistä monet sijaitsevat maaseudulla ja maaseutumaisilla alueilla. Saksan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ei käsitellä laajakaistayhteyksien laajentamista eikä 5G-teknologiaa. Liittovaltion ja alueiden tasolla on ohjelmia, joilla pyritään parantamaan yhteyksiä harmailla alueilla ja mobiiliyhteyksiä valkoisilla alueilla. Hallitusohjelmaan sisältyy kunnianhimoisia tavoitteita, jotka koskevat valokuitu- ja 5G-yhteyksien maanlaajuista saatavuutta kaikille Saksan kotitalouksille, mutta niiden toteuttamiselle on vielä määritettävä määräaika. Ripeän toteutuksen kannalta ratkaisevan tärkeässä asemassa on yksityisen sektorin maa- ja vesirakentamisen suunnittelu- ja hallinnointivalmiuksien sekä julkisen sektorin suunnittelun ja toteutuksen hallinnon laajentaminen. Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää myös hakemus- ja lupamenettelyjen parantamista sekä vaihtoehtoisten, vähemmän aikaa vievien asennustekniikoiden standardointia. |
| --- | --- |

(27)

Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsiteltyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Saksa on edelleen jäljessä erittäin suuren kapasiteetin laajakaistan käyttöönotossa maaseutualueilla, joilla investointeja lisäämällä on mahdollista parantaa tuottavuuden kasvua ja korjata säästöjen ja investointien välistä epätasapainoa. Saksa paransi viime vuoden aikana merkittävästi erittäin suuren kapasiteetin laajakaistan kokonaiskattavuutta ja on sen osalta tällä hetkellä unionin keskiarvon yläpuolella. Maaseutualueilla kattavuus oli kuitenkin 22,5 prosenttia eli alle unionin keskiarvon (37,1 %). Samaan aikaan vain 15,4 prosentilla kotitalouksista on mahdollisuus saada valokuituyhteys (unionin keskiarvo on 50 %), minkä johdosta Saksa sijoittuu valokuitukattavuudeltaan heikoimpien jäsenvaltioiden joukkoon. Viiden unionin kärjessä olevan maan valokuitukattavuus on vähintään 85 prosenttia. Valokuituyhteyksien puute ilmenee erityisen selvästi maaseutualueilla (11,3 %, kun unionin keskiarvo on 33,8 %). Tämä jarruttaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tuottavuuden kasvua, sillä niistä monet sijaitsevat maaseudulla ja maaseutumaisilla alueilla. Saksan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ei käsitellä laajakaistayhteyksien laajentamista eikä 5G-teknologiaa. Liittovaltion ja alueiden tasolla on ohjelmia, joilla pyritään parantamaan yhteyksiä harmailla alueilla ja mobiiliyhteyksiä valkoisilla alueilla. Hallitusohjelmaan sisältyy kunnianhimoisia tavoitteita, jotka koskevat valokuitu- ja 5G-yhteyksien maanlaajuista saatavuutta kaikille Saksan kotitalouksille, mutta niiden toteuttamiselle on vielä määritettävä määräaika. Ripeän toteutuksen kannalta ratkaisevan tärkeässä asemassa on yksityisen sektorin maa- ja vesirakentamisen suunnittelu- ja hallinnointivalmiuksien sekä julkisen sektorin suunnittelun ja toteutuksen hallinnon laajentaminen. Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää myös hakemus- ja lupamenettelyjen parantamista sekä vaihtoehtoisten, vähemmän aikaa vievien asennustekniikoiden standardointia.

| (28) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(28)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (29) | Saksalla on haasteita, jotka liittyvät sen riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista ja energiantuonnista Venäjältä sekä täysin integroituun kestävään energiajärjestelmään tehtävien investointien taustaedellytyksiin. Vuoden 2020 tietojen mukaan riippuvuus kaasuntuonnista Venäjältä on erityisen suuri (65 % (20)) ja suurempi kuin unionissa keskimäärin (44 %). Myös riippuvuus öljyntuonnista Venäjältä on suurempi kuin unionissa keskimäärin (Saksassa 34 %, kun unionin keskiarvo on 26 %) (21). Yli puolet Saksan energiapaletista koostuu kaasusta (26 %) ja öljystä (35 %). Tällä riippuvuudella on suoria vaikutuksia Saksan teollisuuteen, jonka osuus energian loppukulutuksesta maakaasun osalta on 35 prosenttia. Kyseisiin haasteisiin vastaamiseksi, ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi ja säästöihin liittyvien investointien lisäämiseksi ratkaisevan tärkeässä asemassa on siirto- ja jakeluverkkojen laajentamisen ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton vauhdittaminen. Energiahuollon ja energian toimitusreittien monipuolistamiseksi tarvitaan tehokkaampia toimia, joissa hyödynnetään kaikkia saatavilla olevia hiilettömiä energialähteitä, erityisesti ottamalla käyttöön uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä ja uusiutuvia kaasuja, myös uusiutuvaa vetyä ja nesteytettyä maakaasua. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Saksan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. Tarvitaan toimia, joilla voidaan vauhdittaa teollisuuden hiilestä irtautumista, parantaa joustovaihtoehtoja ja energiankuluttajien reagointia hintojen vaihteluun sekä lujittaa energiajärjestelmän integrointia (22).
  Lisäksi olisi toteutettava toimia energiatehokkuuden lisäämiseksi ja energiankulutuksen vähentämiseksi sekä rakennuskannan ja liikennealan hiilestä irtautumisen nopeuttamiseksi, sillä vuonna 2021 kyseisten alojen vuotuiset kansalliset päästötavoitteet jäivät saavuttamatta. Jaetun liikkumisen ja kestävän julkisen liikenteen yleistyminen voi vähentää fossiilisten polttoaineiden kulutusta. Saksan sähköverkkojen laajentaminen on viivästynyt huomattavasti. Keskeisiä esteitä ovat muun muassa suunnittelun sekä lupa- ja muutoksenhakumenettelyjen monimutkaisuus ja kesto. Sähköverkkojen laajentamisen viivästysten vuoksi on jouduttu rajoittamaan uusiutuvan energian tuotantoa tietyillä alueilla. Lisäksi sähköverkkojen laajentamisen viivästykset vaikuttavat merkittävästi naapurijäsenvaltioiden verkkoihin, koska Saksan verkkokapasiteetti ei riitä siirtämään sähkömääriä, joilla käydään kauppaa kyseisellä hintavyöhykkeellä. Hallitus on sitoutunut nostamaan uusiutuvien energialähteiden osuuden sähköntuotannossa 80 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Saksan parlamentti käsittelee parhaillaan ehdotusta uusiutuvia energialähteitä koskevaksi lainsäädännöksi, jossa asetettaisiin tavoitteeksi saavuttaa lähes täysi ilmastoneutraalius sähköalalla vuoteen 2035 mennessä. Uusiutuvien energialähteiden, erityisesti maatuulivoiman, käyttöönotto on kuitenkin hidastunut merkittävästi viime vuosina sen toteutukseen liittyvien jatkuvien esteiden vuoksi. Toteutuksen esteitä voidaan poistaa ryhtymällä toimiin maankäyttöä koskevien ristiriitojen ratkaisemiseksi varhaisessa vaiheessa, keventämällä vähimmäisetäisyyttä koskevia sääntöjä, parantamalla maankäytön suunnittelun käyttöä tuulivoiman käyttöönottoalueiden määrittämiseksi ja helpottamalla lupien saamista. Hyväksyttävyyttä paikallistasolla voidaan parantaa muun muassa virtaviivaistamalla kuulemisprosessia, lisäämällä kansalaisten mahdollisuuksia osallistua hankkeisiin ja hankkeisiin liittyvällä tulonjaolla. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen ja energiatehokkuuden parantaminen paitsi vähentävät riippuvuutta energiantuonnista myös alentavat merkittävästi energian hintoja. Lisäksi voidaan edelleen vahvistaa osallistumista rajat ylittävään energiayhteistyöhön, ja olemassa olevissa yhteyksissä voidaan lisätä joustavuutta ja vastakkaisvirtauskapasiteettia. |
| --- | --- |

(29)

Saksalla on haasteita, jotka liittyvät sen riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista ja energiantuonnista Venäjältä sekä täysin integroituun kestävään energiajärjestelmään tehtävien investointien taustaedellytyksiin. Vuoden 2020 tietojen mukaan riippuvuus kaasuntuonnista Venäjältä on erityisen suuri (65 % (20)) ja suurempi kuin unionissa keskimäärin (44 %). Myös riippuvuus öljyntuonnista Venäjältä on suurempi kuin unionissa keskimäärin (Saksassa 34 %, kun unionin keskiarvo on 26 %) (21). Yli puolet Saksan energiapaletista koostuu kaasusta (26 %) ja öljystä (35 %). Tällä riippuvuudella on suoria vaikutuksia Saksan teollisuuteen, jonka osuus energian loppukulutuksesta maakaasun osalta on 35 prosenttia. Kyseisiin haasteisiin vastaamiseksi, ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi ja säästöihin liittyvien investointien lisäämiseksi ratkaisevan tärkeässä asemassa on siirto- ja jakeluverkkojen laajentamisen ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton vauhdittaminen. Energiahuollon ja energian toimitusreittien monipuolistamiseksi tarvitaan tehokkaampia toimia, joissa hyödynnetään kaikkia saatavilla olevia hiilettömiä energialähteitä, erityisesti ottamalla käyttöön uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä ja uusiutuvia kaasuja, myös uusiutuvaa vetyä ja nesteytettyä maakaasua. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Saksan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. Tarvitaan toimia, joilla voidaan vauhdittaa teollisuuden hiilestä irtautumista, parantaa joustovaihtoehtoja ja energiankuluttajien reagointia hintojen vaihteluun sekä lujittaa energiajärjestelmän integrointia (22).

Lisäksi olisi toteutettava toimia energiatehokkuuden lisäämiseksi ja energiankulutuksen vähentämiseksi sekä rakennuskannan ja liikennealan hiilestä irtautumisen nopeuttamiseksi, sillä vuonna 2021 kyseisten alojen vuotuiset kansalliset päästötavoitteet jäivät saavuttamatta. Jaetun liikkumisen ja kestävän julkisen liikenteen yleistyminen voi vähentää fossiilisten polttoaineiden kulutusta. Saksan sähköverkkojen laajentaminen on viivästynyt huomattavasti. Keskeisiä esteitä ovat muun muassa suunnittelun sekä lupa- ja muutoksenhakumenettelyjen monimutkaisuus ja kesto. Sähköverkkojen laajentamisen viivästysten vuoksi on jouduttu rajoittamaan uusiutuvan energian tuotantoa tietyillä alueilla. Lisäksi sähköverkkojen laajentamisen viivästykset vaikuttavat merkittävästi naapurijäsenvaltioiden verkkoihin, koska Saksan verkkokapasiteetti ei riitä siirtämään sähkömääriä, joilla käydään kauppaa kyseisellä hintavyöhykkeellä. Hallitus on sitoutunut nostamaan uusiutuvien energialähteiden osuuden sähköntuotannossa 80 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Saksan parlamentti käsittelee parhaillaan ehdotusta uusiutuvia energialähteitä koskevaksi lainsäädännöksi, jossa asetettaisiin tavoitteeksi saavuttaa lähes täysi ilmastoneutraalius sähköalalla vuoteen 2035 mennessä. Uusiutuvien energialähteiden, erityisesti maatuulivoiman, käyttöönotto on kuitenkin hidastunut merkittävästi viime vuosina sen toteutukseen liittyvien jatkuvien esteiden vuoksi. Toteutuksen esteitä voidaan poistaa ryhtymällä toimiin maankäyttöä koskevien ristiriitojen ratkaisemiseksi varhaisessa vaiheessa, keventämällä vähimmäisetäisyyttä koskevia sääntöjä, parantamalla maankäytön suunnittelun käyttöä tuulivoiman käyttöönottoalueiden määrittämiseksi ja helpottamalla lupien saamista. Hyväksyttävyyttä paikallistasolla voidaan parantaa muun muassa virtaviivaistamalla kuulemisprosessia, lisäämällä kansalaisten mahdollisuuksia osallistua hankkeisiin ja hankkeisiin liittyvällä tulonjaolla. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen ja energiatehokkuuden parantaminen paitsi vähentävät riippuvuutta energiantuonnista myös alentavat merkittävästi energian hintoja. Lisäksi voidaan edelleen vahvistaa osallistumista rajat ylittävään energiayhteistyöhön, ja olemassa olevissa yhteyksissä voidaan lisätä joustavuutta ja vastakkaisvirtauskapasiteettia.

| (30) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Saksa voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Saksa voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (23) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(30)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Saksa voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Saksa voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (23) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (31) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (24) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(31)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (24) ilmenee suosituksesta 1.

| (32) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Saksan osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3. |
| --- | --- |

(32)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Saksan osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3.

| (33) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2, 3 ja 4. Suositukset 1, 2 ja 3 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikoilla ja suosituksissa 2, 3 ja 4 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa vaihtotaseen ylijäämään liittyvää epätasapainoa, jos investoinnit lisääntyvät, |
| --- | --- |

(33)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2, 3 ja 4. Suositukset 1, 2 ja 3 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikoilla ja suosituksissa 2, 3 ja 4 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa vaihtotaseen ylijäämään liittyvää epätasapainoa, jos investoinnit lisääntyvät,

SUOSITTAA, että Saksa toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; parantaa veroyhdistelmää osallistavamman ja kestävämmän kasvun tukemiseksi erityisesti parantamalla verokannustimia tehtyjen työtuntien lisäämiseksi; turvaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

poistaa investointien esteitä ja tehostaa investointeja erittäin suuren kapasiteetin digitaalisiin viestintäverkkoihin;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja monipuolistaa niiden tuontia parantamalla energiatehokkuutta, kannustamalla energiansäästöön, monipuolistamalla energiahuoltoa ja energian toimitusreittejä, poistamalla investointien pullonkauloja, sujuvoittamalla edelleen lupamenettelyjä, lisäämällä investointeja sähköverkkoihin ja uusiutuvaan energiaan ja nopeuttamalla niiden käyttöönottoa sekä edistämällä edelleen osallistumista rajat ylittävään energiayhteistyöhön.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Saksan vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 18).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10158/2021 ja ST 10158/2021 ADD.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

11

(12)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Saksan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Saksan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 27).

12

(13)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä – mahdolliset – pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

13

(14)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

14

(15)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

15

(16)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

16

(17)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

17

(18)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

19

(20)  Saksan liittotasavallan talous- ja ilmastoministeriön tuoreiden tietojen mukaan kaasun kokonaistuonnin osuus on pienentynyt 35 prosenttiin.

20

(21)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun ja raakaöljyn kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Saksan osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

21

(22)  Energiajärjestelmän integrointi yhdistää eri energiankantajat toisiinsa ja loppukäyttöaloihin.

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

23

(24)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

24

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/44

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Viron vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Viron vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Viro ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Viro ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Virolle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Virolle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Viron vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Viron vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Viro toimitti 18 päivänä kesäkuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 29 päivänä lokakuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Viron elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Viro on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Viro toimitti 18 päivänä kesäkuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 29 päivänä lokakuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Viron elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Viro on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Viro toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Viron puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Viro toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Viron puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Viroa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Viron edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Viro on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Viron edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Viroa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Viron edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Viro on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Viron edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Viron julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2022 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Viron julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2022 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Viro toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Viro harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Viron julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,6 prosenttia. Viron finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,3 prosentista 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Viron vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa eläkkeiden korotuksista, kohdennetuista palkankorotuksista (opettajille sekä terveydenhuolto- ja kulttuurialan ja poliisin henkilöstölle) sekä terveydenhuollon, tutkimuksen ja teknologian kehittämisen (T&K), puolustusvoimien sekä tieto- ja viestintätekniikan meno-ohjelmista. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 18,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 19,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Viro toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Viro harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Viron julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,6 prosenttia. Viron finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,3 prosentista 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Viron vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa eläkkeiden korotuksista, kohdennetuista palkankorotuksista (opettajille sekä terveydenhuolto- ja kulttuurialan ja poliisin henkilöstölle) sekä terveydenhuollon, tutkimuksen ja teknologian kehittämisen (T&K), puolustusvoimien sekä tieto- ja viestintätekniikan meno-ohjelmista. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 18,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 19,0 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on varovainen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n supistuvan 1,0 prosenttia vuonna 2022 ja kasvavan 1,2 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on 1,0 prosenttia vuonna 2022 ja 2,4 prosenttia vuonna 2023. Komissio ennustaa yksityisen kulutuksen voimakkaampaa kasvua, jota tukevat kertyneiden säästöjen suuri määrä ja odotettavissa oleva vahva palkkakehitys. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvavan 5,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 4,8 prosenttiin vuonna 2023. Vuoden 2022 kasvu johtuu pääasiassa uusista menopuolen toimenpiteistä, joilla pyritään lieventämään energian hintojen nousua, sosiaaliturvaan liittyvistä lisämenoista sekä kustannuksista, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 20,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja sen jälkeen 24,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,4 prosenttia vuonna 2022 ja 3,7 prosenttia vuonna 2023. Tämä on pienempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa komission ennusteiden perustana olevasta vahvemmasta BKT-ennusteesta ja komission ennakoimasta investointimenojen maltillisemmasta kasvusta. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 20,9 prosenttia vuonna 2022 ja 23,5 prosenttia vuonna 2023, mikä vastaa vuoden 2022 vakausohjelman ennusteita. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 3,1 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Viron talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on varovainen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n supistuvan 1,0 prosenttia vuonna 2022 ja kasvavan 1,2 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on 1,0 prosenttia vuonna 2022 ja 2,4 prosenttia vuonna 2023. Komissio ennustaa yksityisen kulutuksen voimakkaampaa kasvua, jota tukevat kertyneiden säästöjen suuri määrä ja odotettavissa oleva vahva palkkakehitys. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvavan 5,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 4,8 prosenttiin vuonna 2023. Vuoden 2022 kasvu johtuu pääasiassa uusista menopuolen toimenpiteistä, joilla pyritään lieventämään energian hintojen nousua, sosiaaliturvaan liittyvistä lisämenoista sekä kustannuksista, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 20,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja sen jälkeen 24,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,4 prosenttia vuonna 2022 ja 3,7 prosenttia vuonna 2023. Tämä on pienempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa komission ennusteiden perustana olevasta vahvemmasta BKT-ennusteesta ja komission ennakoimasta investointimenojen maltillisemmasta kasvusta. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 20,9 prosenttia vuonna 2022 ja 23,5 prosenttia vuonna 2023, mikä vastaa vuoden 2022 vakausohjelman ennusteita. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 3,1 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Viron talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,8 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja niistä on tarkoitus luopua asteittain edeten vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, sähkön ja lämmityksen hintakatoista sekä kuluttajien sähkö- ja kaasuverkkomaksujen alentamisesta. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, jotkin näistä toimenpiteistä voitaisiin säilyttää. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu, etenkään energian yleishintakattoa kotitalouksille, verkkomaksujen alentamista ja valmisteverojen laaja-alaisia kevennyksiä (voimassa vuodesta 2020 alkaen). Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,6 prosenttia vuonna 2023 suhteessa BKT:hen (13). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023. |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,8 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja niistä on tarkoitus luopua asteittain edeten vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, sähkön ja lämmityksen hintakatoista sekä kuluttajien sähkö- ja kaasuverkkomaksujen alentamisesta. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, jotkin näistä toimenpiteistä voitaisiin säilyttää. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu, etenkään energian yleishintakattoa kotitalouksille, verkkomaksujen alentamista ja valmisteverojen laaja-alaisia kevennyksiä (voimassa vuodesta 2020 alkaen). Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,6 prosenttia vuonna 2023 suhteessa BKT:hen (13). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023.

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Viro varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Viro harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Viro varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Viro harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Viron vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Viro aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Näin Viro suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan vuonna 2022 finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,4 prosenttiyksikköä. Kyseisessä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana muun muassa palkankorotukset ja sosiaaliset tulonsiirrot sekä energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,4 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Viron vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Viro aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Näin Viro suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan vuonna 2022 finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,4 prosenttiyksikköä. Kyseisessä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana muun muassa palkankorotukset ja sosiaaliset tulonsiirrot sekä energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,4 % suhteessa BKT:hen).

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Viron ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,7 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Viron ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,7 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,9 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Näissä ennusteissa oletetaan, että toteutetaan joitain julkisen talouden lisävakauttamistoimenpiteitä, joita ei ole vielä täsmennetty. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 27,7 prosenttiin vuonna 2024 ja 29,2 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,9 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Näissä ennusteissa oletetaan, että toteutetaan joitain julkisen talouden lisävakauttamistoimenpiteitä, joita ei ole vielä täsmennetty. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 27,7 prosenttiin vuonna 2024 ja 29,2 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä.

| (20) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Virolle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa pääpaino on erityisesti vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä. Erilaisilla toimenpiteillä pyritään parantamaan energiatehokkuutta ja kehittämään uusiutuvaa energiaa, tekemään liikenteestä ja liikkuvuudesta kestävämpää, tukemaan vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta toteuttavia yrityksiä (erityisesti startup-yrityksiä sekä pk-yrityksiä), jatkamaan julkisten palvelujen digitalisointia sekä kasvattamaan koulutusjärjestelmän työmarkkinarelevanssia erityisesti vihreiden ja digitaalisten taitojen osalta. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää myös toimenpiteitä, joilla parannetaan terveydenhuoltojärjestelmän saavutettavuutta ja kantokykyä, sekä joitakin parannuksia sosiaaliseen turvaverkkoon ja sosiaalipalvelujen saatavuuteen. |
| --- | --- |

(20)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Virolle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa pääpaino on erityisesti vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä. Erilaisilla toimenpiteillä pyritään parantamaan energiatehokkuutta ja kehittämään uusiutuvaa energiaa, tekemään liikenteestä ja liikkuvuudesta kestävämpää, tukemaan vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta toteuttavia yrityksiä (erityisesti startup-yrityksiä sekä pk-yrityksiä), jatkamaan julkisten palvelujen digitalisointia sekä kasvattamaan koulutusjärjestelmän työmarkkinarelevanssia erityisesti vihreiden ja digitaalisten taitojen osalta. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää myös toimenpiteitä, joilla parannetaan terveydenhuoltojärjestelmän saavutettavuutta ja kantokykyä, sekä joitakin parannuksia sosiaaliseen turvaverkkoon ja sosiaalipalvelujen saatavuuteen.

| (21) | Viron elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Viron elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 41,5 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 21,5 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Viroa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(21)

Viron elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Viron elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 41,5 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 21,5 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Viroa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (22) | Viro toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaisen kumppanuussopimuksen 18 päivänä huhtikuuta 2022, mutta muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia ei ole vielä toimitettu. Viron on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(22)

Viro toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaisen kumppanuussopimuksen 18 päivänä huhtikuuta 2022, mutta muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia ei ole vielä toimitettu. Viron on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (23) | Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Virolla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät pitkäaikaishoitoon ja sosiaalisen turvaverkoston riittävyyteen erityisesti työttömien osalta. |
| --- | --- |

(23)

Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Virolla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät pitkäaikaishoitoon ja sosiaalisen turvaverkoston riittävyyteen erityisesti työttömien osalta.

| (24) | Sosiaalisen turvaverkon riittävyys on parantunut Virossa, mutta ikääntyneiden ihmisten, vammaisten henkilöiden ja työttömien köyhyys- ja syrjäytymisriski on edelleen korkea. Työttömillä on heikompi suoja köyhyyteen ajautumista vastaan, mikä johtuu työttömyysetuuksien saamista rajoittavista ehdoista, erityisesti työllisyysrajan ja työttömyyttä edeltävän tulorajan ylittämisestä. Tämän seurauksena vuonna 2021 vain noin 50 prosenttia kaikista rekisteröidyistä työttömistä sai työttömyysetuuksia, 37 prosenttia uusista työttömistä sai työttömyysvakuutusetuuksia ja vain 26 prosenttia sai kiinteämääräistä työttömyyskorvausta. Työttömyysetuuksien kattavuuden laajentaminen ja työttömyysetuuksien saamisen vähimmäisehtojen lieventäminen voisivat tehokkaasti parantaa sosiaaliturvaa erityisesti niiden osalta, jotka tekevät pätkätöitä tai ovat epätyypillisissä työsuhteissa. |
| --- | --- |

(24)

Sosiaalisen turvaverkon riittävyys on parantunut Virossa, mutta ikääntyneiden ihmisten, vammaisten henkilöiden ja työttömien köyhyys- ja syrjäytymisriski on edelleen korkea. Työttömillä on heikompi suoja köyhyyteen ajautumista vastaan, mikä johtuu työttömyysetuuksien saamista rajoittavista ehdoista, erityisesti työllisyysrajan ja työttömyyttä edeltävän tulorajan ylittämisestä. Tämän seurauksena vuonna 2021 vain noin 50 prosenttia kaikista rekisteröidyistä työttömistä sai työttömyysetuuksia, 37 prosenttia uusista työttömistä sai työttömyysvakuutusetuuksia ja vain 26 prosenttia sai kiinteämääräistä työttömyyskorvausta. Työttömyysetuuksien kattavuuden laajentaminen ja työttömyysetuuksien saamisen vähimmäisehtojen lieventäminen voisivat tehokkaasti parantaa sosiaaliturvaa erityisesti niiden osalta, jotka tekevät pätkätöitä tai ovat epätyypillisissä työsuhteissa.

| (25) | Viron väestö ikääntyy, mutta pitkäaikaishoidon tarjonta ei riitä vastaamaan kysyntään pitkäaikaishoidon organisoinnissa ja rahoituksessa olevien puutteiden vuoksi. Pitkäaikaishoidon organisoinnin ja rahoituksen hajanaisuus sosiaali- ja terveydenhuoltoalan sekä valtion ja paikallishallinnon välillä aiheuttaa epätasaisuutta kotona ja avohoidossa järjestettyjen hoitopalvelujen tarjonnassa. Lisäksi hoitoa tarvitsevilta perittävien asiakasmaksujen osuus oli unionin toiseksi suurin vuonna 2019. Julkiset pitkäaikaishoidon menot olivat vuonna 2019 vain 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (keskiarvo unionissa oli 1,7 %). Pitkäaikaishoidon yhteisten normien puute ja hoitoalan työvoimapula heikentävät palvelun laatua. Pitkäaikaishoitoa pitäisi uudistaa panostamalla tehokkaaseen ja kestävään rahoitukseen, integroitujen sosiaali- ja terveyspalvelujen saatavuuteen, laatuvaatimusten asettamiseen sekä riittävän suuren ja ammattitaitoisen hoitohenkilöstön varmistamiseen. Tämä parantaisi hoitoa tarvitsevien elämänlaatua ja vähentäisi omaisten hoitorasitusta. |
| --- | --- |

(25)

Viron väestö ikääntyy, mutta pitkäaikaishoidon tarjonta ei riitä vastaamaan kysyntään pitkäaikaishoidon organisoinnissa ja rahoituksessa olevien puutteiden vuoksi. Pitkäaikaishoidon organisoinnin ja rahoituksen hajanaisuus sosiaali- ja terveydenhuoltoalan sekä valtion ja paikallishallinnon välillä aiheuttaa epätasaisuutta kotona ja avohoidossa järjestettyjen hoitopalvelujen tarjonnassa. Lisäksi hoitoa tarvitsevilta perittävien asiakasmaksujen osuus oli unionin toiseksi suurin vuonna 2019. Julkiset pitkäaikaishoidon menot olivat vuonna 2019 vain 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (keskiarvo unionissa oli 1,7 %). Pitkäaikaishoidon yhteisten normien puute ja hoitoalan työvoimapula heikentävät palvelun laatua. Pitkäaikaishoitoa pitäisi uudistaa panostamalla tehokkaaseen ja kestävään rahoitukseen, integroitujen sosiaali- ja terveyspalvelujen saatavuuteen, laatuvaatimusten asettamiseen sekä riittävän suuren ja ammattitaitoisen hoitohenkilöstön varmistamiseen. Tämä parantaisi hoitoa tarvitsevien elämänlaatua ja vähentäisi omaisten hoitorasitusta.

| (26) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(26)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (27) | Tällä hetkellä Viro tuo vain pienen osan sähkön ja lämmön tuotantoon tarvitsemastaan energiasta, mutta se on edelleen hyvin riippuvainen Venäjältä tuotavasta kaasusta ja jalostetuista öljytuotteista, joskin kaasun osuus sen energiapaletissa on pieni (8 %) (19). Viro luopuu asteittain öljyliuskeen käytöstä energialähteenä. Sen lisäksi se hyötyisi energiatehokkuuden parantamisesta, energiainfrastruktuurin (mukaan lukien sähköverkon) parantamisesta ja energiaverkkojen riittävän kapasiteetin varmistamisesta, mukaan lukien rajatylittävä energiaverkkojen yhteenliittäminen naapurijäsenvaltioiden kanssa. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Suomi allekirjoitti 20 päivänä toukokuuta 2022 kymmenvuotisen sopimuksen kelluvan LNG-terminaalilaivan vuokrauksesta. Laiva on myös Viron käytettävissä tämän Gasgrid Finland Oy:n kanssa tekemän yhteistyösopimuksen mukaisesti. Ensisijaisesti olisi kuitenkin edelleen pyrittävä siihen, että saatetaan käynnissä oleva synkronointi unionin Manner-Euroopan sähköverkon kanssa päätökseen, varmistetaan riittävä kapasiteetti naapurijäsenvaltioiden kanssa yhteenliitetyille energiaverkoille ja toteutetaan uusiutuvia energialähteitä koskevia yhteisiä hankkeita.
  Energialähteiden monipuolistamista (myös liikenteessä) ja uusiutuvan energian tuotantoa voitaisiin nopeuttaa poistamalla ei-taloudellisia esteitä, jotka hidastavat uusiutuvan energian tuotantolaitosten suunnittelua ja lupamenettelyjä, lisäämällä kestävän biometaanin tuotantokapasiteettia ja nopeuttamalla uusiutuviin energialähteisiin perustuvien ratkaisujen käyttöönottoa samalla varmistaen biomassan kestävä hyödyntäminen. Unionin varoilla tuettu rautateiden pääratojen sähköistäminen on jo käynnissä tai suunnitteilla, mutta koko rataverkon sähköistäminen nopeuttaisi liikenteen irtautumista hiilestä. Tieliikenteen jo ennestään suuret kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet edelleen viime vuosina, mikä johtuu pääasiassa runsaasti polttoainetta kuluttavien ajoneuvojen laajamittaisesta käytöstä. Viro on yksi niistä harvoista jäsenvaltioista, jotka eivät peri vuotuista ajoneuvoveroa esimerkiksi henkilöautoilta ja kevyiltä kuorma-autoilta. Lisäämällä kannustimia ajoneuvokannan uudistamiseksi vähemmän saastuttavaksi helpotettaisiin siirtymistä ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin. Pienituloisiin autonomistajiin kohdistuvia vaikutuksia voitaisiin tarvittaessa lieventää asianmukaisilla suojatoimilla. Energiankulutusta voitaisiin vähentää tehokkailla rakennusten peruskorjauksilla käyttäen yhdennettyä lähestymistapaa, joka sisältää uusiutuvan energian tuotantolaitoksia sekä sähkön ja lämmön yhteistuotantojärjestelmiä. On tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(27)

Tällä hetkellä Viro tuo vain pienen osan sähkön ja lämmön tuotantoon tarvitsemastaan energiasta, mutta se on edelleen hyvin riippuvainen Venäjältä tuotavasta kaasusta ja jalostetuista öljytuotteista, joskin kaasun osuus sen energiapaletissa on pieni (8 %) (19). Viro luopuu asteittain öljyliuskeen käytöstä energialähteenä. Sen lisäksi se hyötyisi energiatehokkuuden parantamisesta, energiainfrastruktuurin (mukaan lukien sähköverkon) parantamisesta ja energiaverkkojen riittävän kapasiteetin varmistamisesta, mukaan lukien rajatylittävä energiaverkkojen yhteenliittäminen naapurijäsenvaltioiden kanssa. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Suomi allekirjoitti 20 päivänä toukokuuta 2022 kymmenvuotisen sopimuksen kelluvan LNG-terminaalilaivan vuokrauksesta. Laiva on myös Viron käytettävissä tämän Gasgrid Finland Oy:n kanssa tekemän yhteistyösopimuksen mukaisesti. Ensisijaisesti olisi kuitenkin edelleen pyrittävä siihen, että saatetaan käynnissä oleva synkronointi unionin Manner-Euroopan sähköverkon kanssa päätökseen, varmistetaan riittävä kapasiteetti naapurijäsenvaltioiden kanssa yhteenliitetyille energiaverkoille ja toteutetaan uusiutuvia energialähteitä koskevia yhteisiä hankkeita.

Energialähteiden monipuolistamista (myös liikenteessä) ja uusiutuvan energian tuotantoa voitaisiin nopeuttaa poistamalla ei-taloudellisia esteitä, jotka hidastavat uusiutuvan energian tuotantolaitosten suunnittelua ja lupamenettelyjä, lisäämällä kestävän biometaanin tuotantokapasiteettia ja nopeuttamalla uusiutuviin energialähteisiin perustuvien ratkaisujen käyttöönottoa samalla varmistaen biomassan kestävä hyödyntäminen. Unionin varoilla tuettu rautateiden pääratojen sähköistäminen on jo käynnissä tai suunnitteilla, mutta koko rataverkon sähköistäminen nopeuttaisi liikenteen irtautumista hiilestä. Tieliikenteen jo ennestään suuret kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet edelleen viime vuosina, mikä johtuu pääasiassa runsaasti polttoainetta kuluttavien ajoneuvojen laajamittaisesta käytöstä. Viro on yksi niistä harvoista jäsenvaltioista, jotka eivät peri vuotuista ajoneuvoveroa esimerkiksi henkilöautoilta ja kevyiltä kuorma-autoilta. Lisäämällä kannustimia ajoneuvokannan uudistamiseksi vähemmän saastuttavaksi helpotettaisiin siirtymistä ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin. Pienituloisiin autonomistajiin kohdistuvia vaikutuksia voitaisiin tarvittaessa lieventää asianmukaisilla suojatoimilla. Energiankulutusta voitaisiin vähentää tehokkailla rakennusten peruskorjauksilla käyttäen yhdennettyä lähestymistapaa, joka sisältää uusiutuvan energian tuotantolaitoksia sekä sähkön ja lämmön yhteistuotantojärjestelmiä. On tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (28) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Viro voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia pienituloisille kuluttajille aiheutuvan rasituksen keventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Viro voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(28)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Viro voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia pienituloisille kuluttajille aiheutuvan rasituksen keventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Viro voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (29) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(29)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee suosituksesta 1.

| (30) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Viron osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3, |
| --- | --- |

(30)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Viron osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3,

SUOSITTAA, että Viro toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 29 päivänä lokakuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

vahvistaa sosiaaliturvaa muun muassa laajentamalla työttömyysetuuksien kattavuutta erityisesti niiden osalta, jotka tekevät pätkätöitä tai ovat epätyypillisissä työsuhteissa; kohtuullistaa pitkäaikaishoidon hintaa ja parantaa sen laatua erityisesti varmistamalla kestävän rahoituksen ja integroimalla sosiaali- ja terveyspalvelut;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja monipuolistaa fossiilisten polttoaineiden tuontia nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa muun muassa edelleen virtaviivaistamalla lupamenettelyjä, varmistamalla riittävä kapasiteetti yhteenliitetyille verkoille ja vahvistamalla maan omaa sähköverkkoa; parantaa energiatehokkuutta, erityisesti rakennuksissa, energiankulutuksen pienentämiseksi; tehostaa toimia liikennejärjestelmän kestävyyden parantamiseksi muun muassa sähköistämällä rautatieverkkoa ja lisäämällä kannustimia kestävän ja vähemmän saastuttavan liikenteen edistämiseksi, mukaan lukien tieliikenteen ajoneuvokannan uudistaminen.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Viron vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 23).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 12532/2021, ST 12532/2021 ADD 1 ja ST 12532/21 ADD 1 COR 1 REV 1.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Viron vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Viron vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 33).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu hallituksen aikeista lisätä kaasun ja nestemäisten polttoaineiden varastoja.

15

(16)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tässä näkyy perusvaikutus siitä, että valtio ostaa vuonna 2022 kaasua ja nestemäisiä polttoaineita varastoon.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun ja jalostettujen öljytuotteiden kokonaistuonnista. Viro on välillisesti riippuvainen Venäjältä tulevasta maakaasun tuonnista unionin sisäisen kaupan kautta. Kun tämä otetaan huomioon, Viro on maakaasun tuonnin osalta lähes täysin riippuvainen Venäjästä.

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

20

(21)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

21

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/52

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Irlannin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/07)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Irlanti kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Irlanti kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Irlannin vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Irlannin vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio totesi, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltioittain ja että niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio totesi, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltioittain ja että niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa niiden altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa niiden altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Irlanti toimitti 28 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 18 päivänä syyskuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Irlannin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Irlanti on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Irlanti toimitti 28 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 18 päivänä syyskuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Irlannin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Irlanti on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Irlanti toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 4 päivänä toukokuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklassa vahvistetun määräajan puitteissa. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Irlannin puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Irlanti toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 4 päivänä toukokuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklassa vahvistetun määräajan puitteissa. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Irlannin puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Irlantia koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Irlannin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Irlanti on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Irlannin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Irlantia koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Irlannin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Irlanti on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Irlannin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Irlannista perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komissio päätteli, että Irlannilla ei enää ole epätasapainoja, jotka liittyvät suureen yksityiseen, julkiseen ja ulkomaiseen velkaan. Julkisen ja yksityisen velkaantumisen sekä ulkomaisen nettovelan vähentämisessä on edistytty merkittävästi sekä ennen pandemiaa että sen jälkeen. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Irlannista perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komissio päätteli, että Irlannilla ei enää ole epätasapainoja, jotka liittyvät suureen yksityiseen, julkiseen ja ulkomaiseen velkaan. Julkisen ja yksityisen velkaantumisen sekä ulkomaisen nettovelan vähentämisessä on edistytty merkittävästi sekä ennen pandemiaa että sen jälkeen.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Irlanti toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Irlanti harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Irlannin julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,1 prosenttia. Irlannin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,3 prosentista 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Irlannin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 56,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 58,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Irlanti toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Irlanti harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Irlannin julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,1 prosenttia. Irlannin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,3 prosentista 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Irlannin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 56,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 58,4 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 6,4 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 heikompaa, 5,4 prosenttia, ja vuonna 2023 samantasoista, 4,4 prosenttia, mikä johtuu pääasiassa heikommista yksityisen kulutuksen ja viennin näkymistä vuonna 2022. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja kääntyvän 0,2 prosentin ylijäämäksi vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden voimakkaasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 50,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 46,3 prosenttiin vuonna 2023. Ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkinen talous on vuonna 2022 alijäämäinen 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2023 0,4 ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua rahoitusasemaa. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 50,3 prosenttia vuonna 2022 ja 45,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 6,6 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Irlannin talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 6,4 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 heikompaa, 5,4 prosenttia, ja vuonna 2023 samantasoista, 4,4 prosenttia, mikä johtuu pääasiassa heikommista yksityisen kulutuksen ja viennin näkymistä vuonna 2022. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja kääntyvän 0,2 prosentin ylijäämäksi vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden voimakkaasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 50,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 46,3 prosenttiin vuonna 2023. Ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkinen talous on vuonna 2022 alijäämäinen 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2023 0,4 ylijäämäinen suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua rahoitusasemaa. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 50,3 prosenttia vuonna 2022 ja 45,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 6,6 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Irlannin talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,6 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,2 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille ja energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan pääosin väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin kaikille kotitalouksille maksettava sähkölaskuhyvitys ja yleiset valmisteverojen kevennykset. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023 (13). |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,6 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,2 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille ja energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan pääosin väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin kaikille kotitalouksille maksettava sähkölaskuhyvitys ja yleiset valmisteverojen kevennykset. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023 (13).

| (16) | Neuvosto suositteli 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Irlanti varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Irlanti harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositteli 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Irlanti varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Irlanti harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Irlannin vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Irlanti aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2021 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Irlanti suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Irlannin vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Irlanti aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2021 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Irlanti suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen).

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Irlannin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,8 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,2 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Irlannin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,8 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,2 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden ylijäämän odotetaan olevan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,4 prosenttia vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siis pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä ennusteissa oletetaan perusmenojen kasvun olevan enintään 5 prosenttia vuodessa. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 43,8 prosenttiin vuonna 2024 ja 40,7 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden ylijäämän odotetaan olevan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,4 prosenttia vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siis pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä ennusteissa oletetaan perusmenojen kasvun olevan enintään 5 prosenttia vuodessa. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 43,8 prosenttiin vuonna 2024 ja 40,7 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä.

| (20) | Eläkejärjestelmän kokonaisalijäämän odotetaan kasvavan pitkällä aikavälillä, kun eläkemenot kasvavat vuodesta 2019 suhteutettuna BKT:hen 4,6 prosentista 7,6 prosenttiin vuonna 2070. Riippumaton eläkelautakunta on antanut useita suosituksia valtion eläkejärjestelmän rahoituksen kestävyyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Eläkejärjestelmän kokonaisalijäämän odotetaan kasvavan pitkällä aikavälillä, kun eläkemenot kasvavat vuodesta 2019 suhteutettuna BKT:hen 4,6 prosentista 7,6 prosenttiin vuonna 2070. Riippumaton eläkelautakunta on antanut useita suosituksia valtion eläkejärjestelmän rahoituksen kestävyyden parantamiseksi.

| (21) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Irlannille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelmassa keskitytään erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää helpottaviin uudistuksiin ja investointeihin sekä aktiivisen työmarkkinoille integroitumisen tukemiseen ja täydennyskoulutukseen. Investoinnit auttavat toteutusvalmiiden julkisten investointihankkeiden aikaistamisessa sekä edistävät yksityistä investoimista ja suorempien rahoitusvälineiden käyttöä tutkimuksen ja innovoinnin edistämiseksi. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelmassa sitoudutaan uudistuksiin, jotka koskevat yhteiskunnan tukemaa ja kohtuuhintaista asumista, eläkkeitä, terveydenhuoltoa ja yrittäjyyden sääntelyesteitä. Samalla otetaan käyttöön toimenpiteitä, joiden odotetaan osaltaan vastaavan rahanpesuun ja aggressiiviseen verosuunnitteluun liittyviin haasteisiin. |
| --- | --- |

(21)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Irlannille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelmassa keskitytään erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää helpottaviin uudistuksiin ja investointeihin sekä aktiivisen työmarkkinoille integroitumisen tukemiseen ja täydennyskoulutukseen. Investoinnit auttavat toteutusvalmiiden julkisten investointihankkeiden aikaistamisessa sekä edistävät yksityistä investoimista ja suorempien rahoitusvälineiden käyttöä tutkimuksen ja innovoinnin edistämiseksi. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelmassa sitoudutaan uudistuksiin, jotka koskevat yhteiskunnan tukemaa ja kohtuuhintaista asumista, eläkkeitä, terveydenhuoltoa ja yrittäjyyden sääntelyesteitä. Samalla otetaan käyttöön toimenpiteitä, joiden odotetaan osaltaan vastaavan rahanpesuun ja aggressiiviseen verosuunnitteluun liittyviin haasteisiin.

| (22) | Irlannin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Irlannin elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 42 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 32 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Irlantia toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(22)

Irlannin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Irlannin elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 42 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 32 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Irlantia toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (23) | Irlanti ei ole vielä virallisesti toimittanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaista kumppanuussopimusta eikä muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia. Irlannin on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(23)

Irlanti ei ole vielä virallisesti toimittanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaista kumppanuussopimusta eikä muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia. Irlannin on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (24) | Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Irlannilla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät kiertotalouteen ja jätevesiin. Jätettä syntyy Irlannissa lähes 25 prosenttia unionin keskiarvoa enemmän. Maa on unionin viidenneksi suurin yhdyskuntajätteen tuottaja henkeä kohti. Edistyminen kierrätysasteen kasvattamisessa on hidastunut viime vuosina, ja jätteen poltto on lisääntynyt merkittävästi. Kiertomateriaalien käyttöaste oli Irlannissa 1,8 prosenttia vuonna 2020 eli selvästi alle unionin keskiarvon, joka oli 12,8 prosenttia. Tarvitaan lisää kannustimia ja investointeja, jotta Irlanti voi panna täytäntöön kunnianhimoisemman jäte- ja kiertotalousstrategian ja välttää liiallisen polttokapasiteetin luomista. Enemmän on tehtävä materiaalien koko elinkaaren kattavien kiertotalouden toimintamallien tukemiseksi, jotta voidaan vähentää jätettä ja resurssien kulutusta. Vaikka jätevesihuoltoon tehtävien investointien helpottamisessa on edistytty jonkin verran, alle 50 prosenttia Irlannin jätevesistä käsitellään EU:n lainsäädännön mukaisesti. Merkittävin haitta pintaveden laadulle Irlannissa on sekä käsittelemättömästä jätevedestä että maataloudesta peräisin oleva liiallinen ravinnekuorma. Infrastruktuuria on parannettava huomattavasti, ja maataloudesta johtuvaa veden saastumista on valvottava entistä tiukemmin. Asianmukainen jätevesi-infrastruktuuri on myös keskeinen tekijä kansalaisten elämänlaadun ja terveysolojen parantamisessa. Lisäksi se edistää aluekehitystä, luo kestävää kasvua ja työpaikkoja ja hyödyttää matkailua. |
| --- | --- |

(24)

Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Irlannilla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät kiertotalouteen ja jätevesiin. Jätettä syntyy Irlannissa lähes 25 prosenttia unionin keskiarvoa enemmän. Maa on unionin viidenneksi suurin yhdyskuntajätteen tuottaja henkeä kohti. Edistyminen kierrätysasteen kasvattamisessa on hidastunut viime vuosina, ja jätteen poltto on lisääntynyt merkittävästi. Kiertomateriaalien käyttöaste oli Irlannissa 1,8 prosenttia vuonna 2020 eli selvästi alle unionin keskiarvon, joka oli 12,8 prosenttia. Tarvitaan lisää kannustimia ja investointeja, jotta Irlanti voi panna täytäntöön kunnianhimoisemman jäte- ja kiertotalousstrategian ja välttää liiallisen polttokapasiteetin luomista. Enemmän on tehtävä materiaalien koko elinkaaren kattavien kiertotalouden toimintamallien tukemiseksi, jotta voidaan vähentää jätettä ja resurssien kulutusta. Vaikka jätevesihuoltoon tehtävien investointien helpottamisessa on edistytty jonkin verran, alle 50 prosenttia Irlannin jätevesistä käsitellään EU:n lainsäädännön mukaisesti. Merkittävin haitta pintaveden laadulle Irlannissa on sekä käsittelemättömästä jätevedestä että maataloudesta peräisin oleva liiallinen ravinnekuorma. Infrastruktuuria on parannettava huomattavasti, ja maataloudesta johtuvaa veden saastumista on valvottava entistä tiukemmin. Asianmukainen jätevesi-infrastruktuuri on myös keskeinen tekijä kansalaisten elämänlaadun ja terveysolojen parantamisessa. Lisäksi se edistää aluekehitystä, luo kestävää kasvua ja työpaikkoja ja hyödyttää matkailua.

| (25) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(25)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (26) | Vuoden 2020 tietojen mukaan Irlanti ei tuo raakaöljyä eikä kaasua Venäjältä. Irlannin riippuvuus venäläisestä hiilestä (22 % hiilen tuonnista) on pienempi kuin unionin keskiarvo, ja lisäksi kiinteiden fossiilisten polttoaineiden osuus sen energiapaletista (7,6 %) on pienempi kuin unionissa keskimäärin. Vaikka Irlannin riippuvuus Venäjän öljystä ja kaasusta on unionin keskiarvoa vähäisempää, Irlannin on nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa ja energian korkeiden hintojen vuoksi entistä kiireellisemmin tehostettava toimiaan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Irlannin ilmastotoimintasuunnitelma sisältää kunnianhimoisen tavoitteen maan energiajärjestelmän perusteellisesta muuttamisesta vuoteen 2030 mennessä. Sen ansiosta Irlanti voi vähentää kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjä 51 prosentilla vuosina 2018–2030. Tarvittavat uudistukset ja muutoksen suuruusluokka asettavat huomattavia vaatimuksia aina tarvittavien julkisten ja yksityisten investointien turvaamisesta sitoumusten toteuttamiseen aikataulussa. Irlannin energiainfrastruktuuria on parannettava kokonaisvaltaisesti, jotta uusiutuvia energialähteitä voidaan hyödyntää mahdollisimman paljon ja Irlannin ilmastotavoitteet saavuttaa. Jotta voidaan vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, on ratkaisevan tärkeää luoda investointikehys, joka helpottaa investoimista vihreään energiaan ja kannustaa siihen. Uusiutuvien energialähteiden osalta kaavoitus- ja lupajärjestelmään liittyy edelleen haasteita, jotka liittyvät erityisesti rakennuslupamenettelyjen kestoon sekä pitkällisiin ja kalliisiin muutoksenhakumenettelyihin. Kaavoitus- ja lupajärjestelmän parantaminen varmistamalla, että kaavoitusprosessien kaikissa vaiheissa on käytettävissä asianmukaiset resurssit, ja virtaviivaistamalla yleistä kehystä voisi nopeuttaa laajamittaisia hankkeita ja siten vihreää siirtymää. Lisäksi ylikuormituksen vähentämiseksi ja vakauden parantamiseksi on keskeistä laajentaa ja vahvistaa sähköverkkoa ja tukea infrastruktuuria keskeisissä paikoissa. Erityisesti uudet sähkönsiirtoyhdysjohdot naapurimaihin parantavat energian toimitusvarmuutta. Tarvitaan myös lisää varastointikapasiteettia ja laajamittaista sähköajoneuvojen latauspisteiden käyttöönottoa. Lisäksi kansallisen uusiutuvaa vetyä koskevan strategian kehittäminen auttaisi energiapaletin monipuolistamisessa. |
| --- | --- |

(26)

Vuoden 2020 tietojen mukaan Irlanti ei tuo raakaöljyä eikä kaasua Venäjältä. Irlannin riippuvuus venäläisestä hiilestä (22 % hiilen tuonnista) on pienempi kuin unionin keskiarvo, ja lisäksi kiinteiden fossiilisten polttoaineiden osuus sen energiapaletista (7,6 %) on pienempi kuin unionissa keskimäärin. Vaikka Irlannin riippuvuus Venäjän öljystä ja kaasusta on unionin keskiarvoa vähäisempää, Irlannin on nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa ja energian korkeiden hintojen vuoksi entistä kiireellisemmin tehostettava toimiaan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Irlannin ilmastotoimintasuunnitelma sisältää kunnianhimoisen tavoitteen maan energiajärjestelmän perusteellisesta muuttamisesta vuoteen 2030 mennessä. Sen ansiosta Irlanti voi vähentää kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjä 51 prosentilla vuosina 2018–2030. Tarvittavat uudistukset ja muutoksen suuruusluokka asettavat huomattavia vaatimuksia aina tarvittavien julkisten ja yksityisten investointien turvaamisesta sitoumusten toteuttamiseen aikataulussa. Irlannin energiainfrastruktuuria on parannettava kokonaisvaltaisesti, jotta uusiutuvia energialähteitä voidaan hyödyntää mahdollisimman paljon ja Irlannin ilmastotavoitteet saavuttaa. Jotta voidaan vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, on ratkaisevan tärkeää luoda investointikehys, joka helpottaa investoimista vihreään energiaan ja kannustaa siihen. Uusiutuvien energialähteiden osalta kaavoitus- ja lupajärjestelmään liittyy edelleen haasteita, jotka liittyvät erityisesti rakennuslupamenettelyjen kestoon sekä pitkällisiin ja kalliisiin muutoksenhakumenettelyihin. Kaavoitus- ja lupajärjestelmän parantaminen varmistamalla, että kaavoitusprosessien kaikissa vaiheissa on käytettävissä asianmukaiset resurssit, ja virtaviivaistamalla yleistä kehystä voisi nopeuttaa laajamittaisia hankkeita ja siten vihreää siirtymää. Lisäksi ylikuormituksen vähentämiseksi ja vakauden parantamiseksi on keskeistä laajentaa ja vahvistaa sähköverkkoa ja tukea infrastruktuuria keskeisissä paikoissa. Erityisesti uudet sähkönsiirtoyhdysjohdot naapurimaihin parantavat energian toimitusvarmuutta. Tarvitaan myös lisää varastointikapasiteettia ja laajamittaista sähköajoneuvojen latauspisteiden käyttöönottoa. Lisäksi kansallisen uusiutuvaa vetyä koskevan strategian kehittäminen auttaisi energiapaletin monipuolistamisessa.

| (27) | Energiatehokkuustoimenpiteillä on keskeinen rooli energian kulutuksen vähentämisessä. Suuria energiansäästöjä tarvitaan sekä Irlannin ilmastotavoitteiden että koko unionin laajuisen kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämistä koskevan 55 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi. Vaikka ilmastotoimintasuunnitelma on oikeansuuntainen, Irlanti on toistaiseksi jäljessä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä. Asettamalla energiatehokkuuden etusijalle ja pyrkimällä merkittäviin energiansäästöihin rakennuksissa Irlanti voisi vähentää riippuvuuttaan tuontienergiasta. Kasvava sähköajoneuvokanta voisi hyödyntää kotimaista sähköntuotantoa tuontipolttoaineen sijaan. Koska ilmastotoimintasuunnitelmaan sisältyy tavoite, jonka mukaan Irlannin liikenteessä on vuoteen 2030 mennessä miljoona sähköajoneuvoa, käyttöön on otettava merkittävä määrä uusia latauspisteitä. Irlannin on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(27)

Energiatehokkuustoimenpiteillä on keskeinen rooli energian kulutuksen vähentämisessä. Suuria energiansäästöjä tarvitaan sekä Irlannin ilmastotavoitteiden että koko unionin laajuisen kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämistä koskevan 55 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi. Vaikka ilmastotoimintasuunnitelma on oikeansuuntainen, Irlanti on toistaiseksi jäljessä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä. Asettamalla energiatehokkuuden etusijalle ja pyrkimällä merkittäviin energiansäästöihin rakennuksissa Irlanti voisi vähentää riippuvuuttaan tuontienergiasta. Kasvava sähköajoneuvokanta voisi hyödyntää kotimaista sähköntuotantoa tuontipolttoaineen sijaan. Koska ilmastotoimintasuunnitelmaan sisältyy tavoite, jonka mukaan Irlannin liikenteessä on vuoteen 2030 mennessä miljoona sähköajoneuvoa, käyttöön on otettava merkittävä määrä uusia latauspisteitä. Irlannin on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (28) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Irlanti voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Irlanti voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(28)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Irlanti voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Irlanti voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (29) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (20) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(29)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (20) ilmenee suosituksesta 1.

| (30) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Irlannin osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2. |
| --- | --- |

(30)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Irlannin osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2.

SUOSITTAA, että Irlanti toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; reagoi ikääntymiseen liittyvien eläkemenojen odotettuun kasvuun varmistamalla valtion eläkejärjestelmän taloudellisen kestävyyden;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 8 päivänä syyskuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

panostaa kiertotalouden edistämiseen; kehittää erityisesti sekä infrastruktuuria että politiikkoja, joilla ehkäistään jätteen syntymistä ja lisätään uudelleenkäytetyn ja kierrätetyn materiaalin käyttöä, ja kehittää toimivamman järjestelmän kierrätettävän jätteen, myös biohajoavan jätteen, erilliskeräystä varten; edistää turvallisempaa ja puhtaampaa jätevesikiertoa;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; nopeuttaa uusiutuvan energian, erityisesti merituulivoiman, käyttöönottoa muun muassa uudistuksilla, jotka tehostavat kaavoitus- ja lupajärjestelmää erityisesti lyhentämällä menettelyjen kestoa; ajantasaistaa energiainfrastruktuuria, myös varastoinnin osalta, ja parantaa verkon vakautta; varmistaa rakennusten pitkälle menevien perusparannusten nopean toteuttamisen; nopeuttaa liikenteen sähköistämistä muun muassa asentamalla latauspisteitä.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Irlannin vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 28).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 11046/2021 INIT; ST 11046/2021 ADD 1.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Irlannin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Irlannin vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 39).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä – mahdolliset – pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

15

(16)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

19

(20)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

20

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/60 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/60

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Kreikan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kreikan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/08)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kreikka kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kreikka kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Kreikan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Kreikan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Kreikka toimitti 27 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Kreikka on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Kreikka toimitti 27 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Kreikka on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Kreikka toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Kreikan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Kreikka toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Kreikan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Kreikkaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Kreikan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Kreikka on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Kreikan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Kreikkaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Kreikan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Kreikka on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Kreikan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Kreikasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komissio päätteli, että Kreikan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät suureen julkiseen velkaan, puutteelliseen ulkoiseen tasapainottamiseen ja järjestämättömien lainojen suureen määrään tilanteessa, jossa potentiaalinen kasvu on vähäistä ja työttömyys korkea. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Kreikasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komissio päätteli, että Kreikan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät suureen julkiseen velkaan, puutteelliseen ulkoiseen tasapainottamiseen ja järjestämättömien lainojen suureen määrään tilanteessa, jossa potentiaalinen kasvu on vähäistä ja työttömyys korkea.

| (13) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Kreikan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(13)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Kreikan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (14) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Kreikka toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Kreikka harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Kreikan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 7,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 10,2 prosenttia. Kreikan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 7,6 prosentista 7,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kreikan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 193,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 206,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(14)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Kreikka toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Kreikka harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Kreikan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 7,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 10,2 prosenttia. Kreikan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 7,6 prosentista 7,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kreikan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 193,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 206,3 prosenttia.

| (15) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 realistinen ja vuonna 2023 suotuisa. Vuoden 2022 vakausohjelmassa reaalisen BKT:n ennustetaan kasvavan 3,1 prosenttia vuonna 2022 ja 4,8 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 voimakkaampaa, 3,5 prosenttia, ja vuonna 2023 heikompaa, 3,1 prosenttia. Ennusteiden välinen ero johtuu pääasiassa siitä, että oletukset unionin varojen käyttöasteesta sekä Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen vaikutuksesta erityisesti yksityiseen kulutukseen ovat niissä erilaiset. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 1,4 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden elpymisen jatkumisesta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan voimakkaasti 180,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 168,6 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,0 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa pitkälti vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Reaalisen BKT:n kasvuennusteiden eroista huolimatta komission kevään 2022 talousennusteessa oletetaan hintojen ja palkkojen kasvavan dynaamisemmin sekä vuonna 2022 että vuonna 2023, mikä näkyy tuloverokertymän kasvuna. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 185,7 prosenttia vuonna 2022 ja 180,4 prosenttia vuonna 2023. Tämä johtuu julkisen talouden kassaperusteisen ja suoriteperusteisen rahoitusaseman eroja koskevista erilaisista arvioista sekä rahoitusvarojen nettokertymää koskevasta erilaisesta oletuksesta. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin kymmenen vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan – 0,3 prosenttia. Arviossa on kuitenkin otettu huomioon vain osittain Kreikan äskettäin kokema syvä taloudellinen lama, eikä se sisällä elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Kreikan talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(15)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 realistinen ja vuonna 2023 suotuisa. Vuoden 2022 vakausohjelmassa reaalisen BKT:n ennustetaan kasvavan 3,1 prosenttia vuonna 2022 ja 4,8 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 voimakkaampaa, 3,5 prosenttia, ja vuonna 2023 heikompaa, 3,1 prosenttia. Ennusteiden välinen ero johtuu pääasiassa siitä, että oletukset unionin varojen käyttöasteesta sekä Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen vaikutuksesta erityisesti yksityiseen kulutukseen ovat niissä erilaiset. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 1,4 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden elpymisen jatkumisesta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan voimakkaasti 180,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 168,6 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,0 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa pitkälti vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Reaalisen BKT:n kasvuennusteiden eroista huolimatta komission kevään 2022 talousennusteessa oletetaan hintojen ja palkkojen kasvavan dynaamisemmin sekä vuonna 2022 että vuonna 2023, mikä näkyy tuloverokertymän kasvuna. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 185,7 prosenttia vuonna 2022 ja 180,4 prosenttia vuonna 2023. Tämä johtuu julkisen talouden kassaperusteisen ja suoriteperusteisen rahoitusaseman eroja koskevista erilaisista arvioista sekä rahoitusvarojen nettokertymää koskevasta erilaisesta oletuksesta. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin kymmenen vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan – 0,3 prosenttia. Arviossa on kuitenkin otettu huomioon vain osittain Kreikan äskettäin kokema syvä taloudellinen lama, eikä se sisällä elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Kreikan talouden potentiaalista kasvua.

| (16) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,8 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,1 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niillä ei ole finanssipoliittista vaikutusta, koska toimenpiteistä luovutaan (12). Vaikutusta alijäämään kompensoi osittain päästöoikeuksista saatavat suuremmat tulot. Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energian käyttäjille annettavista tuista, sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille ja liikennepalvelujen välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Kreikan vakausohjelman toimittamisen ja komission kevään 2022 talousennusteen koontipäivän jälkeen hallitus ilmoitti vuonna 2022 toteutettavasta uudesta toimenpidepaketista, jolla pyritään puuttumaan energian hintojen nousun seurauksiin. Jos energian hinnat pysyvät korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023 (13). |
| --- | --- |

(16)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,8 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,1 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niillä ei ole finanssipoliittista vaikutusta, koska toimenpiteistä luovutaan (12). Vaikutusta alijäämään kompensoi osittain päästöoikeuksista saatavat suuremmat tulot. Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energian käyttäjille annettavista tuista, sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille ja liikennepalvelujen välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Kreikan vakausohjelman toimittamisen ja komission kevään 2022 talousennusteen koontipäivän jälkeen hallitus ilmoitti vuonna 2022 toteutettavasta uudesta toimenpidepaketista, jolla pyritään puuttumaan energian hintojen nousun seurauksiin. Jos energian hinnat pysyvät korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023 (13).

| (17) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Kreikka rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Kreikka harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisätä investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Kreikka rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Kreikka harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisätä investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (18) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Kreikan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Kreikka aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,8 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Kreikka suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,2 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,6 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas suurempien eläkemenojen ja sosiaalisten etuuksien (0,6 % suhteessa BKT:hen) odotetaan lisäävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua. Komission ennusteen mukaan päätösperäisiä toimenpiteitä ei täysin kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(18)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Kreikan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Kreikka aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,8 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Kreikka suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,2 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,6 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas suurempien eläkemenojen ja sosiaalisten etuuksien (0,6 % suhteessa BKT:hen) odotetaan lisäävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua. Komission ennusteen mukaan päätösperäisiä toimenpiteitä ei täysin kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä.

| (19) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Kreikan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pienenevän 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022, mikä johtuu muiden unionin varojen uuden ohjelmakauden aloituksesta. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2023 kiristävä vaikutus, joka on 1,7 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (1,1 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(19)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Kreikan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pienenevän 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022, mikä johtuu muiden unionin varojen uuden ohjelmakauden aloituksesta. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2023 kiristävä vaikutus, joka on 1,7 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (1,1 % suhteessa BKT:hen).

| (20) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 0,1 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä kehitysarvioissa oletetaan, että talouden elpyminen jatkuu, ja otetaan huomioon, että henkilötuloveron lisäksi kannettavaa solidaarisuuslisää ja sosiaalisia solidaarisuusmaksuja koskevia kasvua edistäviä kevennyksiä jatketaan. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan edelleen suhteessa BKT:hen, 155,2 prosenttiin vuonna 2024 ja 146,5 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta. |
| --- | --- |

(20)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 0,1 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä kehitysarvioissa oletetaan, että talouden elpyminen jatkuu, ja otetaan huomioon, että henkilötuloveron lisäksi kannettavaa solidaarisuuslisää ja sosiaalisia solidaarisuusmaksuja koskevia kasvua edistäviä kevennyksiä jatketaan. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan edelleen suhteessa BKT:hen, 155,2 prosenttiin vuonna 2024 ja 146,5 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta.

| (21) | Kreikan veropoliittisen kehyksen muutokset voisivat elpymis- ja palautumissuunnitelman osana toteutettujen uudistusten pohjalta auttaa korjaamaan investointivajetta. Erityisesti verotusta koskevan laajemman ennakkopäätösjärjestelmän käyttöönotto voisi lisätä oikeusvarmuutta sijoittajien kannalta ja tehostaa meneillään olevia toimia verojärjestelmän yksinkertaistamiseksi. Lisäksi itsenäisiltä ammatinharjoittajilta (henkilötuloveron lisäksi) nykyisin kannettavan vuotuisen kiinteämääräisen veron tarkistaminen muiden jäsenvaltioiden parhaiden käytäntöjen pohjalta voisi parantaa itsenäisten ammatinharjoittajien verorasituksen rakennetta, edistää vapaaehtoista verosäännösten noudattamista ja tukea investointeja. Kreikka jatkaa toimia julkishallintonsa nykyaikaistamiseksi, mutta sen yleinen suorituskyky on edelleen heikko, mikä osittain johtuu korkeatasoisen henkilöstön houkuttelemiseen ja töissä pitämiseen liittyvistä haasteista. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla julkishallinnon vaikuttavuutta pyritään parantamaan keskittyen erityisesti digitaalisten palvelujen parantamiseen. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaansa sisältyvien toimenpiteiden lisäksi Kreikka on perustamassa integroitua henkilöstöhallintojärjestelmää, joka sisältää digitaaliset organisaatiokaaviot julkisen sektorin yksiköille ja toimenkuvat kaikille nykyisille viroille. Tämän odotetaan helpottavan resurssien kohdentamista tunnistettujen ja tärkeysjärjestykseen asetettujen tarpeiden mukaisesti. Vaikka vakituisten virkamiesten määrä on palkkaamisessa edelleen voimassa olevan ”yksi sisään, yksi ulos” -säännön ansiosta pysynyt jokseenkin vakaana, väliaikaisten toimihenkilöiden määrä on kasvanut jyrkästi eli lähes 25 prosenttia vuodesta 2018. Julkishallinnon koon kasvattaminen voisi vesittää toimet Kreikan (BKT:hen suhteutettujen) palkkamenojen saamiseksi kohti unionin keskiarvoa. Koska valintamenettely väliaikaisiin toimiin ei ole yhtä perusteellinen kuin vakituisiin virkoihin, tämä saattaa julkiseen talouteen kohdistuvan riskin lisäksi heikentää vakituisten virkamiesten uuden valintamenettelyn integriteettiä. Vakinaisen henkilöstön palkkaamista koskevaa ”yksi sisään, yksi ulos” -sääntöä on täydennetty asettamalla väliaikaiselle henkilöstölle enimmäismäärä, jota sovelletaan vuodesta 2022 alkaen. Näillä säännöillä luodaan yleiset puitteet työhönoton keskitetyn valvonnan vahvistamiselle ja henkilöstömäärän saamiselle pandemiaa edeltäneille tasoille.
  Jos henkilöstön kokonaismäärän odotettu vähennys toteutuu, palkkatasoja voitaisiin mukauttaa tiettyjen kriittisiksi katsottujen virkojen ja yksiköiden osalta ja silloin, kun julkishallinnolla on vaikeuksia houkutella pätevää henkilöstöä ja saada se pysymään. Tämä saattaa edellyttää toimenkuvauksen kytkemistä lisäpalkkataulukkoon tai erityisen palkkataulukon perustamista tietyille julkisen sektorin elimille (esim. markkinaviranomaisille), koska tällaiset järjestelmälliset lähestymistavat eivät vaarantaisi yhtenäistä palkkataulukkoa ja ovat sopusoinnussa maltillisen finanssipolitiikan kanssa. Vaikka elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy aktiivista työvoimapolitiikkaa vahvistavia toimenpiteitä, nuorten ja naisten työllistettävyyden parantamiseksi on vielä mahdollista toteuttaa lisätoimia, joilla tuetaan uusia ja parempia työpaikkoja tarjoavia osallistavia työmarkkinoita. |
| --- | --- |

(21)

Kreikan veropoliittisen kehyksen muutokset voisivat elpymis- ja palautumissuunnitelman osana toteutettujen uudistusten pohjalta auttaa korjaamaan investointivajetta. Erityisesti verotusta koskevan laajemman ennakkopäätösjärjestelmän käyttöönotto voisi lisätä oikeusvarmuutta sijoittajien kannalta ja tehostaa meneillään olevia toimia verojärjestelmän yksinkertaistamiseksi. Lisäksi itsenäisiltä ammatinharjoittajilta (henkilötuloveron lisäksi) nykyisin kannettavan vuotuisen kiinteämääräisen veron tarkistaminen muiden jäsenvaltioiden parhaiden käytäntöjen pohjalta voisi parantaa itsenäisten ammatinharjoittajien verorasituksen rakennetta, edistää vapaaehtoista verosäännösten noudattamista ja tukea investointeja. Kreikka jatkaa toimia julkishallintonsa nykyaikaistamiseksi, mutta sen yleinen suorituskyky on edelleen heikko, mikä osittain johtuu korkeatasoisen henkilöstön houkuttelemiseen ja töissä pitämiseen liittyvistä haasteista. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla julkishallinnon vaikuttavuutta pyritään parantamaan keskittyen erityisesti digitaalisten palvelujen parantamiseen. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaansa sisältyvien toimenpiteiden lisäksi Kreikka on perustamassa integroitua henkilöstöhallintojärjestelmää, joka sisältää digitaaliset organisaatiokaaviot julkisen sektorin yksiköille ja toimenkuvat kaikille nykyisille viroille. Tämän odotetaan helpottavan resurssien kohdentamista tunnistettujen ja tärkeysjärjestykseen asetettujen tarpeiden mukaisesti. Vaikka vakituisten virkamiesten määrä on palkkaamisessa edelleen voimassa olevan ”yksi sisään, yksi ulos” -säännön ansiosta pysynyt jokseenkin vakaana, väliaikaisten toimihenkilöiden määrä on kasvanut jyrkästi eli lähes 25 prosenttia vuodesta 2018. Julkishallinnon koon kasvattaminen voisi vesittää toimet Kreikan (BKT:hen suhteutettujen) palkkamenojen saamiseksi kohti unionin keskiarvoa. Koska valintamenettely väliaikaisiin toimiin ei ole yhtä perusteellinen kuin vakituisiin virkoihin, tämä saattaa julkiseen talouteen kohdistuvan riskin lisäksi heikentää vakituisten virkamiesten uuden valintamenettelyn integriteettiä. Vakinaisen henkilöstön palkkaamista koskevaa ”yksi sisään, yksi ulos” -sääntöä on täydennetty asettamalla väliaikaiselle henkilöstölle enimmäismäärä, jota sovelletaan vuodesta 2022 alkaen. Näillä säännöillä luodaan yleiset puitteet työhönoton keskitetyn valvonnan vahvistamiselle ja henkilöstömäärän saamiselle pandemiaa edeltäneille tasoille.

Jos henkilöstön kokonaismäärän odotettu vähennys toteutuu, palkkatasoja voitaisiin mukauttaa tiettyjen kriittisiksi katsottujen virkojen ja yksiköiden osalta ja silloin, kun julkishallinnolla on vaikeuksia houkutella pätevää henkilöstöä ja saada se pysymään. Tämä saattaa edellyttää toimenkuvauksen kytkemistä lisäpalkkataulukkoon tai erityisen palkkataulukon perustamista tietyille julkisen sektorin elimille (esim. markkinaviranomaisille), koska tällaiset järjestelmälliset lähestymistavat eivät vaarantaisi yhtenäistä palkkataulukkoa ja ovat sopusoinnussa maltillisen finanssipolitiikan kanssa. Vaikka elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy aktiivista työvoimapolitiikkaa vahvistavia toimenpiteitä, nuorten ja naisten työllistettävyyden parantamiseksi on vielä mahdollista toteuttaa lisätoimia, joilla tuetaan uusia ja parempia työpaikkoja tarjoavia osallistavia työmarkkinoita.

| (22) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Kreikalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Nämä suositukset koskevat erityisesti julkisen talouden laatua ja kestävyyttä; terveydenhuoltojärjestelmän saavutettavuutta ja häiriönsietokykyä; aktiivista työvoimapolitiikkaa; toimenpiteitä, joilla tuetaan julkisia investointeja koulutukseen, osaamiseen ja työllistyvyyteen; tutkimus- ja kehittämistoimintaa; turvallista, älykästä, kestävää ja häiriönsietokykyistä liikennettä ja logistiikkaa; puhdasta ja tehokasta energian tuotantoa ja käyttöä, mukaan lukien uusiutuvaa energiaa ja yhteenliitäntöjä koskevat hankkeet; ympäristöinfrastruktuuria; kaupunkialueiden uudistamista sekä julkishallinnon ja yritysten digitalisaatiota. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää myös huomattavan määrän toimenpiteitä julkisen talouden rakenteeseen, sosiaaliturvaan, rahoitusvakauteen, työ- ja tuotemarkkinoihin sekä julkishallinnon nykyaikaistamiseen liittyviin haasteisiin vastaamiseksi. Kaikki nämä toimenpiteet ovat seurausta ohjelman jälkeisistä sitoumuksista tai laajentavat ja täydentävät niitä. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluu toimenpiteitä, joilla parannetaan kilpailukykyä ja edistetään yksityisiä investointeja parantamalla liiketoimintaympäristöä ja yksinkertaistamalla sääntelykehystä. Näitä uudistuksia täydennetään lainajärjestelyllä, jonka tarkoituksena on kannustaa yksityisiä investointeja talouden muutosaloille sekä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen. |
| --- | --- |

(22)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Kreikalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Nämä suositukset koskevat erityisesti julkisen talouden laatua ja kestävyyttä; terveydenhuoltojärjestelmän saavutettavuutta ja häiriönsietokykyä; aktiivista työvoimapolitiikkaa; toimenpiteitä, joilla tuetaan julkisia investointeja koulutukseen, osaamiseen ja työllistyvyyteen; tutkimus- ja kehittämistoimintaa; turvallista, älykästä, kestävää ja häiriönsietokykyistä liikennettä ja logistiikkaa; puhdasta ja tehokasta energian tuotantoa ja käyttöä, mukaan lukien uusiutuvaa energiaa ja yhteenliitäntöjä koskevat hankkeet; ympäristöinfrastruktuuria; kaupunkialueiden uudistamista sekä julkishallinnon ja yritysten digitalisaatiota. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää myös huomattavan määrän toimenpiteitä julkisen talouden rakenteeseen, sosiaaliturvaan, rahoitusvakauteen, työ- ja tuotemarkkinoihin sekä julkishallinnon nykyaikaistamiseen liittyviin haasteisiin vastaamiseksi. Kaikki nämä toimenpiteet ovat seurausta ohjelman jälkeisistä sitoumuksista tai laajentavat ja täydentävät niitä. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluu toimenpiteitä, joilla parannetaan kilpailukykyä ja edistetään yksityisiä investointeja parantamalla liiketoimintaympäristöä ja yksinkertaistamalla sääntelykehystä. Näitä uudistuksia täydennetään lainajärjestelyllä, jonka tarkoituksena on kannustaa yksityisiä investointeja talouden muutosaloille sekä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen.

| (23) | Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 37,5 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 23,3 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Kreikkaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(23)

Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 37,5 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 23,3 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Kreikkaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (24) | Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetään kattava hallintokehys investointi- ja uudistustoimenpiteiden koordinointia, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten. Elpymis- ja palautumissuunnitelman tosiasiallinen täytäntöönpano riippuu kuitenkin ratkaisevasti täytäntöönpanoelinten hallinnollisista ja täytäntöönpanovalmiuksista, ja sitä on seurattava tiiviisti. Alue- ja paikallishallinnon teknisten palvelujen (ml. kunnalliset yritykset) odotetaan osallistuvan useiden komponenttien täytäntöönpanoon, ja koska niiden hallinnolliset valmiudet erityisesti pienemmissä kunnissa ovat yleensä rajalliset, keskushallinnon lisätukea olisi tarjottava tarvittaessa. Elpymis- ja palautumissuunnitelman sujuvan täytäntöönpanon kannalta on ratkaisevan tärkeää noudattaa tiukkoja aikatauluja, reagoida nopeasti täytäntöönpanon hidastumiseen ja löytää ratkaisuja. Pullonkauloja varten voi olla hyödyllistä perustaa ministeriöiden välinen korkean tason työryhmä. Valtiovarainministeriöön kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälinevirastolla on yleisen koordinoinnin kannalta keskeinen rooli, ja sille odotetaankin osoitettavan riittävästi resursseja. Elpymis- ja palautumistukivälineviraston ja koordinointisihteeristön (joka vastaa uudistustoimenpiteiden koordinoinnista) tiivis yhteistyö on olennaisen tärkeää. |
| --- | --- |

(24)

Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetään kattava hallintokehys investointi- ja uudistustoimenpiteiden koordinointia, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten. Elpymis- ja palautumissuunnitelman tosiasiallinen täytäntöönpano riippuu kuitenkin ratkaisevasti täytäntöönpanoelinten hallinnollisista ja täytäntöönpanovalmiuksista, ja sitä on seurattava tiiviisti. Alue- ja paikallishallinnon teknisten palvelujen (ml. kunnalliset yritykset) odotetaan osallistuvan useiden komponenttien täytäntöönpanoon, ja koska niiden hallinnolliset valmiudet erityisesti pienemmissä kunnissa ovat yleensä rajalliset, keskushallinnon lisätukea olisi tarjottava tarvittaessa. Elpymis- ja palautumissuunnitelman sujuvan täytäntöönpanon kannalta on ratkaisevan tärkeää noudattaa tiukkoja aikatauluja, reagoida nopeasti täytäntöönpanon hidastumiseen ja löytää ratkaisuja. Pullonkauloja varten voi olla hyödyllistä perustaa ministeriöiden välinen korkean tason työryhmä. Valtiovarainministeriöön kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälinevirastolla on yleisen koordinoinnin kannalta keskeinen rooli, ja sille odotetaankin osoitettavan riittävästi resursseja. Elpymis- ja palautumistukivälineviraston ja koordinointisihteeristön (joka vastaa uudistustoimenpiteiden koordinoinnista) tiivis yhteistyö on olennaisen tärkeää.

| (25) | Komissio hyväksyi 29 päivänä heinäkuuta 2021 Kreikan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (18) säädetyn kumppanuussopimuksen. Kreikka toimitti loka- ja marraskuussa 2021 komissiolle 21 koheesiopolitiikan ohjelmaa. Kreikka on ottanut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(25)

Komissio hyväksyi 29 päivänä heinäkuuta 2021 Kreikan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (18) säädetyn kumppanuussopimuksen. Kreikka toimitti loka- ja marraskuussa 2021 komissiolle 21 koheesiopolitiikan ohjelmaa. Kreikka on ottanut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (26) | Sen jälkeen kun Kreikka sai Euroopan vakausmekanismin nojalla toteutettavan rahoitustukiohjelman onnistuneesti päätökseen vuonna 2018, siihen on sovellettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 mukaista tiukennettua valvontaa (19). Tiukennetun valvonnan avulla on voitu seurata Kreikan euroryhmälle 22 päivänä kesäkuuta 2018 antamien erityissitoumusten täytäntöönpanoa ohjelman puitteissa aloitettujen keskeisten rakenneuudistusten loppuun saattamiseksi. Näiden sitoumusten täytäntöönpano sovittuihin määräaikoihin mennessä vuoden 2022 puoliväliin asti on velkahelpotusten perusta. Tämä järjestely on siis Kreikassa nyt voimassa viimeistä vuotta. Kuten 23 päivänä toukokuuta 2022 julkaistussa tiukennettua valvontaa koskevassa 14. kertomuksessa todettiin, pandemianaikaisista vaikeista olosuhteista ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen taloudellisista vaikutuksista huolimatta Kreikka on pannut tosiasiallisesti täytäntöön suurimman osan politiikkasitoumuksista, mikä on parantanut Kreikan talouden häiriönsietokykyä ja vahvistanut sen rahoitusvakautta. Täytäntöönpano on kuitenkin joiltakin osin vielä kesken. Tämä koskee erityisesti kansallisen kiinteistörekisterin valmistumista, mikä parantaisi Kreikan liiketoimintaympäristöä. Viime vuosina tässä on edistytty merkittävästi, ja kiinteistörekisteri on tarkoitus saada kokonaisuudessaan valmiiksi joulukuuhun 2022 mennessä. Kiinteistörekisterin käyttöönottoa on tuettu unionin rakennerahastoista. Viime aikoina elpymis- ja palautumistukivälineestä on tuettu rekisteröintien ja omistusoikeusasiakirjojen digitalisointia. Kiinteistörekisterihankkeen yhteydessä Kreikan on myös saatava valmiiksi kiinteistörekisterikartoitus, kiinteistörekisteriviraston toimintavalmiuteen saattaminen ja koko maan kattavien metsäkarttojen ratifiointi. |
| --- | --- |

(26)

Sen jälkeen kun Kreikka sai Euroopan vakausmekanismin nojalla toteutettavan rahoitustukiohjelman onnistuneesti päätökseen vuonna 2018, siihen on sovellettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 mukaista tiukennettua valvontaa (19). Tiukennetun valvonnan avulla on voitu seurata Kreikan euroryhmälle 22 päivänä kesäkuuta 2018 antamien erityissitoumusten täytäntöönpanoa ohjelman puitteissa aloitettujen keskeisten rakenneuudistusten loppuun saattamiseksi. Näiden sitoumusten täytäntöönpano sovittuihin määräaikoihin mennessä vuoden 2022 puoliväliin asti on velkahelpotusten perusta. Tämä järjestely on siis Kreikassa nyt voimassa viimeistä vuotta. Kuten 23 päivänä toukokuuta 2022 julkaistussa tiukennettua valvontaa koskevassa 14. kertomuksessa todettiin, pandemianaikaisista vaikeista olosuhteista ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen taloudellisista vaikutuksista huolimatta Kreikka on pannut tosiasiallisesti täytäntöön suurimman osan politiikkasitoumuksista, mikä on parantanut Kreikan talouden häiriönsietokykyä ja vahvistanut sen rahoitusvakautta. Täytäntöönpano on kuitenkin joiltakin osin vielä kesken. Tämä koskee erityisesti kansallisen kiinteistörekisterin valmistumista, mikä parantaisi Kreikan liiketoimintaympäristöä. Viime vuosina tässä on edistytty merkittävästi, ja kiinteistörekisteri on tarkoitus saada kokonaisuudessaan valmiiksi joulukuuhun 2022 mennessä. Kiinteistörekisterin käyttöönottoa on tuettu unionin rakennerahastoista. Viime aikoina elpymis- ja palautumistukivälineestä on tuettu rekisteröintien ja omistusoikeusasiakirjojen digitalisointia. Kiinteistörekisterihankkeen yhteydessä Kreikan on myös saatava valmiiksi kiinteistörekisterikartoitus, kiinteistörekisteriviraston toimintavalmiuteen saattaminen ja koko maan kattavien metsäkarttojen ratifiointi.

| (27) | Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Kreikalla on useita terveydenhuoltoon liittyviä lisähaasteita. Asiakasmaksut ovat Kreikassa edelleen korkeat, ja niiden osuus kaikista terveydenhuoltomenoista on yli kolmannes (35 %) (20). Ne liittyvät suurelta osin lääkkeiden omavastuuosuuksiin ja suoriin maksuihin etuuspaketin ulkopuolisista palveluista. Tämä puolestaan on yhteydessä (unionin keskiarvoon verrattuna) edelleen suhteellisen suuriin julkisiin lääkemenoihin ja (unionin keskiarvoon verrattuna) suhteellisen vähäisiin terapeuttisen hoidon menoihin erityisesti avohoidossa. Hyvin toimiva perusterveydenhuoltojärjestelmä, joka kattaa koko väestön ja jossa on tuloksellinen portinvartijajärjestelmä, voi lisätä tehokkuutta ja parantaa terveydenhuollon tuotteiden ja palvelujen saatavuutta. Tiukennetun valvonnan yhteydessä hyväksyttävien perusterveydenhuoltojärjestelmän muutosten täysimääräinen täytäntöönpano onkin ratkaisevan tärkeää hyvin toimivan terveydenhuoltojärjestelmän kannalta. Uudistus on jatkoa aiemmille pyrkimyksille luoda kattava perusterveydenhuoltojärjestelmä, jonka täytäntöönpano on kuitenkin ollut haasteellista. Tätä varten perhelääkäreiden määrän lisääminen täyden väestökattavuuden saavuttamiseksi ja väestön rekisteröinti on keskeistä, jotta varmistetaan väestön riittävä ja yhtäläinen pääsy terveydenhuoltoon. |
| --- | --- |

(27)

Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Kreikalla on useita terveydenhuoltoon liittyviä lisähaasteita. Asiakasmaksut ovat Kreikassa edelleen korkeat, ja niiden osuus kaikista terveydenhuoltomenoista on yli kolmannes (35 %) (20). Ne liittyvät suurelta osin lääkkeiden omavastuuosuuksiin ja suoriin maksuihin etuuspaketin ulkopuolisista palveluista. Tämä puolestaan on yhteydessä (unionin keskiarvoon verrattuna) edelleen suhteellisen suuriin julkisiin lääkemenoihin ja (unionin keskiarvoon verrattuna) suhteellisen vähäisiin terapeuttisen hoidon menoihin erityisesti avohoidossa. Hyvin toimiva perusterveydenhuoltojärjestelmä, joka kattaa koko väestön ja jossa on tuloksellinen portinvartijajärjestelmä, voi lisätä tehokkuutta ja parantaa terveydenhuollon tuotteiden ja palvelujen saatavuutta. Tiukennetun valvonnan yhteydessä hyväksyttävien perusterveydenhuoltojärjestelmän muutosten täysimääräinen täytäntöönpano onkin ratkaisevan tärkeää hyvin toimivan terveydenhuoltojärjestelmän kannalta. Uudistus on jatkoa aiemmille pyrkimyksille luoda kattava perusterveydenhuoltojärjestelmä, jonka täytäntöönpano on kuitenkin ollut haasteellista. Tätä varten perhelääkäreiden määrän lisääminen täyden väestökattavuuden saavuttamiseksi ja väestön rekisteröinti on keskeistä, jotta varmistetaan väestön riittävä ja yhtäläinen pääsy terveydenhuoltoon.

| (28) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(28)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (29) | Vuoden 2020 tietojen mukaan öljyn osuus Kreikan energiayhdistelmästä on 50 prosenttia ja kaasun osuus 24 prosenttia. Kreikan riippuvuus sekä öljyn (21) että kaasun tuonnista Venäjältä on hieman alle EU:n keskiarvon eli 18 prosenttia verrattuna EU:n 26 prosentin keskiarvoon raakaöljyn osalta ja 39 prosenttia verrattuna EU:n 44 prosentin keskiarvoon kaasun (22) osalta. Kivihiilen tuonnista 87 prosenttia on peräisin Venäjältä, mutta suuri osa ruskohiilestä saadaan kotimaasta. Jotta Kreikan riippuvuutta Venäjältä tuotavasta kaasusta voidaan vähentää ja energiavalikoimaa monipuolistaa pois fossiilisista polttoaineista sekä täyttää maan sitoumus luopua asteittain kaikesta ruskohiileen perustuvasta sähköntuotannosta vuoteen 2028 mennessä, voitaisiin edelleen toteuttaa useita Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluviin investointeihin ja uudistuksiin tukeutuvia ja niitä pidemmälle meneviä toimenpiteitä. Kreikka voisi nopeuttaa uusiutuvan energian käytön laajentamista ja sellaisen organisoidun markkinafoorumin perustamista, joka helpottaisi kahdenvälisiä sähkönhankintasopimuksia uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osalta. Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvät lupamenettelyjen uudistukset vähentävät uusiutuvan energian alalla tehtävien investointien esteitä. Kreikalla on mahdollisuus alkaa kehittää vetyinfrastruktuuria erityisesti satamissa vedyn kuljetuksen helpottamiseksi. Verkonhaltijoiden suunnittelemia infrastruktuuri-investointeja voitaisiin nopeuttaa ja laajentaa erityisesti sähköasemien osalta. Lisäksi voitaisiin lyhentää aikaa, jonka verkonhaltijat tarvitsevat liittymisehtojen käsittelyyn ja viimeistelyyn uusiutuvia energialähteitä käyttäviä uusia laitoksia varten. Uudet sähköyhdysjohdot naapurimaihin antaisivat mahdollisuuden vastaanottaa verkkoon enemmän uusiutuvaa energiaa. Kreikan on nopeutettava kaasureittien monipuolistamista saattamalla edistyneessä vaiheessa olevat investoinnit nopeasti päätökseen.
  Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Kreikka voisi myös laajentaa nykyisten energiansäästötoimenpiteiden soveltamisalaa ja tavoitteita sekä vähentää suurta energiaköyhyyttä (17,1 % vuonna 2020) käyttämällä tarvittaessa myös koheesiopolitiikan varoja esimerkiksi rakennuskannan kunnostamiseen. Olemassa olevia markkinaesteitä, jotka rajoittavat peruskorjausten laajuutta tietyillä segmenteillä, voitaisiin lieventää kohdennetuilla lainsäädännöllisillä ja taloudellisilla kannustimilla. Kreikan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. Lisäksi vähähiilistämistä on nopeutettava öljystä edelleen erittäin riippuvaisella liikennesektorilla edistämällä kestävää liikkumista, johon kuuluvat myös julkinen liikenne ja rautatiehankkeet. |
| --- | --- |

(29)

Vuoden 2020 tietojen mukaan öljyn osuus Kreikan energiayhdistelmästä on 50 prosenttia ja kaasun osuus 24 prosenttia. Kreikan riippuvuus sekä öljyn (21) että kaasun tuonnista Venäjältä on hieman alle EU:n keskiarvon eli 18 prosenttia verrattuna EU:n 26 prosentin keskiarvoon raakaöljyn osalta ja 39 prosenttia verrattuna EU:n 44 prosentin keskiarvoon kaasun (22) osalta. Kivihiilen tuonnista 87 prosenttia on peräisin Venäjältä, mutta suuri osa ruskohiilestä saadaan kotimaasta. Jotta Kreikan riippuvuutta Venäjältä tuotavasta kaasusta voidaan vähentää ja energiavalikoimaa monipuolistaa pois fossiilisista polttoaineista sekä täyttää maan sitoumus luopua asteittain kaikesta ruskohiileen perustuvasta sähköntuotannosta vuoteen 2028 mennessä, voitaisiin edelleen toteuttaa useita Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluviin investointeihin ja uudistuksiin tukeutuvia ja niitä pidemmälle meneviä toimenpiteitä. Kreikka voisi nopeuttaa uusiutuvan energian käytön laajentamista ja sellaisen organisoidun markkinafoorumin perustamista, joka helpottaisi kahdenvälisiä sähkönhankintasopimuksia uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osalta. Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvät lupamenettelyjen uudistukset vähentävät uusiutuvan energian alalla tehtävien investointien esteitä. Kreikalla on mahdollisuus alkaa kehittää vetyinfrastruktuuria erityisesti satamissa vedyn kuljetuksen helpottamiseksi. Verkonhaltijoiden suunnittelemia infrastruktuuri-investointeja voitaisiin nopeuttaa ja laajentaa erityisesti sähköasemien osalta. Lisäksi voitaisiin lyhentää aikaa, jonka verkonhaltijat tarvitsevat liittymisehtojen käsittelyyn ja viimeistelyyn uusiutuvia energialähteitä käyttäviä uusia laitoksia varten. Uudet sähköyhdysjohdot naapurimaihin antaisivat mahdollisuuden vastaanottaa verkkoon enemmän uusiutuvaa energiaa. Kreikan on nopeutettava kaasureittien monipuolistamista saattamalla edistyneessä vaiheessa olevat investoinnit nopeasti päätökseen.

Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Kreikka voisi myös laajentaa nykyisten energiansäästötoimenpiteiden soveltamisalaa ja tavoitteita sekä vähentää suurta energiaköyhyyttä (17,1 % vuonna 2020) käyttämällä tarvittaessa myös koheesiopolitiikan varoja esimerkiksi rakennuskannan kunnostamiseen. Olemassa olevia markkinaesteitä, jotka rajoittavat peruskorjausten laajuutta tietyillä segmenteillä, voitaisiin lieventää kohdennetuilla lainsäädännöllisillä ja taloudellisilla kannustimilla. Kreikan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. Lisäksi vähähiilistämistä on nopeutettava öljystä edelleen erittäin riippuvaisella liikennesektorilla edistämällä kestävää liikkumista, johon kuuluvat myös julkinen liikenne ja rautatiehankkeet.

| (30) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Kreikka voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Kreikka voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (23) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(30)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Kreikka voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Kreikka voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (23) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (31) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (24) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(31)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (24) ilmenee suosituksesta 1.

| (32) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Kreikan osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2. |
| --- | --- |

(32)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Kreikan osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2.

| (33) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2 ja 4. Suositukset 1 ja 2 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1, 2 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksissa 1 ja 2 tarkoitetuilla finanssipolitiikan toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan suureen julkiseen velkaan ja puutteelliseen ulkoiseen tasapainottamiseen liittyviä epätasapainoja ja helpotetaan samalla korkean työttömyyden ja alhaisen potentiaalisen kasvun korjaamista. Suosituksessa 4 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa haavoittuvuustekijöitä, joita liittyy suureen ulkomaiseen velkaan pitkällä aikavälillä, |
| --- | --- |

(33)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2 ja 4. Suositukset 1 ja 2 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1, 2 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksissa 1 ja 2 tarkoitetuilla finanssipolitiikan toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan suureen julkiseen velkaan ja puutteelliseen ulkoiseen tasapainottamiseen liittyviä epätasapainoja ja helpotetaan samalla korkean työttömyyden ja alhaisen potentiaalisen kasvun korjaamista. Suosituksessa 4 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa haavoittuvuustekijöitä, joita liittyy suureen ulkomaiseen velkaan pitkällä aikavälillä,

SUOSITTAA, että Kreikka toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023 maltillisen finanssipolitiikan erityisesti rajoittamalla kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvun pienemmäksi kuin keskipitkän aikavälin potentiaalinen tuotannon kasvu, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa uskottava ja asteittainen velan vähentäminen ja julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä asteittaisen vakauttamisen, investointien ja uudistusten avulla; parantaa verojärjestelmän investointiystävällisyyttä elpymis- ja palautumissuunnitelman osana toteutettujen uudistusten pohjalta ottamalla käyttöön laajemman ennakkopäätösjärjestelmän ja tarkistamalla itsenäisten ammatinharjoittajien verorasituksen rakennetta; varmistaa julkishallinnon tehokkuuden niin, että se pystyy houkuttelemaan oikeanlaista osaamista ja säilyttämään johdonmukaisuuden yhtenäisen palkkataulukon kanssa;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa; saattaa loppuun tiukennetun valvonnan piiriin kuuluvat jäljellä olevat uudistukset, kiinteistörekisteriuudistus mukaan luettuna;

3.

saattaa terveydenhuollon riittävän ja yhtäläisen saatavuuden varmistamiseksi päätökseen perusterveydenhuollon uudistuksen tiukennetun valvonnan puitteissa muutetun kehyksen mukaisesti, mukaan lukien henkilöstön palkkaaminen perusterveydenhuollon yksikköihin, väestön rekisteröinti ja yleislääkäreiden tuloksellisen portinvartijajärjestelmän käyttöönotto;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja monipuolistaa fossiilisten polttoaineiden tuontia nopeuttamalla uusiutuvan energian käyttöönottoa ja kehittämällä uusiutuvan vedyn käytön mahdollistavaa infrastruktuuria; vähentää riippuvuutta myös varmistamalla sähköverkkojen, sähköyhdysjohtojen ja kaasuputkien riittävän kapasiteetin ja monipuolistamalla kaasun toimitusreittejä; vahvistaa energiapalvelumarkkinoiden kehystä ja parantaa energiatehokkuutta lisääviä toimenpiteitä uudistuksilla ja markkinakannustimilla, joilla tuetaan rakennus- ja liikennesektorin vähähiilistämistä, erityisesti edistämällä sähköistä liikkumista.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Kreikan vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 33).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10152/2021.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Kreikan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kreikan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 46).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

15

(16)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 472/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1).

19

(20)  Luvut vuodelta 2019 ja raportista ”Terveyden tila EU:ssa, Kreikka: maakohtainen terveysprofiili”, OECD, 2021 (https://www.oecd.org/health/greece-country-health-profile-2021-4ab8ea73-en.htm).

20

(21)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus raakaöljyn kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Kreikan osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita. Merkittävä osuus öljyn kokonaistuonnista Kreikassa on jalostamojen raaka-ainetta. Kreikka on erittäin riippuvainen Venäjältä tulevasta tuonnista, ja 86 prosenttia jalostamojen raaka-aineen kokonaistuonnista on peräisin Venäjältä.

21

(22)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Kreikan osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

23

(24)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

24

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/70 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/70

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Espanjan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/09)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Espanja kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Espanja kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Espanjan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Espanjan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Espanja toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Espanja on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Espanja toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Espanja on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Espanja toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Espanjan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Espanja toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Espanjan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Espanjaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Espanjan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Espanja on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Espanjan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Espanjaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Espanjan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Espanja on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Espanjan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Espanjasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijät liittyvät erityisesti suureen ulkomaiseen, julkiseen ja yksityiseen velkaan korkean työttömyyden vallitessa, ja niillä on rajat ylittävää merkitystä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Espanjasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijät liittyvät erityisesti suureen ulkomaiseen, julkiseen ja yksityiseen velkaan korkean työttömyyden vallitessa, ja niillä on rajat ylittävää merkitystä.

| (13) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Espanjan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(13)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Espanjan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (14) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Espanja toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Espanja harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Espanjan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 10,3 prosenttia. Espanjan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,9 prosentista 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Espanjan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, muodostuivat pääasiassa tulonsiirroista alueille terveydenhuollon uusien tarpeiden kattamiseen. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 118,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 120,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(14)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Espanja toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Espanja harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Espanjan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 10,3 prosenttia. Espanjan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,9 prosentista 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Espanjan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, muodostuivat pääasiassa tulonsiirroista alueille terveydenhuollon uusien tarpeiden kattamiseen. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 118,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 120,0 prosenttia.

| (15) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 3,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on 4,0 prosenttia vuonna 2022 ja 3,4 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,9 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden voimakkaasta kasvusta, verotulojen kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 115,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 112,4 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,9 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 115,1 prosenttia vuonna 2022 ja 113,7 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu osittain vuodelle 2023 ennustetusta suuremmasta perusalijäämästä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 0,8 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Espanjan talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(15)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 3,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on 4,0 prosenttia vuonna 2022 ja 3,4 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,9 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden voimakkaasta kasvusta, verotulojen kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 115,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 112,4 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,9 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 115,1 prosenttia vuonna 2022 ja 113,7 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu osittain vuodelle 2023 ennustetusta suuremmasta perusalijäämästä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 0,8 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Espanjan talouden potentiaalista kasvua.

| (16) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista kotitalouksille, energiankulutun välillisten verojen kevennyksistä, energiantuotannon tuista sekä tulonsiirroista hintojen noususta kärsineille toimialoille. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin energiantuotantoveron soveltamisen keskeyttäminen ja sähköstä kannettavan erityisveron alentaminen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023 (13). |
| --- | --- |

(16)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista kotitalouksille, energiankulutun välillisten verojen kevennyksistä, energiantuotannon tuista sekä tulonsiirroista hintojen noususta kärsineille toimialoille. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin energiantuotantoveron soveltamisen keskeyttäminen ja sähköstä kannettavan erityisveron alentaminen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023 (13).

| (17) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Espanja rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Espanja harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Espanja rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Espanja harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (18) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Espanjan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Espanja aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Näin Espanja suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,2 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,3 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen elvyttävään vaikutukseen vuonna 2022 lisäämällä menoja, jotka liittyvät tavaroiden ja palvelujen julkiseen kulutukseen. Komission ennusteen mukaan näitä toimenpiteitä ei täysin kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(18)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Espanjan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Espanja aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Näin Espanja suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,2 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,3 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen elvyttävään vaikutukseen vuonna 2022 lisäämällä menoja, jotka liittyvät tavaroiden ja palvelujen julkiseen kulutukseen. Komission ennusteen mukaan näitä toimenpiteitä ei täysin kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä.

| (19) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Espanjan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuonna 2023 vakaana verrattuna vuoteen 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on + 0,1 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hinnannousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(19)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Espanjan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuonna 2023 vakaana verrattuna vuoteen 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on + 0,1 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hinnannousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen).

| (20) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,9 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 110,8 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 109,7 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. |
| --- | --- |

(20)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,9 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 110,8 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 109,7 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

| (21) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Espanjalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelman odotetaan erityisesti edistävän merkittävästi niiden maakohtaisten suositusten noudattamista, jotka koskevat julkisten ja yksityisten investointien edistämistä elpymisen tukena. Tässä yhteydessä odotetaan noudatettavan maakohtaisia suosituksia, jotka koskevat investointeja innovointiin sekä maan digitaaliseen ja vihreään siirtymään. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy myös toimenpiteitä, joilla vähennetään määräaikaisten työsopimusten suurta osuutta yksityisellä ja julkisella sektorilla ja vahvistetaan aktiivista työvoimapolitiikkaa. Elpymis- ja palautumissuunnitelman odotetaan auttavan korjaamaan työttömyysturvan sirpaleisuutta, josta on seurannut väliinputoamisia. Sen odotetaan myös lisäävän työmarkkinoilla tarvittavia taitoja ja pätevyyksiä, joita tarvitaan maan vihreän ja digitaalisen siirtymän tueksi. Elpymis- ja palautumissuunnitelmalla voidaan merkittävästi parantaa mahdollisuuksia digitaaliseen oppimiseen investoimalla laitteisiin ja osaamiseen sekä kehittämällä verkkokursseja. Koulutustulokset saattavat parantua myös koulutuksen eri vaiheisiin kohdistuvien investointien ansiosta. Elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteillä voidaan myös auttaa niiden maakohtaisten suositusten noudattamisessa, joissa Espanjaa kehotetaan parantamaan vähimmäistulojärjestelmien ja perhetukien kattavuutta ja riittävyyttä. Elpymis- ja palautumissuunnitelman odotetaan myös vahvistavan julkisia hankintoja koskevaa säännöstöä ja parantavan liiketoimintaympäristöä. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteet, joilla pyritään vaikuttavampaan julkisten varojen käyttöön ja verojärjestelmään, saattavat edistää julkisen talouden kestävyyttä. |
| --- | --- |

(21)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Espanjalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelman odotetaan erityisesti edistävän merkittävästi niiden maakohtaisten suositusten noudattamista, jotka koskevat julkisten ja yksityisten investointien edistämistä elpymisen tukena. Tässä yhteydessä odotetaan noudatettavan maakohtaisia suosituksia, jotka koskevat investointeja innovointiin sekä maan digitaaliseen ja vihreään siirtymään. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy myös toimenpiteitä, joilla vähennetään määräaikaisten työsopimusten suurta osuutta yksityisellä ja julkisella sektorilla ja vahvistetaan aktiivista työvoimapolitiikkaa. Elpymis- ja palautumissuunnitelman odotetaan auttavan korjaamaan työttömyysturvan sirpaleisuutta, josta on seurannut väliinputoamisia. Sen odotetaan myös lisäävän työmarkkinoilla tarvittavia taitoja ja pätevyyksiä, joita tarvitaan maan vihreän ja digitaalisen siirtymän tueksi. Elpymis- ja palautumissuunnitelmalla voidaan merkittävästi parantaa mahdollisuuksia digitaaliseen oppimiseen investoimalla laitteisiin ja osaamiseen sekä kehittämällä verkkokursseja. Koulutustulokset saattavat parantua myös koulutuksen eri vaiheisiin kohdistuvien investointien ansiosta. Elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteillä voidaan myös auttaa niiden maakohtaisten suositusten noudattamisessa, joissa Espanjaa kehotetaan parantamaan vähimmäistulojärjestelmien ja perhetukien kattavuutta ja riittävyyttä. Elpymis- ja palautumissuunnitelman odotetaan myös vahvistavan julkisia hankintoja koskevaa säännöstöä ja parantavan liiketoimintaympäristöä. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteet, joilla pyritään vaikuttavampaan julkisten varojen käyttöön ja verojärjestelmään, saattavat edistää julkisen talouden kestävyyttä.

| (22) | Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 40 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 28 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Espanjaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(22)

Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 40 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 28 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Espanjaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (23) | Espanja ei ole vielä virallisesti toimittanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaista kumppanuussopimusta eikä muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia. Espanjan on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(23)

Espanja ei ole vielä virallisesti toimittanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaista kumppanuussopimusta eikä muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia. Espanjan on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (24) | Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsiteltyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Espanjalla on edessään useita muita haasteita, jotka liittyvät vihreän siirtymän vauhdittamiseen, energiaverkkoyhteyksien lisäämiseen, yhteiskunnan tukeman ja kohtuuhintaisen energiatehokkaan asumisen saatavuuden vahvistamiseen ja kiertotalouden edistämiseen. Kierrätysasteen nostamiseen ja kiertotalouden edistämiseen tähtäävillä toimenpiteillä voidaan osaltaan rajoittaa tavaroiden tuontia ja korjata ulkoista epätasapainoa. Uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskevien tavoitteiden saavuttaminen ja energiaverkkoyhteyksien lisääminen voivat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä myös vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja suurta ulkomaista velkaa. |
| --- | --- |

(24)

Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsiteltyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Espanjalla on edessään useita muita haasteita, jotka liittyvät vihreän siirtymän vauhdittamiseen, energiaverkkoyhteyksien lisäämiseen, yhteiskunnan tukeman ja kohtuuhintaisen energiatehokkaan asumisen saatavuuden vahvistamiseen ja kiertotalouden edistämiseen. Kierrätysasteen nostamiseen ja kiertotalouden edistämiseen tähtäävillä toimenpiteillä voidaan osaltaan rajoittaa tavaroiden tuontia ja korjata ulkoista epätasapainoa. Uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskevien tavoitteiden saavuttaminen ja energiaverkkoyhteyksien lisääminen voivat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä myös vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja suurta ulkomaista velkaa.

| (25) | Espanja hyötyisi entistä selvemmästä talouskasvun irrottamisesta resurssien käytöstä kunnianhimoisempien unionin tavoitteiden, kuten 55-valmiustavoitteiden, saavuttamiseksi. Tältä osin on todettava, että yhdyskuntajätteen kierrätysaste ja kiertomateriaalien käyttöaste ovat alle unionin keskiarvon, kun taas kaatopaikalle päätyvän jätteen osuus on selvästi sitä suurempi. Pitkäjänteinen koordinointi hallinnon eri tasojen välillä ja lisäinvestoinnit voivat auttaa Espanjaa erilliskeräystä ja kierrätystä koskevien velvoitteiden täyttämisessä. Kierrätystavoitteiden saavuttaminen on jaettu alaspäin alemmille hallintotasoille. Välineet niiden toteuttamiseksi eivät kuitenkaan välttämättä ole riittävän tuloksellisia. Hallinnon eri tasojen välistä koordinointia voitaisiinkin parantaa lisäuudistuksilla, mukaan lukien säännösten yhteinen tulkinta sekä jätteenkäsittelyinfrastruktuurin suunnittelu ja käyttö. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/240 (19) käyttöön otetusta teknisen tuen välineestä annettavalla lisätuella voidaan auttaa parhaiden käytäntöjen levittämisessä. Lisäinvestoinnit Espanjan kierrätyskapasiteetin lisäämiseen saattavat olla perusteltuja, myös kiertotalouden edistämiseksi tietyillä aloilla. Innovointi ja investoiminen kiertotalouden edistämiseen ovat myös avainasemassa resurssitehokkuuden parantamisessa. Espanja kärsii myös veden niukkuudesta, ja sen on kehitettävä edelleen veden uudelleenkäytön mahdollisuuksia, myös kiertotalouden näkökulmasta. |
| --- | --- |

(25)

Espanja hyötyisi entistä selvemmästä talouskasvun irrottamisesta resurssien käytöstä kunnianhimoisempien unionin tavoitteiden, kuten 55-valmiustavoitteiden, saavuttamiseksi. Tältä osin on todettava, että yhdyskuntajätteen kierrätysaste ja kiertomateriaalien käyttöaste ovat alle unionin keskiarvon, kun taas kaatopaikalle päätyvän jätteen osuus on selvästi sitä suurempi. Pitkäjänteinen koordinointi hallinnon eri tasojen välillä ja lisäinvestoinnit voivat auttaa Espanjaa erilliskeräystä ja kierrätystä koskevien velvoitteiden täyttämisessä. Kierrätystavoitteiden saavuttaminen on jaettu alaspäin alemmille hallintotasoille. Välineet niiden toteuttamiseksi eivät kuitenkaan välttämättä ole riittävän tuloksellisia. Hallinnon eri tasojen välistä koordinointia voitaisiinkin parantaa lisäuudistuksilla, mukaan lukien säännösten yhteinen tulkinta sekä jätteenkäsittelyinfrastruktuurin suunnittelu ja käyttö. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/240 (19) käyttöön otetusta teknisen tuen välineestä annettavalla lisätuella voidaan auttaa parhaiden käytäntöjen levittämisessä. Lisäinvestoinnit Espanjan kierrätyskapasiteetin lisäämiseen saattavat olla perusteltuja, myös kiertotalouden edistämiseksi tietyillä aloilla. Innovointi ja investoiminen kiertotalouden edistämiseen ovat myös avainasemassa resurssitehokkuuden parantamisessa. Espanja kärsii myös veden niukkuudesta, ja sen on kehitettävä edelleen veden uudelleenkäytön mahdollisuuksia, myös kiertotalouden näkökulmasta.

| (26) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(26)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (27) | Vuoden 2020 tietojen (20) mukaan Espanjan riippuvuus Venäjän-tuonnista on öljyn osalta 2 prosenttia ja kaasun osalta 10 prosenttia eli selvästi alle unionin keskiarvon (26 % ja 44 %). Espanjan riippuvuus venäläisestä hiilestä on samalla tasolla kuin muun unionin (55 %), mutta sen tapauksessa kiinteiden fossiilisten polttoaineiden osuus energiapaletista (2,8 %) on paljon pienempi kuin unionissa keskimäärin. Vaikka Espanjan riippuvuus Venäjän öljystä ja kaasusta on vähäistä, Espanjan on nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa ja energian korkeiden hintojen vuoksi entistä kiireellisemmin tehostettava toimiaan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen, uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan pohjautuvat lisätoimenpiteet, joilla tuetaan uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa (keskittyen hajautettuihin tuotantolaitoksiin ja itse tuotetun energian kulutukseen muun muassa sujuvoittamalla edelleen lupamenettelyjä ja parantamalla verkkoon pääsyä), ja täydentävät investoinnit (varastointiin, verkkoinfrastruktuuriin, rakennusten ja liikenteen sähköistämiseen sekä uusiutuvaan vetyyn) voivat auttaa talouden, mukaan lukien teollisuus, liikenne ja asuminen, hiilestä irtautumisessa ja vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja kansainvälisestä hintakehityksestä.
  Espanjan tehokas yhdentyminen energian sisämarkkinoihin edellyttää energiaverkkoyhteyksien lisäämistä. Etenkin lisäämällä sähköverkkoyhteyksiä naapurimaiden kanssa voitaisiin tukea Iberian niemimaan uusiutuvan energian kapasiteetin parempaa integrointia energian sisämarkkinoille. Rajat ylittävän vety-yhteensopivan kaasuinfrastruktuurin lisääminen voi edistää unionin sisämarkkinoiden kaasuntoimitusten monipuolistamista ja auttaa hyödyntämään uusiutuvan vedyn pitkän aikavälin potentiaalia. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. |
| --- | --- |

(27)

Vuoden 2020 tietojen (20) mukaan Espanjan riippuvuus Venäjän-tuonnista on öljyn osalta 2 prosenttia ja kaasun osalta 10 prosenttia eli selvästi alle unionin keskiarvon (26 % ja 44 %). Espanjan riippuvuus venäläisestä hiilestä on samalla tasolla kuin muun unionin (55 %), mutta sen tapauksessa kiinteiden fossiilisten polttoaineiden osuus energiapaletista (2,8 %) on paljon pienempi kuin unionissa keskimäärin. Vaikka Espanjan riippuvuus Venäjän öljystä ja kaasusta on vähäistä, Espanjan on nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa ja energian korkeiden hintojen vuoksi entistä kiireellisemmin tehostettava toimiaan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen, uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan pohjautuvat lisätoimenpiteet, joilla tuetaan uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa (keskittyen hajautettuihin tuotantolaitoksiin ja itse tuotetun energian kulutukseen muun muassa sujuvoittamalla edelleen lupamenettelyjä ja parantamalla verkkoon pääsyä), ja täydentävät investoinnit (varastointiin, verkkoinfrastruktuuriin, rakennusten ja liikenteen sähköistämiseen sekä uusiutuvaan vetyyn) voivat auttaa talouden, mukaan lukien teollisuus, liikenne ja asuminen, hiilestä irtautumisessa ja vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja kansainvälisestä hintakehityksestä.

Espanjan tehokas yhdentyminen energian sisämarkkinoihin edellyttää energiaverkkoyhteyksien lisäämistä. Etenkin lisäämällä sähköverkkoyhteyksiä naapurimaiden kanssa voitaisiin tukea Iberian niemimaan uusiutuvan energian kapasiteetin parempaa integrointia energian sisämarkkinoille. Rajat ylittävän vety-yhteensopivan kaasuinfrastruktuurin lisääminen voi edistää unionin sisämarkkinoiden kaasuntoimitusten monipuolistamista ja auttaa hyödyntämään uusiutuvan vedyn pitkän aikavälin potentiaalia. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi.

| (28) | Uusiutuvan energian hajautettua tuotantoa ja sekä asuin- että muiden rakennusten pitkälle meneviä perusparannuksia erityisesti keskikokoisissa kaupungeissa voitaisiin edelleen edistää asianmukaisilla rahoitusjärjestelmillä, rakennustyöntekijöiden kouluttamisella, valistuskampanjoilla ja teknisellä avulla, jolla tuetaan peruskorjauksiin tarkoitettujen avustusten ja rahoitusvälineiden hyödyntämistä. Lisäksi yhteiskunnan tukemien energiatehokkaiden ja kohtuuhintaisten asuntojen lisääminen erityisesti alueilla, joilla on selkeä asuntopula ja markkinapaineita, voisi auttaa hillitsemään energiankulutusta, edistämään määrätietoisemmin vihreää siirtymää ja tukemaan heikossa asemassa olevia kotitalouksia. Espanjan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(28)

Uusiutuvan energian hajautettua tuotantoa ja sekä asuin- että muiden rakennusten pitkälle meneviä perusparannuksia erityisesti keskikokoisissa kaupungeissa voitaisiin edelleen edistää asianmukaisilla rahoitusjärjestelmillä, rakennustyöntekijöiden kouluttamisella, valistuskampanjoilla ja teknisellä avulla, jolla tuetaan peruskorjauksiin tarkoitettujen avustusten ja rahoitusvälineiden hyödyntämistä. Lisäksi yhteiskunnan tukemien energiatehokkaiden ja kohtuuhintaisten asuntojen lisääminen erityisesti alueilla, joilla on selkeä asuntopula ja markkinapaineita, voisi auttaa hillitsemään energiankulutusta, edistämään määrätietoisemmin vihreää siirtymää ja tukemaan heikossa asemassa olevia kotitalouksia. Espanjan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (29) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Espanja voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Espanja voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(29)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Espanja voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Espanja voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (30) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(30)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee suosituksesta 1.

| (31) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Espanjan osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2. |
| --- | --- |

(31)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Espanjan osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2.

| (32) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2 ja 4. Suositukset 1 ja 2 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikan toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen julkisen talouden velkaan. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa vähentämään julkista, yksityistä ja ulkomaista velkaa, sillä koko elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpano tukee kasvua ja vahvistaa samalla talouden häiriönsietokykyä. Suosituksessa 4 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan muun muassa korjaamaan haavoittuvuustekijöitä, joita liittyy suureen ulkomaiseen velkaan pitkällä aikavälillä ja korkean työttömyyden vallitessa, |
| --- | --- |

(32)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2 ja 4. Suositukset 1 ja 2 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikan toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen julkisen talouden velkaan. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa vähentämään julkista, yksityistä ja ulkomaista velkaa, sillä koko elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpano tukee kasvua ja vahvistaa samalla talouden häiriönsietokykyä. Suosituksessa 4 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan muun muassa korjaamaan haavoittuvuustekijöitä, joita liittyy suureen ulkomaiseen velkaan pitkällä aikavälillä ja korkean työttömyyden vallitessa,

SUOSITTAA, että Espanja toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023 maltillisen finanssipolitiikan erityisesti rajoittamalla kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvun pienemmäksi kuin keskipitkän aikavälin potentiaalinen tuotannon kasvu, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa uskottava ja asteittainen velan vähentäminen ja julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä asteittaisen vakauttamisen, investointien ja uudistusten avulla;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

nostaa kierrätysastetta unionin tavoitteiden mukaisesti ja edistää kiertotaloutta tehostamalla kaikkien hallintotasojen välistä koordinointia ja toteuttamalla lisäinvestointeja, jotta voidaan täyttää jätteiden erilliskeräystä ja kierrätystä koskevat velvoitteet sekä lisätä veden uudelleenkäyttöä;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; nopeuttaa uusiutuvan energian käyttöönottoa kiinnittäen eritystä huomiota hajautettuihin tuotantolaitoksiin ja itse tuotetun energian kulutukseen muun muassa edelleen virtaviivaistamalla lupamenettelyjä ja parantamalla verkkoon pääsyä; tukee täydentäviä investointeja varastointiin, verkkoinfrastruktuuriin, rakennusten ja liikenteen sähköistämiseen sekä uusiutuvaan vetyyn; lisätä energiaverkkojen yhteenliitäntäkapasiteettia; parantaa yhteiskunnan tukemien energiatehokkaiden ja kohtuuhintaisten asuntojen saatavuutta muun muassa peruskorjaamalla.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Espanjan vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 38).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10150/21 ja ST 10150/21 ADD 1 REV 2.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Espanjan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Espanjan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 54).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä johtuu asteittaisesta paluusta pandemiaa edeltäneelle tasolle.

15

(16)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/240, annettu 10 päivänä helmikuuta 2021, teknisen tuen välineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 1).

19

(20)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus raakaöljyn, maakaasun ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Espanjan osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

21

(22)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

22

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/79 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/79

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Ranskan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta

(2022/C 334/10)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ranska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (3), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ranska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (3), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Ranskan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Ranskan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltioittain ja että niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltioittain ja että niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Ranska toimitti 28 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Ranska on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Ranska toimitti 28 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Ranska on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Ranska toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 4 päivänä toukokuuta 2022. Se ei toimittanut vakausohjelmaa. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Ranskan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Ranska toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 4 päivänä toukokuuta 2022. Se ei toimittanut vakausohjelmaa. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Ranskan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Ranskaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Ranskan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Ranska on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Ranskan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Ranskaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Ranskan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Ranska on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Ranskan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Ranskasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Ranskan makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät erityisesti suureen julkiseen velkaan ja heikkoon kilpailukykyyn, joilla on rajat ylittävää merkitystä, tuottavuuden kasvun ollessa heikko. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Ranskasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Ranskan makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät erityisesti suureen julkiseen velkaan ja heikkoon kilpailukykyyn, joilla on rajat ylittävää merkitystä, tuottavuuden kasvun ollessa heikko.

| (13) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Ranskan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ja sen julkinen velka ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(13)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Ranskan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ja sen julkinen velka ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (14) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Ranska toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Ranska harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Ranskan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 8,9 prosenttia. Ranskan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,3 prosentista 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ranskan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia, tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, muodostuivat pääasiassa tuotantoverojen pysyvästä alentamisesta vuonna 2021 ja virkamiesten palkkojen noususta lähinnä terveydenhuollossa. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 112,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 114,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(14)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Ranska toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Ranska harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Ranskan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 8,9 prosenttia. Ranskan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,3 prosentista 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ranskan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia, tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, muodostuivat pääasiassa tuotantoverojen pysyvästä alentamisesta vuonna 2021 ja virkamiesten palkkojen noususta lähinnä terveydenhuollossa. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 112,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 114,6 prosenttia.

| (15) | Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,6 prosenttia vuonna 2022 ja 3,2 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 111,2 prosenttia vuonna 2022 ja 109,1 prosenttia vuonna 2023. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,0 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Ranskan talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(15)

Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,6 prosenttia vuonna 2022 ja 3,2 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 111,2 prosenttia vuonna 2022 ja 109,1 prosenttia vuonna 2023. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,0 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Ranskan talouden potentiaalista kasvua.

| (16) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja niistä on tarkoitus luopua asteittain edeten vuonna 2023 (11). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä, vähittäis- ja tukkuhintojen hintakatoista sekä energiaintensiivisille yrityksille tarkoitetuista tuista. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu, etenkään sähkön ja kaasun yleistä hintakattoa sekä polttoaineiden tuettua alennusta. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023 (12). |
| --- | --- |

(16)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja niistä on tarkoitus luopua asteittain edeten vuonna 2023 (11). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä, vähittäis- ja tukkuhintojen hintakatoista sekä energiaintensiivisille yrityksille tarkoitetuista tuista. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu, etenkään sähkön ja kaasun yleistä hintakattoa sekä polttoaineiden tuettua alennusta. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023 (12).

| (17) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Ranska rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Ranska harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Ranska rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Ranska harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (18) | Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Ranska aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan vähenevän 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Vähennys vuonna 2022 johtuu elpymis- ja palautumistukivälineestä etupainotteisesti myönnetystä rahoitustuesta vuonna 2021. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2022 (14). Näin Ranska suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).
  Muita juoksevia menoja koskevia toimenpiteitä ovat muun muassa elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt toimenpiteet, joiden avulla on tarkoitus puuttua Ukrainan konfliktin taloudellisiin seurauksiin, kuten suorat tuet tietyille aloille (0,1 % suhteessa BKT:hen) ja virkamiesten palkkojen nousu (0,1 % suhteessa BKT:hen). Tulopuolella yhtiöveroasteen alentamisen (0,1 % suhteessa BKT:hen) ja kiinteistöverojen keventämisen (0,1 % suhteessa BKT:hen) ennustetaan myös vaikuttavan elvyttävästi finanssipolitiikan viritykseen. BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen elvyttävään vaikutukseen vuonna 2022 lisäämällä julkista kulutusta ja sosiaalietuuksia. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan näitä toimenpiteitä ja menoja kasvattavia tekijöitä ei täysin kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(18)

Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Ranska aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan vähenevän 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Vähennys vuonna 2022 johtuu elpymis- ja palautumistukivälineestä etupainotteisesti myönnetystä rahoitustuesta vuonna 2021. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2022 (14). Näin Ranska suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

Muita juoksevia menoja koskevia toimenpiteitä ovat muun muassa elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt toimenpiteet, joiden avulla on tarkoitus puuttua Ukrainan konfliktin taloudellisiin seurauksiin, kuten suorat tuet tietyille aloille (0,1 % suhteessa BKT:hen) ja virkamiesten palkkojen nousu (0,1 % suhteessa BKT:hen). Tulopuolella yhtiöveroasteen alentamisen (0,1 % suhteessa BKT:hen) ja kiinteistöverojen keventämisen (0,1 % suhteessa BKT:hen) ennustetaan myös vaikuttavan elvyttävästi finanssipolitiikan viritykseen. BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen elvyttävään vaikutukseen vuonna 2022 lisäämällä julkista kulutusta ja sosiaalietuuksia. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan näitä toimenpiteitä ja menoja kasvattavia tekijöitä ei täysin kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä.

| (19) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (15). Ranskan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pienenevän 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022, mikä johtuu etupainotteisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnetystä rahoitustuesta vuosina 2021 ja 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2023 (16). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hinnannousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,7 % suhteessa BKT:hen). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kiristävä vaikutus riippuu näin ollen siitä, että toimenpiteet, joilla puututaan energian hintojen nousun vaikutuksiin, lakkautetaan asteittain tämänhetkisten suunnitelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (15). Ranskan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pienenevän 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022, mikä johtuu etupainotteisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnetystä rahoitustuesta vuosina 2021 ja 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2023 (16). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hinnannousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,7 % suhteessa BKT:hen). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kiristävä vaikutus riippuu näin ollen siitä, että toimenpiteet, joilla puututaan energian hintojen nousun vaikutuksiin, lakkautetaan asteittain tämänhetkisten suunnitelmien mukaisesti.

| (20) | Ranskan nykyinen eläkejärjestelmä on monimutkainen, ja siihen kuuluu yli 40 eri eläkevakuuttajaa. Eri työntekijäryhmillä on omat vakuuttajansa, ja ne toimivat erilaisten sääntöjen mukaan. Eurostatin tietojen mukaan Ranskan julkiset eläkemenot olivat vuonna 2019 unionin kolmanneksi suurimmat, 14,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Korkeat kustannukset liittyvät suhteellisen suureen korvaussuhteeseen (eli eläke verrattuna viimeisiin vuosiansioihin), elinajanodotteeseen, suhteellisen varhaiseen todelliseen eläkkeellesiirtymisikään (noin 62 vuotta) ja eläkkeensaajien suureen osuuteen koko väestöstä. Sekä komission vuoden 2021 ikääntymisraportin että Ranskan eläkkeitä käsittelevän neuvoa-antavan neuvoston (Conseil d’orientation des retraites) viimeisimmän vuosikertomuksen mukaan eläkemenojen ennustetaan ensin hieman vähenevän vuoteen 2024 saakka ja sen jälkeen kasvavan vuodesta 2025 suunnilleen vuoteen 2030 saakka maltillisesti, noin 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Eläkemenot ovat julkisten kokonaismenojen tärkeimpiä menoeriä, ja suuret julkiset kokonaismenot puolestaan lisäävät julkisen velan kertymistä raskaasta verotaakasta huolimatta, minkä vuoksi Ranskan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu keskipitkällä aikavälillä suuria riskejä. Pidemmällä aikavälillä eläkemenot alenevat tasaisesti vuoteen 2070 asti pääasiassa siksi, että eläke-etuudet on indeksoitu inflaatioon, mikä tasoittaa väestön ikääntymisestä johtuvan huoltosuhteen heikkenemisen vaikutusta. Eläkejärjestelmän yksinkertaistaminen yhtenäistämällä eri vakuuttajia koskevat säännöt auttaisi parantamaan järjestelmän läpinäkyvyyttä ja oikeudenmukaisuutta samalla kun sillä olisi myönteisiä vaikutuksia työvoiman liikkuvuuteen ja työvoiman tehokkaaseen jakamiseen, ja se voisi tukea julkisen talouden kestävyyttä. Ranskan hallitus käynnisti vuonna 2018 uudistusprosessin, jonka tavoitteena on yhdenmukaistaa eri eläkejärjestelmiä koskevat säännöt. Uudistus keskeytettiin covid-19-pandemian puhjettua. Esittäessään Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoitteet hallitus vahvisti sitoutuneensa toteuttamaan eläkejärjestelmän kunnianhimoisen uudistuksen, jolla pyritään parantamaan sen oikeudenmukaisuutta ja kestävyyttä. |
| --- | --- |

(20)

Ranskan nykyinen eläkejärjestelmä on monimutkainen, ja siihen kuuluu yli 40 eri eläkevakuuttajaa. Eri työntekijäryhmillä on omat vakuuttajansa, ja ne toimivat erilaisten sääntöjen mukaan. Eurostatin tietojen mukaan Ranskan julkiset eläkemenot olivat vuonna 2019 unionin kolmanneksi suurimmat, 14,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Korkeat kustannukset liittyvät suhteellisen suureen korvaussuhteeseen (eli eläke verrattuna viimeisiin vuosiansioihin), elinajanodotteeseen, suhteellisen varhaiseen todelliseen eläkkeellesiirtymisikään (noin 62 vuotta) ja eläkkeensaajien suureen osuuteen koko väestöstä. Sekä komission vuoden 2021 ikääntymisraportin että Ranskan eläkkeitä käsittelevän neuvoa-antavan neuvoston (Conseil d’orientation des retraites) viimeisimmän vuosikertomuksen mukaan eläkemenojen ennustetaan ensin hieman vähenevän vuoteen 2024 saakka ja sen jälkeen kasvavan vuodesta 2025 suunnilleen vuoteen 2030 saakka maltillisesti, noin 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Eläkemenot ovat julkisten kokonaismenojen tärkeimpiä menoeriä, ja suuret julkiset kokonaismenot puolestaan lisäävät julkisen velan kertymistä raskaasta verotaakasta huolimatta, minkä vuoksi Ranskan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu keskipitkällä aikavälillä suuria riskejä. Pidemmällä aikavälillä eläkemenot alenevat tasaisesti vuoteen 2070 asti pääasiassa siksi, että eläke-etuudet on indeksoitu inflaatioon, mikä tasoittaa väestön ikääntymisestä johtuvan huoltosuhteen heikkenemisen vaikutusta. Eläkejärjestelmän yksinkertaistaminen yhtenäistämällä eri vakuuttajia koskevat säännöt auttaisi parantamaan järjestelmän läpinäkyvyyttä ja oikeudenmukaisuutta samalla kun sillä olisi myönteisiä vaikutuksia työvoiman liikkuvuuteen ja työvoiman tehokkaaseen jakamiseen, ja se voisi tukea julkisen talouden kestävyyttä. Ranskan hallitus käynnisti vuonna 2018 uudistusprosessin, jonka tavoitteena on yhdenmukaistaa eri eläkejärjestelmiä koskevat säännöt. Uudistus keskeytettiin covid-19-pandemian puhjettua. Esittäessään Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoitteet hallitus vahvisti sitoutuneensa toteuttamaan eläkejärjestelmän kunnianhimoisen uudistuksen, jolla pyritään parantamaan sen oikeudenmukaisuutta ja kestävyyttä.

| (21) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Ranskalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpano on hyvässä vauhdissa. Komissio antoi myönteisen arvion Ranskan ensimmäisestä maksupyynnöstä ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon, ja 4 päivänä maaliskuuta 2022 rahoitustukea maksettiin 7,4 miljardia euroa (josta on vähennetty ennakkomaksu). Kyseiseen maksupyyntöön liittyvät 38 välitavoitetta ja tavoitetta kattavat uudistuksia julkisen talouden, työmarkkinoiden, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon aloilla. Investointeja on tehty rakennusten energiatehokkuuteen (julkinen, yksityinen ja sosiaalinen asuntotarjonta), kestävään liikenteeseen (puhtaiden ajoneuvojen hankinta), teollisuuden vähähiilistämiseen, nuorten työllisyyteen ja koulutukseen. Useita tutkimusstrategioita, jotka koskevat keskeisiä vihreitä ja digitaalisia teknologioita, validoitiin, ja hankepyynnöt on tarkoitus julkaista vuosina 2022 ja 2023. |
| --- | --- |

(21)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Ranskalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpano on hyvässä vauhdissa. Komissio antoi myönteisen arvion Ranskan ensimmäisestä maksupyynnöstä ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon, ja 4 päivänä maaliskuuta 2022 rahoitustukea maksettiin 7,4 miljardia euroa (josta on vähennetty ennakkomaksu). Kyseiseen maksupyyntöön liittyvät 38 välitavoitetta ja tavoitetta kattavat uudistuksia julkisen talouden, työmarkkinoiden, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon aloilla. Investointeja on tehty rakennusten energiatehokkuuteen (julkinen, yksityinen ja sosiaalinen asuntotarjonta), kestävään liikenteeseen (puhtaiden ajoneuvojen hankinta), teollisuuden vähähiilistämiseen, nuorten työllisyyteen ja koulutukseen. Useita tutkimusstrategioita, jotka koskevat keskeisiä vihreitä ja digitaalisia teknologioita, validoitiin, ja hankepyynnöt on tarkoitus julkaista vuosina 2022 ja 2023.

| (22) | Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 46,0 prosenttia (mm. suuria investointeja rakennusten energiakorjauksiin), ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 21,3 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Ranskaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(22)

Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 46,0 prosenttia (mm. suuria investointeja rakennusten energiakorjauksiin), ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 21,3 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Ranskaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (23) | Komissio hyväksyi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (17) tarkoitetun Ranskan kumppanuussopimuksen 2 päivänä kesäkuuta 2022. Ranskan toimitti suurimman osan koheesiopolitiikan ohjelmista ennen 17 päivää maaliskuuta 2022. Ranskan on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(23)

Komissio hyväksyi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (17) tarkoitetun Ranskan kumppanuussopimuksen 2 päivänä kesäkuuta 2022. Ranskan toimitti suurimman osan koheesiopolitiikan ohjelmista ennen 17 päivää maaliskuuta 2022. Ranskan on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (24) | Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Ranskalla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät osaamisvajeeseen ja uusiutuvan energian käyttöönottoon. Työntekijöiden taitojen parantaminen lisäisi osaltaan työn tuottavuutta ja parantaisi siten Ranskan talouden yleistä kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(24)

Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Ranskalla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät osaamisvajeeseen ja uusiutuvan energian käyttöönottoon. Työntekijöiden taitojen parantaminen lisäisi osaltaan työn tuottavuutta ja parantaisi siten Ranskan talouden yleistä kilpailukykyä.

| (25) | Työvoimapula on kasvussa, ja työnantajien mukaan ammattitaitoisten työntekijöiden puute on yli 50 prosentissa tapauksista suurin este rekrytoinnille. Tämä koskee erityisesti työpaikkoja, joissa tarvitaan teknistä osaamista, kuten vihreää ja digitaalista siirtymää varten tarvittavat tekniset taidot (teollisuus ja rakentaminen). Nykyiset investoinnit työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutukseen alkavat tuottaa tulosta vasta myöhemmin, ja niiden vaikuttavuutta voi heikentää se, että yli viidesosalla 15-vuotiaista oppilaista on heikot perustaidot ja lisäksi he osallistuvat myöhemmin elämässä yleensä vähemmän koulutukseen. Heikko suoriutuminen matematiikassa (ranskalaisten oppilaiden tulokset kansainvälisessä matematiikka- ja luonnontiedetutkimuksessa 4. luokalla (TIMSS 2019) olivat heikoimmat 22 osallistuvasta jäsenvaltiosta) ja luonnontieteissä on erityisen huolestuttavaa, kun otetaan huomioon pula tekniikan osaajista. Lisäksi arvioinnit osoittavat, että matalan osaamistason työntekijät osallistuvat yleensä vähemmän koulutukseen, joka johtaa tutkintoon. |
| --- | --- |

(25)

Työvoimapula on kasvussa, ja työnantajien mukaan ammattitaitoisten työntekijöiden puute on yli 50 prosentissa tapauksista suurin este rekrytoinnille. Tämä koskee erityisesti työpaikkoja, joissa tarvitaan teknistä osaamista, kuten vihreää ja digitaalista siirtymää varten tarvittavat tekniset taidot (teollisuus ja rakentaminen). Nykyiset investoinnit työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutukseen alkavat tuottaa tulosta vasta myöhemmin, ja niiden vaikuttavuutta voi heikentää se, että yli viidesosalla 15-vuotiaista oppilaista on heikot perustaidot ja lisäksi he osallistuvat myöhemmin elämässä yleensä vähemmän koulutukseen. Heikko suoriutuminen matematiikassa (ranskalaisten oppilaiden tulokset kansainvälisessä matematiikka- ja luonnontiedetutkimuksessa 4. luokalla (TIMSS 2019) olivat heikoimmat 22 osallistuvasta jäsenvaltiosta) ja luonnontieteissä on erityisen huolestuttavaa, kun otetaan huomioon pula tekniikan osaajista. Lisäksi arvioinnit osoittavat, että matalan osaamistason työntekijät osallistuvat yleensä vähemmän koulutukseen, joka johtaa tutkintoon.

| (26) | Yleisesti ottaen hyvistä tuloksista huolimatta Ranskan koulutusjärjestelmän suuri sosioekonominen eriarvoisuus ja alueelliset erot vaikuttavat perustaitojen tasoon. Kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman eli PISA-tutkimuksen mukaan Ranska on yksi niistä jäsenvaltioista, joissa sosioekonominen tausta vaikuttaa eniten oppilaiden suorituksiin. Indikaattorit osoittavat, että 35,3 prosentilla vähäosaisista 15-vuotiaista ja 44,5 prosentilla ensimmäisen sukupolven maahanmuuttajaoppilaista ei ole riittäviä perustaitoja lukemisessa, kun keskiarvo on 20,9 prosenttia. Ratkaistakseen tämän ongelman Ranska käynnisti vuonna 2017 pilottiuudistuksen, jossa luokkien oppilasmäärät puolitetaan alemmilla luokka-asteilla tärkeimmiksi katsotuilla alueilla, jotta oppilaat voivat hyötyä yksilöllisemmästä tuesta oppimista edistävässä ilmapiirissä. Vuonna 2021 Ranskan tilintarkastustuomioistuin toi esiin koulujärjestelmän puutteita, jotka vaikuttavat erityisesti vähäosaisten oppilaiden oppimistuloksiin, ja kehotti lisäämään koulujen riippumattomuutta ja arviointia. Opettajien vähäisempi osallistuminen täydennyskoulutukseen ja oppilaiden suuri määrä yhtä opettajaa kohti voivat pahentaa sosioekonomista eriarvoisuutta. Luonnontieteiden opettajilla, jotka työskentelevät vähäosaisilla alueilla, on yleensä alhaisempi pätevyystaso kuin muissa jäsenvaltioissa. Vuonna 2018 toteutetulla ammatillisen koulutuksen järjestelmien, myös oppisopimuskoulutuksen, uudistuksella ja työnantajille suunnatuilla merkittävillä kannustimilla on lisätty oppisopimuskoulutettavien määrää. Tällä on ollut puolestaan myönteinen vaikutus koulutettujen työllisyysasteeseen. |
| --- | --- |

(26)

Yleisesti ottaen hyvistä tuloksista huolimatta Ranskan koulutusjärjestelmän suuri sosioekonominen eriarvoisuus ja alueelliset erot vaikuttavat perustaitojen tasoon. Kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman eli PISA-tutkimuksen mukaan Ranska on yksi niistä jäsenvaltioista, joissa sosioekonominen tausta vaikuttaa eniten oppilaiden suorituksiin. Indikaattorit osoittavat, että 35,3 prosentilla vähäosaisista 15-vuotiaista ja 44,5 prosentilla ensimmäisen sukupolven maahanmuuttajaoppilaista ei ole riittäviä perustaitoja lukemisessa, kun keskiarvo on 20,9 prosenttia. Ratkaistakseen tämän ongelman Ranska käynnisti vuonna 2017 pilottiuudistuksen, jossa luokkien oppilasmäärät puolitetaan alemmilla luokka-asteilla tärkeimmiksi katsotuilla alueilla, jotta oppilaat voivat hyötyä yksilöllisemmästä tuesta oppimista edistävässä ilmapiirissä. Vuonna 2021 Ranskan tilintarkastustuomioistuin toi esiin koulujärjestelmän puutteita, jotka vaikuttavat erityisesti vähäosaisten oppilaiden oppimistuloksiin, ja kehotti lisäämään koulujen riippumattomuutta ja arviointia. Opettajien vähäisempi osallistuminen täydennyskoulutukseen ja oppilaiden suuri määrä yhtä opettajaa kohti voivat pahentaa sosioekonomista eriarvoisuutta. Luonnontieteiden opettajilla, jotka työskentelevät vähäosaisilla alueilla, on yleensä alhaisempi pätevyystaso kuin muissa jäsenvaltioissa. Vuonna 2018 toteutetulla ammatillisen koulutuksen järjestelmien, myös oppisopimuskoulutuksen, uudistuksella ja työnantajille suunnatuilla merkittävillä kannustimilla on lisätty oppisopimuskoulutettavien määrää. Tällä on ollut puolestaan myönteinen vaikutus koulutettujen työllisyysasteeseen.

| (27) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(27)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (28) | Vuoden 2020 tietojen mukaan Ranskan riippuvuus Venäjältä tuodusta öljystä on 9 prosenttia, kaasusta 17 prosenttia ja hiilestä 34 prosenttia eli alle EU27:n keskiarvon (18). Ranskan riippuvuus venäläisistä fossiilisista polttoaineista on unionin keskiarvoa pienempi suurelta osin sen takia, että Ranskan energiapaletti perustuu pääasiassa ydinenergiaan (40,6 % sen energian kokonaiskulutuksesta). Fossiilisten polttoaineiden osuus energiapaletissa on EU27:n keskiarvoa pienempi: öljyn osuus Ranskan energian kokonaiskulutuksesta on 28,6 prosenttia, kaasun 15,4 prosenttia ja kiinteiden fossiilisten polttoaineiden (mukaan lukien hiili) 2,3 prosenttia. Lisäksi Ranskalla on neljä LNG-terminaalia, jotka mahdollistavat tuontikaasun lähteiden monipuolistamisen. Siitä huolimatta Ranskan on nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa ja energian korkeiden hintojen vuoksi entistä kiireellisemmin tehostettava toimiaan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Uusiutuvan energian osuus Ranskan energian kokonaisloppukulutuksesta oli 19,1 prosenttia vuonna 2020, mikä alitti sen kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetetun 23 prosentin tavoitteen. Ranskan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. Teollisuusprosessien ja rakennusten lämmityksen nopeaa hiilestä irtautumista voidaan edistää lisäämällä julkista tukea pienten ja suurten lämpöpumppujen ja geotermisen energian kaltaisille teknologioille, mukaan lukien tuki kaukolämpöverkoille, sekä nopeuttamalla kestävän anaerobisen mädätyksen (”méthanisation”) ja muiden kestävien biokaasujen, kuten biometaanin, kestävään tuotantoon liittyvien teknologioiden käyttöönottoa. Tällaiset investoinnit auttaisivat myös vähentämään riippuvuutta Venäjältä tuotavasta maakaasusta. Jäljellä olevien fossiilisten polttoaineiden tukien nopeutettu poistaminen parantaisi uusiutuvan energian kilpailukykyä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Investoinnit sekä voimalaitosmittakaavan uusiutuviin energialähteisiin että hajautettuun uusiutuvaan energiaan voivat myös vahvistaa makrotalouden häiriönsietokykyä ja kilpailukykyä lisäämällä energiaturvallisuutta ja energia-alan innovointia. |
| --- | --- |

(28)

Vuoden 2020 tietojen mukaan Ranskan riippuvuus Venäjältä tuodusta öljystä on 9 prosenttia, kaasusta 17 prosenttia ja hiilestä 34 prosenttia eli alle EU27:n keskiarvon (18). Ranskan riippuvuus venäläisistä fossiilisista polttoaineista on unionin keskiarvoa pienempi suurelta osin sen takia, että Ranskan energiapaletti perustuu pääasiassa ydinenergiaan (40,6 % sen energian kokonaiskulutuksesta). Fossiilisten polttoaineiden osuus energiapaletissa on EU27:n keskiarvoa pienempi: öljyn osuus Ranskan energian kokonaiskulutuksesta on 28,6 prosenttia, kaasun 15,4 prosenttia ja kiinteiden fossiilisten polttoaineiden (mukaan lukien hiili) 2,3 prosenttia. Lisäksi Ranskalla on neljä LNG-terminaalia, jotka mahdollistavat tuontikaasun lähteiden monipuolistamisen. Siitä huolimatta Ranskan on nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa ja energian korkeiden hintojen vuoksi entistä kiireellisemmin tehostettava toimiaan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Uusiutuvan energian osuus Ranskan energian kokonaisloppukulutuksesta oli 19,1 prosenttia vuonna 2020, mikä alitti sen kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetetun 23 prosentin tavoitteen. Ranskan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. Teollisuusprosessien ja rakennusten lämmityksen nopeaa hiilestä irtautumista voidaan edistää lisäämällä julkista tukea pienten ja suurten lämpöpumppujen ja geotermisen energian kaltaisille teknologioille, mukaan lukien tuki kaukolämpöverkoille, sekä nopeuttamalla kestävän anaerobisen mädätyksen (”méthanisation”) ja muiden kestävien biokaasujen, kuten biometaanin, kestävään tuotantoon liittyvien teknologioiden käyttöönottoa. Tällaiset investoinnit auttaisivat myös vähentämään riippuvuutta Venäjältä tuotavasta maakaasusta. Jäljellä olevien fossiilisten polttoaineiden tukien nopeutettu poistaminen parantaisi uusiutuvan energian kilpailukykyä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Investoinnit sekä voimalaitosmittakaavan uusiutuviin energialähteisiin että hajautettuun uusiutuvaan energiaan voivat myös vahvistaa makrotalouden häiriönsietokykyä ja kilpailukykyä lisäämällä energiaturvallisuutta ja energia-alan innovointia.

| (29) | Voimalaitosmittakaavan uusiutuvien energiahankkeiden, erityisesti maa- ja merituulipuistojen ja aurinkosähköhankkeiden, käyttöönotto Ranskassa kärsii rajoittavasta sääntelystä ja suurista esteistä hallinnon ja lupamenettelyjen tasolla. Liian vähäiset investoinnit sähköverkkoon kansallisella tasolla ovat myös johtaneet liityntäpisteiden vähäisyyteen, verkkoliitäntäkustannusten nousuun ja verkkoliitännän viipeisiin, jotka voivat tällä hetkellä kestää jopa useita kuukausia. Maatuulipuistoja ei saa rakentaa 5–30 kilometrin päähän ympäröivistä sää-, sotilas- ja siviili-ilmailututkista, minkä vuoksi noin 45 prosentilla uusista hankkeista on vaikeuksia löytää sopivia paikkoja. Menettelyjä olisi parannettava, jotta vältetään puolustusvoimien turvallisuussyistä esittämät vastalauseet hyvin myöhäisessä hankkeen kehitysvaiheessa. Hyväksyntäprosessi, johon osallistuvat kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, merkitsee sitä, että toistuvat kaupunkisuunnitteluasiakirjojen päivittämispyynnöt on otettava huomioon myös alemman tason asiakirjoissa, mikä lisää hallinnollista taakkaa. Lupamenettelyä voitaisiin nopeuttaa osoittamalla siihen enemmän taloudellisia ja henkilöresursseja keskushallinnon aluetasoilla (eli valtion hajautetuissa palveluissa) sekä toimivaltaisissa viranomaisissa ja verkko-operaattoreissa, lisäämällä alue- ja paikallishallintojen osallistumista aluesuunnitteluun ja nopeuttamalla tarjouskilpailumenettelyjen soveltamista. Hajauttamista ja kansalaisten osallistumista koskevien mekanismien vahvistaminen vähentäisi kolmansien osapuolten tekemiä valituksia. Nämä valitukset aiheuttavat huomattavia viivästyksiä uusien hankkeiden käynnistämisessä. Vakaa kansallisen tason sääntelyjärjestelmä lisäisi sijoittajien varmuutta erityisesti pitkän aikavälin suunnittelun osalta. |
| --- | --- |

(29)

Voimalaitosmittakaavan uusiutuvien energiahankkeiden, erityisesti maa- ja merituulipuistojen ja aurinkosähköhankkeiden, käyttöönotto Ranskassa kärsii rajoittavasta sääntelystä ja suurista esteistä hallinnon ja lupamenettelyjen tasolla. Liian vähäiset investoinnit sähköverkkoon kansallisella tasolla ovat myös johtaneet liityntäpisteiden vähäisyyteen, verkkoliitäntäkustannusten nousuun ja verkkoliitännän viipeisiin, jotka voivat tällä hetkellä kestää jopa useita kuukausia. Maatuulipuistoja ei saa rakentaa 5–30 kilometrin päähän ympäröivistä sää-, sotilas- ja siviili-ilmailututkista, minkä vuoksi noin 45 prosentilla uusista hankkeista on vaikeuksia löytää sopivia paikkoja. Menettelyjä olisi parannettava, jotta vältetään puolustusvoimien turvallisuussyistä esittämät vastalauseet hyvin myöhäisessä hankkeen kehitysvaiheessa. Hyväksyntäprosessi, johon osallistuvat kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, merkitsee sitä, että toistuvat kaupunkisuunnitteluasiakirjojen päivittämispyynnöt on otettava huomioon myös alemman tason asiakirjoissa, mikä lisää hallinnollista taakkaa. Lupamenettelyä voitaisiin nopeuttaa osoittamalla siihen enemmän taloudellisia ja henkilöresursseja keskushallinnon aluetasoilla (eli valtion hajautetuissa palveluissa) sekä toimivaltaisissa viranomaisissa ja verkko-operaattoreissa, lisäämällä alue- ja paikallishallintojen osallistumista aluesuunnitteluun ja nopeuttamalla tarjouskilpailumenettelyjen soveltamista. Hajauttamista ja kansalaisten osallistumista koskevien mekanismien vahvistaminen vähentäisi kolmansien osapuolten tekemiä valituksia. Nämä valitukset aiheuttavat huomattavia viivästyksiä uusien hankkeiden käynnistämisessä. Vakaa kansallisen tason sääntelyjärjestelmä lisäisi sijoittajien varmuutta erityisesti pitkän aikavälin suunnittelun osalta.

| (30) | Energiatehokkuuden parantaminen ja energiankulutuksen vähentäminen auttavat vähentämään päästöjä ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. Rakentamisen ja rakennusten käytön osuus kaikista kasvihuonekaasupäästöistä on Ranskassa 25 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa osoitetaan yksi kokonainen osio rakennusten energiaperuskorjaukseen, jonka tarkoituksena on auttaa vastaamaan haasteisiin laaja-alaisella ja monialaisella lähestymistavalla. Toimenpiteet kattavat kaikentyyppiset rakennukset, ja etusijalla ovat julkiset rakennukset. Suunnitelma sisältää myös merkittäviä toimia yksityisen rakennuskannan ja sosiaalisen asuntotarjonnan kunnostamiseksi sekä pienten yritysten energiatehokkuuden parantamiseksi. Ranska vahvistaa kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa yhteydessä mekanismeja, joilla tuetaan uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa rakennusten lämmitystä, esimerkiksi kasvattamalla lämmitysrahastoa (Fonds chaleur) 150 miljoonalla eurolla ja korottamalla uusiutuviin energialähteisiin perustuvan lämmityksen asentamiseen tarkoitettua tukea 1 000 eurolla. Hiilestä irtautumista koskevassa Ranskan kansallisessa strategiassa (Stratégie Nationale Bas Carbone) määritellään kunnianhimoinen kehityspolku, jolla vähennetään rakennusten päästöjä ja irrotetaan rakennusten energiankulutus kokonaan hiilestä vuoteen 2050 mennessä. Nykyinen kotitalouksille suunnattu ”Ma Prime Renov” -ohjelma tukee pääasiassa yksittäisiä peruskorjaustoimia. Merkittävien energiatehokkuushyötyjen aikaansaamiseksi voitaisiin politiikkakehystä parantaa, jotta voidaan edistää pitkälle meneviä perusparannuksia ja auttaa Ranskaa lisäämään edelleen rakennuskantansa energiatehokkuutta. Elokuussa 2021 hyväksytyn ilmastotoimia ja palautumiskykyä koskevan lain tavoitteena on vähentää energiankulutusta monin tavoin, esimerkiksi tarjoamalla sähköpolkupyörille bonuksia ja luomalla vähäpäästöisiä vyöhykkeitä suurkaupunkialueille. |
| --- | --- |

(30)

Energiatehokkuuden parantaminen ja energiankulutuksen vähentäminen auttavat vähentämään päästöjä ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. Rakentamisen ja rakennusten käytön osuus kaikista kasvihuonekaasupäästöistä on Ranskassa 25 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa osoitetaan yksi kokonainen osio rakennusten energiaperuskorjaukseen, jonka tarkoituksena on auttaa vastaamaan haasteisiin laaja-alaisella ja monialaisella lähestymistavalla. Toimenpiteet kattavat kaikentyyppiset rakennukset, ja etusijalla ovat julkiset rakennukset. Suunnitelma sisältää myös merkittäviä toimia yksityisen rakennuskannan ja sosiaalisen asuntotarjonnan kunnostamiseksi sekä pienten yritysten energiatehokkuuden parantamiseksi. Ranska vahvistaa kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa yhteydessä mekanismeja, joilla tuetaan uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa rakennusten lämmitystä, esimerkiksi kasvattamalla lämmitysrahastoa (Fonds chaleur) 150 miljoonalla eurolla ja korottamalla uusiutuviin energialähteisiin perustuvan lämmityksen asentamiseen tarkoitettua tukea 1 000 eurolla. Hiilestä irtautumista koskevassa Ranskan kansallisessa strategiassa (Stratégie Nationale Bas Carbone) määritellään kunnianhimoinen kehityspolku, jolla vähennetään rakennusten päästöjä ja irrotetaan rakennusten energiankulutus kokonaan hiilestä vuoteen 2050 mennessä. Nykyinen kotitalouksille suunnattu ”Ma Prime Renov” -ohjelma tukee pääasiassa yksittäisiä peruskorjaustoimia. Merkittävien energiatehokkuushyötyjen aikaansaamiseksi voitaisiin politiikkakehystä parantaa, jotta voidaan edistää pitkälle meneviä perusparannuksia ja auttaa Ranskaa lisäämään edelleen rakennuskantansa energiatehokkuutta. Elokuussa 2021 hyväksytyn ilmastotoimia ja palautumiskykyä koskevan lain tavoitteena on vähentää energiankulutusta monin tavoin, esimerkiksi tarjoamalla sähköpolkupyörille bonuksia ja luomalla vähäpäästöisiä vyöhykkeitä suurkaupunkialueille.

| (31) | Rajat ylittävien (kehitteillä tai suunnitteilla olevien) sähkönsiirtoyhteyksien tukeminen on edelleen ratkaisevan tärkeää, jotta suuri osa uusiutuvisa energialähteistä voidaan integroida. Aikaistamalla investointeja sekä kotimaiseen että rajat ylittävään energiainfrastruktuuriin voidaan osaltaan vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja erityisesti Venäjältä tuotavasta kaasusta. Uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Yhteenliitännät ovat ratkaisevan tärkeitä energian sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan kannalta, sillä ne yhdistävät resursseja yleisen toimitusvarmuuden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Rajat ylittävien (kehitteillä tai suunnitteilla olevien) sähkönsiirtoyhteyksien tukeminen on edelleen ratkaisevan tärkeää, jotta suuri osa uusiutuvisa energialähteistä voidaan integroida. Aikaistamalla investointeja sekä kotimaiseen että rajat ylittävään energiainfrastruktuuriin voidaan osaltaan vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja erityisesti Venäjältä tuotavasta kaasusta. Uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Yhteenliitännät ovat ratkaisevan tärkeitä energian sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan kannalta, sillä ne yhdistävät resursseja yleisen toimitusvarmuuden saavuttamiseksi.

| (32) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Ranska voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Ranska voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(32)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Ranska voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Ranska voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (33) | Neuvosto on tarkastellut Ranskan finanssipolitiikkaa ottaen huomioon komission kevään 2022 talousennusteen, ja sen arvio ilmenee erityisesti suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(33)

Neuvosto on tarkastellut Ranskan finanssipolitiikkaa ottaen huomioon komission kevään 2022 talousennusteen, ja sen arvio ilmenee erityisesti suosituksesta 1.

| (34) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Ranskan osalta tämä ilmenee kaikissa neljässä suosituksessa. |
| --- | --- |

(34)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Ranskan osalta tämä ilmenee kaikissa neljässä suosituksessa.

| (35) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2 ja 3. Suositukset 1, 2 ja 3 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1, 2 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikan toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen julkisen talouden velkaan. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa vähentämään julkista velkaa ja parantamaan kilpailukykyä, sillä koko elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpano tukee kasvua ja vahvistaa samalla talouden häiriönsietokykyä. Suosituksessa 3 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan kilpailukykyyn liittyviä epätasapainoja, |
| --- | --- |

(35)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2 ja 3. Suositukset 1, 2 ja 3 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1, 2 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikan toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen julkisen talouden velkaan. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa vähentämään julkista velkaa ja parantamaan kilpailukykyä, sillä koko elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpano tukee kasvua ja vahvistaa samalla talouden häiriönsietokykyä. Suosituksessa 3 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan kilpailukykyyn liittyviä epätasapainoja,

SUOSITTAA, että Ranska toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023 maltillisen finanssipolitiikan erityisesti rajoittamalla kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvun pienemmäksi kuin keskipitkän aikavälin potentiaalinen tuotannon kasvu, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa uskottava ja asteittainen velan vähentäminen ja julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä asteittaisen vakauttamisen, investointien ja uudistusten avulla; uudistaa eläkejärjestelmää yhdenmukaistamalla eri eläkevakuuttajien säännöt asteittain ja siten vahvistaa järjestelmän oikeudenmukaisuutta ja kestävyyttä;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

puuttuu osaamisvajeeseen lisäämällä perustaidot omaavien henkilöiden määrää, tarjoamalla uusia työssäoppimisvaihtoehtoja ja parantamalla kaikkien opiskelijoiden oppimistuloksia erityisesti mukauttamalla resursseja ja menetelmiä heikommassa asemassa olevien opiskelijoiden ja koulujen tarpeisiin sekä parantamalla opettajien työoloja ja jatkokoulutusta;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; nopeuttaa voimalaitosmittakaavan ja hajautettujen uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa lisäämällä julkisia investointeja ja helpottamalla yksityisiä investointeja, muun muassa yksinkertaistamalla edelleen lupamenettelyjä ja varmistamalla lupaviranomaisten riittävän henkilöstön; parantaa politiikkakehystä kannustimien tarjoamiseksi rakennusten perusteellisiin perusparannuksiin; lisää energiaverkkojen yhteenliitäntäkapasiteettia.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

5

(6)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Ranskan vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 43).

6

(7)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

7

(8)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

8

(9)  ST 10162/21 ja ST 10162/21 ADD 1.

9

(10)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Ranskan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ranskan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 62).

10

(11)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

11

(12)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

12

(13)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

13

(14)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

14

(15)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

15

(16)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

17

(18)  Eurostat (2020), Venäjältä peräisin olevan tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Ranskan osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

19

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/88 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/88

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Kroatian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/11)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kroatia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kroatia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Kroatian vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Kroatian vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Kroatia toimitti 14 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Kroatia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Kroatia toimitti 14 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Kroatia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Kroatia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Kroatian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Kroatia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Kroatian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Kroatiaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Kroatian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Kroatia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Kroatian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Kroatiaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Kroatian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Kroatia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Kroatian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Kroatiasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmänä oli, että Kroatian makrotaloudessa ei enää ole epätasapainoja. Erityisesti yksityisen velkaantumisen ja ulkomaisen nettovelan vähentämisessä on edistytty merkittävästi, kun taas julkisen velan määrä on edelleen suuri, mutta se on kääntynyt uudelleen laskusuuntaan. Julkinen velka oli laskussa myös ennen pandemiaa, mikä johti merkittäviin parannuksiin. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Kroatiasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmänä oli, että Kroatian makrotaloudessa ei enää ole epätasapainoja. Erityisesti yksityisen velkaantumisen ja ulkomaisen nettovelan vähentämisessä on edistytty merkittävästi, kun taas julkisen velan määrä on edelleen suuri, mutta se on kääntynyt uudelleen laskusuuntaan. Julkinen velka oli laskussa myös ennen pandemiaa, mikä johti merkittäviin parannuksiin.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Kroatia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Kroatia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Kroatian julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 7,3 prosenttia. Kroatian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,3 prosentista 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kroatian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Samaan aikaan jotkin hallituksen vuonna 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa henkilökohtaisen tuloveron ja yhteisöveron alennuksista. Näiden toimenpiteiden yhteismäärä oli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 79,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 87,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Kroatia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Kroatia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Kroatian julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 7,3 prosenttia. Kroatian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,3 prosentista 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kroatian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Samaan aikaan jotkin hallituksen vuonna 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa henkilökohtaisen tuloveron ja yhteisöveron alennuksista. Näiden toimenpiteiden yhteismäärä oli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 79,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 87,3 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 varovainen ja sen jälkeen suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 voimakkaampaa eli 3,4 prosenttia ja vuonna 2023 heikompaa eli 3,0 prosenttia. Tämä ero johtuu pääasiassa siitä, että Kroatian viranomaisten odotusten mukaan kotitalouksien reaalinen kulutus kasvaa vuonna 2022 komission ennustetta vähemmän. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan hieman niin, että se pienenee 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 1,6 prosenttiin vuonna 2023. Pieni supistuminen vuonna 2022 johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan supistuvan 76,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 71,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 2,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,8 prosenttia vuonna 2023. Tämä on pienempi kuin lähentymisohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä ja suurempi kuin kyseisessä ohjelmassa vuodeksi 2023 ennakoitu alijäämä. Ero johtuu pääasiassa siitä, että komission odotusten mukaan kiinteän pääoman bruttomuodostukseen liittyvät ja muut menot ovat pienemmät vuonna 2022. Lisäksi komission ennusteessa sekä tulojen että menojen muutos on hieman pienempi, mikä johtuu inflaationäkymiin liittyvästä erosta. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on vuonna 2022 pienempi eli 75,3 prosenttia ja vuonna 2023 suurempi eli 73,1 prosenttia. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,2 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Kroatian talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 varovainen ja sen jälkeen suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 voimakkaampaa eli 3,4 prosenttia ja vuonna 2023 heikompaa eli 3,0 prosenttia. Tämä ero johtuu pääasiassa siitä, että Kroatian viranomaisten odotusten mukaan kotitalouksien reaalinen kulutus kasvaa vuonna 2022 komission ennustetta vähemmän. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan hieman niin, että se pienenee 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 1,6 prosenttiin vuonna 2023. Pieni supistuminen vuonna 2022 johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan supistuvan 76,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 71,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 2,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,8 prosenttia vuonna 2023. Tämä on pienempi kuin lähentymisohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä ja suurempi kuin kyseisessä ohjelmassa vuodeksi 2023 ennakoitu alijäämä. Ero johtuu pääasiassa siitä, että komission odotusten mukaan kiinteän pääoman bruttomuodostukseen liittyvät ja muut menot ovat pienemmät vuonna 2022. Lisäksi komission ennusteessa sekä tulojen että menojen muutos on hieman pienempi, mikä johtuu inflaationäkymiin liittyvästä erosta. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on vuonna 2022 pienempi eli 75,3 prosenttia ja vuonna 2023 suurempi eli 73,1 prosenttia. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,2 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Kroatian talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023 (11). Kyseiset toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, yrityksille maksettavista tuista sekä energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä. Ne ovat enimmäkseen väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin kyseisistä toimenpiteistä, erityisesti kautta linjan tehtäviä välillisten energiaverojen kevennyksiä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (12). |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023 (11). Kyseiset toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, yrityksille maksettavista tuista sekä energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä. Ne ovat enimmäkseen väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin kyseisistä toimenpiteistä, erityisesti kautta linjan tehtäviä välillisten energiaverojen kevennyksiä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (12).

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Kroatia varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Kroatia pitää kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa. Se suositti myös, että Kroatia harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Kroatia varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Kroatia pitää kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa. Se suositti myös, että Kroatia harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Kroatian vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan olevan vuonna 2022 neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä - 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Kroatia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (14). Näin Kroatia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan vuonna 2022 finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,0 prosenttiyksikköä. Tuossa merkittävässä elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas välituotekäyttöön liittyvien menojen kasvun, joka osaltaan johtuu kiihtyneestä inflaatiosta, odotetaan lisäävän nettomääräisten juoksevien menojen kasvua. Tästä syystä Kroatia ei komission tämänhetkisten arvioiden perusteella pidä riittävästi kurissa kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua vuonna 2022. |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Kroatian vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan olevan vuonna 2022 neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä - 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Kroatia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (14). Näin Kroatia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan vuonna 2022 finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,0 prosenttiyksikköä. Tuossa merkittävässä elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas välituotekäyttöön liittyvien menojen kasvun, joka osaltaan johtuu kiihtyneestä inflaatiosta, odotetaan lisäävän nettomääräisten juoksevien menojen kasvua. Tästä syystä Kroatia ei komission tämänhetkisten arvioiden perusteella pidä riittävästi kurissa kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua vuonna 2022.

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan - 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (15). Kroatian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,5 prosenttiyksikköä vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen hieman elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (16). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on - 0,2 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy joidenkin energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,2 % suhteessa BKT:hen). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen pitkälti neutraali vaikutus riippuu näin ollen osittain siitä, että toimenpiteet, joilla puututaan energian hintojen nousun vaikutuksiin, lakkautetaan asteittain tämänhetkisten suunnitelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan - 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (15). Kroatian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,5 prosenttiyksikköä vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen hieman elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (16). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on - 0,2 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy joidenkin energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,2 % suhteessa BKT:hen). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen pitkälti neutraali vaikutus riippuu näin ollen osittain siitä, että toimenpiteet, joilla puututaan energian hintojen nousun vaikutuksiin, lakkautetaan asteittain tämänhetkisten suunnitelmien mukaisesti.

| (19) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,2 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 asti. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan suhteessa BKT:hen, 68,9 prosenttiin vuonna 2024 ja 66,9 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,2 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 asti. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan suhteessa BKT:hen, 68,9 prosenttiin vuonna 2024 ja 66,9 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

| (20) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Kroatialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Erityisesti elpymis- ja palautumissuunnitelmassa vastataan maakohtaisiin suosituksiin uudistuksilla, joilla vahvistetaan julkisen talouden kehystä, aktiivisilla työmarkkinapoliittisilla toimenpiteillä ja koulutusuudistuksella, jolla on tarkoitus helpottaa koulutukseen pääsyä, parantaa koulutuksen laatua ja lisätä sen työmarkkinarelevanssia. Kroatian terveydenhuoltojärjestelmän kohtaamiin haasteisiin vastataan toimenpiteillä, joilla parannetaan järjestelmän tehokkuutta ja laatua ja terveydenhuollon saavutettavuutta sekä erityisesti covid-19-pandemian seurauksena heikentynyttä järjestelmän rahoituksen kestävyyttä. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelmassa vastataan näitä aloja koskeviin maakohtaisiin suosituksiin edistämällä energia-alan irtautumista hiilestä, lisäämällä yleistä energiatehokkuutta ja keskittämällä investoinnit kestävään liikenteeseen, digitaaliseen infrastruktuuriin ja digitaalisiin palveluihin. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää myös kauaskantoisia toimenpiteitä, joiden avulla parannetaan julkishallinnon ja oikeusjärjestelmän tehokkuutta, ehkäistään, havaitaan ja kitketään korruptiota, parannetaan liiketoimintaympäristöä, tuetaan tutkimus- ja innovaatioinvestointeja sekä lisätään tutkimuksen ja innovoinnin toimintapoliittista relevanssia. |
| --- | --- |

(20)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Kroatialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Erityisesti elpymis- ja palautumissuunnitelmassa vastataan maakohtaisiin suosituksiin uudistuksilla, joilla vahvistetaan julkisen talouden kehystä, aktiivisilla työmarkkinapoliittisilla toimenpiteillä ja koulutusuudistuksella, jolla on tarkoitus helpottaa koulutukseen pääsyä, parantaa koulutuksen laatua ja lisätä sen työmarkkinarelevanssia. Kroatian terveydenhuoltojärjestelmän kohtaamiin haasteisiin vastataan toimenpiteillä, joilla parannetaan järjestelmän tehokkuutta ja laatua ja terveydenhuollon saavutettavuutta sekä erityisesti covid-19-pandemian seurauksena heikentynyttä järjestelmän rahoituksen kestävyyttä. Lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelmassa vastataan näitä aloja koskeviin maakohtaisiin suosituksiin edistämällä energia-alan irtautumista hiilestä, lisäämällä yleistä energiatehokkuutta ja keskittämällä investoinnit kestävään liikenteeseen, digitaaliseen infrastruktuuriin ja digitaalisiin palveluihin. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää myös kauaskantoisia toimenpiteitä, joiden avulla parannetaan julkishallinnon ja oikeusjärjestelmän tehokkuutta, ehkäistään, havaitaan ja kitketään korruptiota, parannetaan liiketoimintaympäristöä, tuetaan tutkimus- ja innovaatioinvestointeja sekä lisätään tutkimuksen ja innovoinnin toimintapoliittista relevanssia.

| (21) | Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 40,3 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 20,4 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Kroatiaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(21)

Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 40,3 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 20,4 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Kroatiaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (22) | Kroatia toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (17) mukaisen kumppanuussopimuksen 1 päivänä heinäkuuta 2022, mutta muita koheesiopolitiikan ohjelmia ei ole vielä toimitettu. Kroatian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(22)

Kroatia toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (17) mukaisen kumppanuussopimuksen 1 päivänä heinäkuuta 2022, mutta muita koheesiopolitiikan ohjelmia ei ole vielä toimitettu. Kroatian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (23) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(23)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (24) | Kroatia on sitoutunut luopumaan asteittain hiilen käytöstä sähköntuotannossa vuoteen 2033 mennessä. Uusiutuvan energian osuus energian kokonaisloppukulutuksesta oli vuonna 2020 Kroatiassa 28 prosenttia, joten Kroatia ylitti 20 prosentin tavoitteensa. Kroatian on tarpeen nopeuttaa hiilestä irtautumista, myös teollisuudessa, vähentää riippuvuuttaan Venäjältä tuotavasta energiasta sekä toteuttaa toimenpiteitä, joilla tuetaan sen yhdentymistä sisämarkkinoille. Vuonna 2021 Venäjältä tuodun kaasun osuus maakaasun kokonaistoimituksista oli 22 prosenttia, kun taas 57 prosenttia tuotiin uuden nesteytetyn maakaasun (LNG) terminaalin kautta (joka on toiminut vuoden 2021 alusta). Kaasun osuus Kroatian energiapaletista on 30,3 prosenttia ja öljyn 33,7 prosenttia. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Uusiutuvan, varman ja kohtuuhintaisen energian kehittämisen alalla on edelleen huomattavasti käyttämätöntä potentiaalia, joka liittyy tuuli- ja aurinkoenergiaan ja geotermisiin energialähteisiin. Tuuli- ja aurinkoenergian osuus energiapaletista on noin 2,1 prosenttia (tuulivoiman osuus asennetusta sähköntuotannon kokonaiskapasiteetista on 13 % ja aurinkoenergian osuus 1 %). Pyrittäessä lisäämään energiajärjestelmän tehokkuutta, energian toimitusvarmuutta ja markkinoiden yhdentymistä keskeisiä näkökohtia ovat etenkin uusiutuvia energialähteitä koskevien lupamenettelyjen yksinkertaistaminen, energiayhteisöjen kehittämisen tukeminen ja uusiutuviin energialähteisiin tehtävien investointien aikaistaminen, myös kotitalouksien ja pienen mittakaavan järjestelmien osalta. Sähkön siirto- ja jakeluverkkoihin tarvitaan lisäparannuksia vihreän siirtymän tukemiseksi, ja sähkön varastointiin tehtävät investoinnit ovat keskeisessä asemassa hallinnoitaessa energiajärjestelmää, jossa uusiutuvien energialähteiden osuus on suuri. Parannuksia tarvitaan myös lämmitys- ja jäähdytysalalla, ja erityisesti olisi siirryttävä fossiilipohjaisista kaukolämpöjärjestelmistä ja käyttäjäkohtaisista lämmitysjärjestelmistä uusiutuviin energialähteisiin joko suoraan tai sähköntuotannon kautta. |
| --- | --- |

(24)

Kroatia on sitoutunut luopumaan asteittain hiilen käytöstä sähköntuotannossa vuoteen 2033 mennessä. Uusiutuvan energian osuus energian kokonaisloppukulutuksesta oli vuonna 2020 Kroatiassa 28 prosenttia, joten Kroatia ylitti 20 prosentin tavoitteensa. Kroatian on tarpeen nopeuttaa hiilestä irtautumista, myös teollisuudessa, vähentää riippuvuuttaan Venäjältä tuotavasta energiasta sekä toteuttaa toimenpiteitä, joilla tuetaan sen yhdentymistä sisämarkkinoille. Vuonna 2021 Venäjältä tuodun kaasun osuus maakaasun kokonaistoimituksista oli 22 prosenttia, kun taas 57 prosenttia tuotiin uuden nesteytetyn maakaasun (LNG) terminaalin kautta (joka on toiminut vuoden 2021 alusta). Kaasun osuus Kroatian energiapaletista on 30,3 prosenttia ja öljyn 33,7 prosenttia. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Uusiutuvan, varman ja kohtuuhintaisen energian kehittämisen alalla on edelleen huomattavasti käyttämätöntä potentiaalia, joka liittyy tuuli- ja aurinkoenergiaan ja geotermisiin energialähteisiin. Tuuli- ja aurinkoenergian osuus energiapaletista on noin 2,1 prosenttia (tuulivoiman osuus asennetusta sähköntuotannon kokonaiskapasiteetista on 13 % ja aurinkoenergian osuus 1 %). Pyrittäessä lisäämään energiajärjestelmän tehokkuutta, energian toimitusvarmuutta ja markkinoiden yhdentymistä keskeisiä näkökohtia ovat etenkin uusiutuvia energialähteitä koskevien lupamenettelyjen yksinkertaistaminen, energiayhteisöjen kehittämisen tukeminen ja uusiutuviin energialähteisiin tehtävien investointien aikaistaminen, myös kotitalouksien ja pienen mittakaavan järjestelmien osalta. Sähkön siirto- ja jakeluverkkoihin tarvitaan lisäparannuksia vihreän siirtymän tukemiseksi, ja sähkön varastointiin tehtävät investoinnit ovat keskeisessä asemassa hallinnoitaessa energiajärjestelmää, jossa uusiutuvien energialähteiden osuus on suuri. Parannuksia tarvitaan myös lämmitys- ja jäähdytysalalla, ja erityisesti olisi siirryttävä fossiilipohjaisista kaukolämpöjärjestelmistä ja käyttäjäkohtaisista lämmitysjärjestelmistä uusiutuviin energialähteisiin joko suoraan tai sähköntuotannon kautta.

| (25) | Energiatehokkuuden alalla tarvitaan toimenpiteitä rakennuskannan kunnostamisen vauhdittamiseksi, energiatehokkaiden asuntojen, erityisesti sosiaalisen asuntotuotannon, lisäämiseksi sekä kaasu- ja öljykattiloiden nopeammaksi korvaamiseksi lämpöpumpuilla ja muilla tehokkaammilla ja vihreämmillä ratkaisuilla. Samalla tarvitaan lisää toimia, joilla vähennetään Kroatian liikennealan riippuvuutta öljystä erityisesti viherryttämällä julkista liikennettä ja lisäämällä sen käyttöä, käyttämällä älykkäitä liikennejärjestelmiä, ottamalla käyttöön lisää sähkö- ja vetylatausasemia ja sähkö- ja vetyajoneuvoja, investoimalla liikkumisen infrastruktuuriin ja lisäämällä päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönottoa. Kroatian on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(25)

Energiatehokkuuden alalla tarvitaan toimenpiteitä rakennuskannan kunnostamisen vauhdittamiseksi, energiatehokkaiden asuntojen, erityisesti sosiaalisen asuntotuotannon, lisäämiseksi sekä kaasu- ja öljykattiloiden nopeammaksi korvaamiseksi lämpöpumpuilla ja muilla tehokkaammilla ja vihreämmillä ratkaisuilla. Samalla tarvitaan lisää toimia, joilla vähennetään Kroatian liikennealan riippuvuutta öljystä erityisesti viherryttämällä julkista liikennettä ja lisäämällä sen käyttöä, käyttämällä älykkäitä liikennejärjestelmiä, ottamalla käyttöön lisää sähkö- ja vetylatausasemia ja sähkö- ja vetyajoneuvoja, investoimalla liikkumisen infrastruktuuriin ja lisäämällä päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöönottoa. Kroatian on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (26) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Kroatia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Kroatia voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (18) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(26)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Kroatia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Kroatia voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (18) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (27) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinninohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (19) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(27)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinninohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (19) ilmenee suosituksesta 1.

| (28) | Kroatian kuna sisällytettiin 10 päivänä heinäkuuta 2020 Euroopan valuuttakurssimekanismiin II (ERM II) euron käyttöönottoa valmistelevana toimena. Jotta talouden ja rahoitusjärjestelmän vakaus säilyisi ja voitaisiin saavuttaa kestävän taloudellisen lähentymisen korkea taso, Kroatian viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan toimenpiteitä, jotka koskevat rahanpesun torjuntaa, liiketoimintaympäristöä, julkisen sektorin hallintoa ja oikeuslaitosta. Kroatian edistyminen euron käyttöönoton edellyttämien vaatimusten täyttämisessä on saanut myönteisen arvion Euroopan komission ja Euroopan keskuspankin laatimissa vuoden 2022 lähentymiskertomuksissa, |
| --- | --- |

(28)

Kroatian kuna sisällytettiin 10 päivänä heinäkuuta 2020 Euroopan valuuttakurssimekanismiin II (ERM II) euron käyttöönottoa valmistelevana toimena. Jotta talouden ja rahoitusjärjestelmän vakaus säilyisi ja voitaisiin saavuttaa kestävän taloudellisen lähentymisen korkea taso, Kroatian viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan toimenpiteitä, jotka koskevat rahanpesun torjuntaa, liiketoimintaympäristöä, julkisen sektorin hallintoa ja oikeuslaitosta. Kroatian edistyminen euron käyttöönoton edellyttämien vaatimusten täyttämisessä on saanut myönteisen arvion Euroopan komission ja Euroopan keskuspankin laatimissa vuoden 2022 lähentymiskertomuksissa,

SUOSITTAA, että Kroatia toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 20 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

monipuolistaa fossiilisten polttoaineiden tuontia ja vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa pääasiassa yksinkertaistamalla hallinnollisia lupamenettelyjä ja keskittyen erityisesti tuuli- ja aurinkoenergiaan ja geotermisiin energialähteisiin, uusiutuvan energian pienimuotoisen tuotannon ja energiayhteisöjen kehittäminen mukaan luettuina; parantaa edelleen sähkön siirto- ja jakeluverkkoja ja investoi sähkön varastointiin; tehostaa toimia, joilla vähennetään energian kysyntää parantamalla etenkin asuinrakennusten energiatehokkuutta ja joilla vähennetään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista lämmityksen ja liikenteen aloilla.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

5

(6)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Kroatian vuoden 2021 lähentymisohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 48).

6

(7)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

7

(8)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

8

(9)  ST 10687/2021.

9

(10)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Kroatian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kroatian vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 68).

10

(11)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä – mahdolliset – pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

11

(12)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

12

(13)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

13

(14)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan vähäinen kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

14

(15)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

15

(16)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan vähäinen kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

18

(19)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

19

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/96 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/96

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Italian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/12)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Italia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Italia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Italian vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Italian vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Italia toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Italian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Italia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Italia toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Italian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Italia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Italia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Italian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Italia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Italian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Italiaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Italian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Italia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Italian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Italiaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Italian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Italia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Italian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Italiasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Italian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Italian haasteena on edelleen erityisesti haavoittuvuustekijöitä, jotka liittyvät suureen julkiseen velkaan ja heikkoon tuottavuuden kasvuun yhdistettynä työmarkkinoilla ja rahoitussektorilla ilmeneviin heikkouksiin. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Italiasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Italian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Italian haasteena on edelleen erityisesti haavoittuvuustekijöitä, jotka liittyvät suureen julkiseen velkaan ja heikkoon tuottavuuden kasvuun yhdistettynä työmarkkinoilla ja rahoitussektorilla ilmeneviin heikkouksiin.

| (13) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Italian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ja sen julkinen velka ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(13)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Italian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ja sen julkinen velka ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (14) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Italia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Italia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Italian julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 7,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 9,6 prosenttia. Italian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet olivat 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (vähentyneet 4,4 prosentista vuonna 2020). Italian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa sosiaaliturvamaksujen alentamisesta köyhemmillä alueilla, työtulojen verohyvityksen jatkamisesta ja perhe-etuuden käyttöönotosta. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 150,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 155,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(14)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Italia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Italia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Italian julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 7,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 9,6 prosenttia. Italian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet olivat 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (vähentyneet 4,4 prosentista vuonna 2020). Italian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa sosiaaliturvamaksujen alentamisesta köyhemmillä alueilla, työtulojen verohyvityksen jatkamisesta ja perhe-etuuden käyttöönotosta. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 150,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 155,3 prosenttia.

| (15) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuisa ja sen jälkeen realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,1 prosenttia vuonna 2022 ja 2,4 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan ennakoidaan, että reaalinen BKT:n kasvu on 2,4 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023, lähinnä maltillisempien kotimaista kysyntää koskevien ennusteiden perusteella. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,9 prosenttiin vuonna 2023 (12). Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 147,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 145,2 prosenttiin vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella 5,5 prosenttia vuonna 2022 ja 4,3 prosenttia vuonna 2023. Vuoden 2022 vakausohjelmaan verrattuna komission kevään 2022 talousennusteessa ennakoitu alijäämä on lähes sama vuonna 2022 mutta suurempi vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa hitaammasta talouskasvusta. Komission kevään 2022 talousennuste ei sisällä vuoden 2022 vakausohjelmassa ilmoitettuja uusia vuoden 2022 tukitoimenpiteitä, koska yksityiskohtaisia tietoja ei ollut saatavilla ennen määräaikaa. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 147,9 prosenttia vuonna 2022 ja 146,8 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu suuremmasta alijäämästä ja hitaammasta talouskasvusta. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 0,4 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Italian talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(15)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuisa ja sen jälkeen realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,1 prosenttia vuonna 2022 ja 2,4 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan ennakoidaan, että reaalinen BKT:n kasvu on 2,4 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023, lähinnä maltillisempien kotimaista kysyntää koskevien ennusteiden perusteella. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,9 prosenttiin vuonna 2023 (12). Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 147,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 145,2 prosenttiin vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella 5,5 prosenttia vuonna 2022 ja 4,3 prosenttia vuonna 2023. Vuoden 2022 vakausohjelmaan verrattuna komission kevään 2022 talousennusteessa ennakoitu alijäämä on lähes sama vuonna 2022 mutta suurempi vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa hitaammasta talouskasvusta. Komission kevään 2022 talousennuste ei sisällä vuoden 2022 vakausohjelmassa ilmoitettuja uusia vuoden 2022 tukitoimenpiteitä, koska yksityiskohtaisia tietoja ei ollut saatavilla ennen määräaikaa. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 147,9 prosenttia vuonna 2022 ja 146,8 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu suuremmasta alijäämästä ja hitaammasta talouskasvusta. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 0,4 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Italian talouden potentiaalista kasvua.

| (16) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,1 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä on luovuttu (13). Kyseiset toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä sekä energiayhtiöille myönnettävistä tuista. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin kyseisistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu, kuten erityisesti kautta linjan tehtäviä energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen (alv ja kiinteät verot) kevennyksiä. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). |
| --- | --- |

(16)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,1 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä on luovuttu (13). Kyseiset toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä sekä energiayhtiöille myönnettävistä tuista. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin kyseisistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu, kuten erityisesti kautta linjan tehtäviä energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen (alv ja kiinteät verot) kevennyksiä. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (14).

| (17) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Italia rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Italia rajoittaa kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua. Se suositti myös, että Italia harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Italia rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Italia rajoittaa kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua. Se suositti myös, että Italia harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (18) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Italian vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (15). Italia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (16). Näin Italia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,3 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) (17) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Juoksevien menojen kasvu on myös seurausta julkisen sektorin työntekijöiden palkkakustannusten kasvusta, joka johtuu vuosien 2019–2021 julkisyhteisöjen sopimusten uusimisesta. Merkittävä osa tästä kasvusta (1⁄4 prosenttia suhteessa BKT:hen) kirjataan vuonna 2022, minkä lisäksi terveydenhuoltoalalle on budjetoitu lisävaroja (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tulopuolella henkilökohtaisten tuloverojen ja tuotantotoiminnasta alueellisesti kannettavan veron (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) keventämisen ennustetaan myös vaikuttavan elvyttävästi finanssipolitiikan viritykseen. Tästä syystä Italia ei komission tämänhetkisten arvioiden perusteella rajoita riittävästi nettomääräisten kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua vuonna 2022. |
| --- | --- |

(18)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Italian vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (15). Italia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (16). Näin Italia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,3 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) (17) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Juoksevien menojen kasvu on myös seurausta julkisen sektorin työntekijöiden palkkakustannusten kasvusta, joka johtuu vuosien 2019–2021 julkisyhteisöjen sopimusten uusimisesta. Merkittävä osa tästä kasvusta (1⁄4 prosenttia suhteessa BKT:hen) kirjataan vuonna 2022, minkä lisäksi terveydenhuoltoalalle on budjetoitu lisävaroja (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tulopuolella henkilökohtaisten tuloverojen ja tuotantotoiminnasta alueellisesti kannettavan veron (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) keventämisen ennustetaan myös vaikuttavan elvyttävästi finanssipolitiikan viritykseen. Tästä syystä Italia ei komission tämänhetkisten arvioiden perusteella rajoita riittävästi nettomääräisten kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua vuonna 2022.

| (19) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan – 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (18). Italian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (19). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on – 0,2 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen). Samaan aikaan odotetaan, että nettomääräisten juoksevien menojen kasvua edistävät myös sosiaalisten tulonsiirtojen kasvu (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen), joka johtuu niiden indeksoinnista edellisen vuoden inflaatiovauhdin perusteella, sekä terveydenhuoltoon budjetoidut lisävarat (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen), joita ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen pitkälti neutraali vaikutus riippuu näin ollen siitä, että toimenpiteet, joilla puututaan energian hintojen nousun vaikutuksiin, lakkautetaan asteittain tämänhetkisten suunnitelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan – 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (18). Italian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (19). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on – 0,2 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen). Samaan aikaan odotetaan, että nettomääräisten juoksevien menojen kasvua edistävät myös sosiaalisten tulonsiirtojen kasvu (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen), joka johtuu niiden indeksoinnista edellisen vuoden inflaatiovauhdin perusteella, sekä terveydenhuoltoon budjetoidut lisävarat (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen), joita ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen pitkälti neutraali vaikutus riippuu näin ollen siitä, että toimenpiteet, joilla puututaan energian hintojen nousun vaikutuksiin, lakkautetaan asteittain tämänhetkisten suunnitelmien mukaisesti.

| (20) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,8 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Näissä kehitysarvioissa oletetaan kokonaismenojen supistuvan noin 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja kokonaistulojen supistuvan noin 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2023–2025. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä niin, että se on 143,4 prosenttia vuonna 2024 ja 141,4 prosenttia vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. |
| --- | --- |

(20)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,8 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Näissä kehitysarvioissa oletetaan kokonaismenojen supistuvan noin 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja kokonaistulojen supistuvan noin 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2023–2025. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä niin, että se on 143,4 prosenttia vuonna 2024 ja 141,4 prosenttia vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

| (21) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne vastaavat kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Italialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Erityisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman tuloksellisella ja nopealla täytäntöönpanolla on mahdollisuus saada aikaan pysyviä rakenteellisia muutoksia ja näin ollen vaikuttaa pysyvästi Italian talouteen ja yhteiskuntaan. Keskeisillä politiikan aloilla toteutettavilla lukuisilla uudistuksilla on tarkoitus puuttua pitkäaikaisiin talouskasvun esteisiin. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy erityisesti uudistuksia, joilla pyritään edistämään rakenteellisia muutoksia julkishallinnon ja oikeuslaitoksen toiminnassa sekä parantamaan yleistä liiketoimintaympäristöä. Koulutukseen, osaamisen kehittämiseen ja tutkimukseen suunnitelluilla uudistuksilla ja investoinneilla voidaan pitkällä aikavälillä kehittää inhimillistä pääomaa ja tutkimusvalmiuksia. Suunnitelluilla työmarkkinauudistuksilla ja investoinneilla, joilla parannetaan varsinkin nuorten ja naisten työllisyysnäkymiä, voidaan lisätä työvoiman tarjontaa, tarjota yhtäläiset mahdollisuudet kehittää osaamista ja lopulta tukea talouskasvua. Liikenteen ja vesihuollon kaltaisilla aloilla toteutettavien uudistusten odotetaan parantavan taloudellista tehokkuutta rakenteellisesti muun muassa sen myötä, että kilpailumenettelyjä käytetään järjestelmällisemmin palveluhankintasopimusten pohjana. |
| --- | --- |

(21)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne vastaavat kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Italialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Erityisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman tuloksellisella ja nopealla täytäntöönpanolla on mahdollisuus saada aikaan pysyviä rakenteellisia muutoksia ja näin ollen vaikuttaa pysyvästi Italian talouteen ja yhteiskuntaan. Keskeisillä politiikan aloilla toteutettavilla lukuisilla uudistuksilla on tarkoitus puuttua pitkäaikaisiin talouskasvun esteisiin. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy erityisesti uudistuksia, joilla pyritään edistämään rakenteellisia muutoksia julkishallinnon ja oikeuslaitoksen toiminnassa sekä parantamaan yleistä liiketoimintaympäristöä. Koulutukseen, osaamisen kehittämiseen ja tutkimukseen suunnitelluilla uudistuksilla ja investoinneilla voidaan pitkällä aikavälillä kehittää inhimillistä pääomaa ja tutkimusvalmiuksia. Suunnitelluilla työmarkkinauudistuksilla ja investoinneilla, joilla parannetaan varsinkin nuorten ja naisten työllisyysnäkymiä, voidaan lisätä työvoiman tarjontaa, tarjota yhtäläiset mahdollisuudet kehittää osaamista ja lopulta tukea talouskasvua. Liikenteen ja vesihuollon kaltaisilla aloilla toteutettavien uudistusten odotetaan parantavan taloudellista tehokkuutta rakenteellisesti muun muassa sen myötä, että kilpailumenettelyjä käytetään järjestelmällisemmin palveluhankintasopimusten pohjana.

| (22) | Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 37,5 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 25 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Italiaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(22)

Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 37,5 prosenttia, ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 25 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Italiaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (23) | Italia toimitti 17 päivänä tammikuuta 2022 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (20) säädetyt koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotka koskivat kumppanuussopimusta, ja se on toimittanut ensimmäisen kyseisessä asetuksessa säädetyn koheesiopolitiikan ohjelmansa Euroopan komissiolle. Italian on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(23)

Italia toimitti 17 päivänä tammikuuta 2022 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (20) säädetyt koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotka koskivat kumppanuussopimusta, ja se on toimittanut ensimmäisen kyseisessä asetuksessa säädetyn koheesiopolitiikan ohjelmansa Euroopan komissiolle. Italian on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (24) | Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsiteltyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Italialla on ratkaistavanaan useita verotusjärjestelmään liittyviä lisähaasteita. Verotusjärjestelmän tehokkuutta lisäävät toimet voivat auttaa korjaamaan pitkäaikaista makrotalouden epätasapainoa. Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä paremmin kasvua tukeva ja tehokkaampi verojärjestelmä auttaisi vähentämään suurta julkista velkaa, edistäisi tuottavuuden kasvua ja tukisi työpaikkojen luomista erityisesti naisille. |
| --- | --- |

(24)

Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsiteltyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Italialla on ratkaistavanaan useita verotusjärjestelmään liittyviä lisähaasteita. Verotusjärjestelmän tehokkuutta lisäävät toimet voivat auttaa korjaamaan pitkäaikaista makrotalouden epätasapainoa. Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä paremmin kasvua tukeva ja tehokkaampi verojärjestelmä auttaisi vähentämään suurta julkista velkaa, edistäisi tuottavuuden kasvua ja tukisi työpaikkojen luomista erityisesti naisille.

| (25) | Italiassa työhön kohdistuva verorasitus on suuri, ja henkilökohtaisten tulojen efektiiviselle marginaaliveroasteelle ovat ominaista jyrkät epäjatkuvuudet. Italia on toteuttanut vuoden 2021 lopussa toimia vastatakseen näihin haasteisiin erityisesti ottamalla käyttöön yleisen lapsilisän ja alentamalla henkilökohtaisia tuloveroja. Näiden toimenpiteiden odotetaan lisäävän kohtuullisesti työvoiman tarjontaa erityisesti naisten osalta. Työn verokiila on edelleen erittäin korkea kaikilla tulotasoilla verrattuna muihin jäsenvaltioihin. Samaan aikaan muita tulonlähteitä, jotka eivät ole yhtä haitallisia kasvun kannalta, käytetään liian vähän, mikä mahdollistaa työhön kohdistuvan verorasituksen keventämisen edelleen budjettineutraalisti. Kiinteistöveron laskemisen perustana käytetyt kiinteistörekisteriarvot ovat suurelta osin vanhentuneita. Verotukien määrä ja soveltamisala, myös alv:n osalta, on suuri, ja niiden virtaviivaistamiseksi olisi toteutettava toimia. Vaikka Italian energiaverot tuottavat suhteellisen paljon tuloja, niiden rakenne ei edistä riittävästi siirtymistä puhtaampiin teknologioihin, mikä johtuu myös ympäristön kannalta haitallisten tukien laajamittaisesta käytöstä. Nämä eri osa-alueet sisältyvät hallituksen vuoden 2021 lopussa esittämään verouudistuksen valtuuslakiin, joka olisi hyväksymisen jälkeen pantava täytäntöön asetuksilla. |
| --- | --- |

(25)

Italiassa työhön kohdistuva verorasitus on suuri, ja henkilökohtaisten tulojen efektiiviselle marginaaliveroasteelle ovat ominaista jyrkät epäjatkuvuudet. Italia on toteuttanut vuoden 2021 lopussa toimia vastatakseen näihin haasteisiin erityisesti ottamalla käyttöön yleisen lapsilisän ja alentamalla henkilökohtaisia tuloveroja. Näiden toimenpiteiden odotetaan lisäävän kohtuullisesti työvoiman tarjontaa erityisesti naisten osalta. Työn verokiila on edelleen erittäin korkea kaikilla tulotasoilla verrattuna muihin jäsenvaltioihin. Samaan aikaan muita tulonlähteitä, jotka eivät ole yhtä haitallisia kasvun kannalta, käytetään liian vähän, mikä mahdollistaa työhön kohdistuvan verorasituksen keventämisen edelleen budjettineutraalisti. Kiinteistöveron laskemisen perustana käytetyt kiinteistörekisteriarvot ovat suurelta osin vanhentuneita. Verotukien määrä ja soveltamisala, myös alv:n osalta, on suuri, ja niiden virtaviivaistamiseksi olisi toteutettava toimia. Vaikka Italian energiaverot tuottavat suhteellisen paljon tuloja, niiden rakenne ei edistä riittävästi siirtymistä puhtaampiin teknologioihin, mikä johtuu myös ympäristön kannalta haitallisten tukien laajamittaisesta käytöstä. Nämä eri osa-alueet sisältyvät hallituksen vuoden 2021 lopussa esittämään verouudistuksen valtuuslakiin, joka olisi hyväksymisen jälkeen pantava täytäntöön asetuksilla.

| (26) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(26)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (27) | Italia on erittäin riippuvainen Venäjältä tulevasta energiantuonnista, erityisesti kaasusta, sillä 43 prosenttia sen käyttämästä kaasusta tuodaan Venäjältä (hieman alle unionin keskiarvon, joka on 44 prosenttia) ja kaasun osuus sen energiapaletista on 42 prosenttia. Riippuvuus Venäjän raakaöljystä on pienempi, 11 prosenttia, mikä on vähemmän kuin unionin keskiarvo (26 prosenttia) (öljyn osuus Italian energiapaletista on 32 prosenttia) (21). Vaikka Italialla ei lyhyellä aikavälillä ole merkittäviä ongelmia maakaasun toimitusvarmuuden suhteen, kun otetaan huomioon sen huomattava varastointikapasiteetti ja putkiyhteydet Pohjois-Afrikkaan ja Azerbaidžaniin, Venäjän hyökkäys Ukrainaan saattaa aiheuttaa haasteita keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Italian on mahdollista poistaa pullonkauloja energiansiirtokapasiteetin lisäämiseksi sekä maan sisällä että naapurimaiden välillä. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Italia monipuolistaa parhaillaan energiapalettiaan lisäämällä uusiutuvien energialähteiden osuutta erityisesti aurinkoenergian, tuulivoiman, vedyn ja kestävän biometaanin osalta. Kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa vahvistettua uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa voitaisiin kuitenkin nopeuttaa ja lisätä entisestään, kun otetaan huomioon myös nykyisestä geopoliittisesta tilanteesta mahdollisesti aiheutuvat haasteet. Italian on mahdollista toteuttaa edelleen toimenpiteitä, joilla helpotetaan lupien myöntämistä uusiutuvaa energiaa koskeville hankkeille. Lisäksi Italian energiatehokkuutta koskevat tavoitteet eivät välttämättä riitä vastaamaan näihin haasteisiin eivätkä saavuttamaan 55-valmiuspaketin tavoitteita. Rakennusalan energiatehokkuusstrategia perustuu pääasiassa väliaikaisiin toimenpiteisiin, ja sitä olisi täydennettävä keskipitkän ja pitkän aikavälin strategialla, johon sisältyy yrityksille ja erityisesti teollisuudelle tarkoitettuja vahvempia energiatehokkuustoimenpiteitä. Lisäksi liikenteen vähähiilistämistä olisi vauhditettava muun muassa nopeuttamalla sähköajoneuvojen latauspisteiden käyttöönottoa ja edistämällä keskeisiä rautatie-, pyöräily- ja joukkoliikennehankkeita. Italian olisi oltava kunnianhimoisempi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevissa tavoitteissaan, jotta ne olisivat linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(27)

Italia on erittäin riippuvainen Venäjältä tulevasta energiantuonnista, erityisesti kaasusta, sillä 43 prosenttia sen käyttämästä kaasusta tuodaan Venäjältä (hieman alle unionin keskiarvon, joka on 44 prosenttia) ja kaasun osuus sen energiapaletista on 42 prosenttia. Riippuvuus Venäjän raakaöljystä on pienempi, 11 prosenttia, mikä on vähemmän kuin unionin keskiarvo (26 prosenttia) (öljyn osuus Italian energiapaletista on 32 prosenttia) (21). Vaikka Italialla ei lyhyellä aikavälillä ole merkittäviä ongelmia maakaasun toimitusvarmuuden suhteen, kun otetaan huomioon sen huomattava varastointikapasiteetti ja putkiyhteydet Pohjois-Afrikkaan ja Azerbaidžaniin, Venäjän hyökkäys Ukrainaan saattaa aiheuttaa haasteita keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Italian on mahdollista poistaa pullonkauloja energiansiirtokapasiteetin lisäämiseksi sekä maan sisällä että naapurimaiden välillä. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Italia monipuolistaa parhaillaan energiapalettiaan lisäämällä uusiutuvien energialähteiden osuutta erityisesti aurinkoenergian, tuulivoiman, vedyn ja kestävän biometaanin osalta. Kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa vahvistettua uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa voitaisiin kuitenkin nopeuttaa ja lisätä entisestään, kun otetaan huomioon myös nykyisestä geopoliittisesta tilanteesta mahdollisesti aiheutuvat haasteet. Italian on mahdollista toteuttaa edelleen toimenpiteitä, joilla helpotetaan lupien myöntämistä uusiutuvaa energiaa koskeville hankkeille. Lisäksi Italian energiatehokkuutta koskevat tavoitteet eivät välttämättä riitä vastaamaan näihin haasteisiin eivätkä saavuttamaan 55-valmiuspaketin tavoitteita. Rakennusalan energiatehokkuusstrategia perustuu pääasiassa väliaikaisiin toimenpiteisiin, ja sitä olisi täydennettävä keskipitkän ja pitkän aikavälin strategialla, johon sisältyy yrityksille ja erityisesti teollisuudelle tarkoitettuja vahvempia energiatehokkuustoimenpiteitä. Lisäksi liikenteen vähähiilistämistä olisi vauhditettava muun muassa nopeuttamalla sähköajoneuvojen latauspisteiden käyttöönottoa ja edistämällä keskeisiä rautatie-, pyöräily- ja joukkoliikennehankkeita. Italian olisi oltava kunnianhimoisempi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevissa tavoitteissaan, jotta ne olisivat linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa.

| (28) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Italia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Italia voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (22) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(28)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Italia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Italia voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (22) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (29) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (23) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(29)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (23) ilmenee suosituksesta 1.

| (30) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Italian osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2. |
| --- | --- |

(30)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Italian osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2.

| (31) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1 ja 2. Suositukset 1 ja 2 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1, 2 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikan toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen julkisen talouden velkaan. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla toimilla autetaan korjaamaan muun muassa epätasapainoja, jotka liittyvät suureen julkiseen velkaan ja tuottavuuden pitkään jatkuneeseen heikkoon kehitykseen tilanteessa, jossa työmarkkinoilla ja rahoitusalalla esiintyy heikkouksia. |
| --- | --- |

(31)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1 ja 2. Suositukset 1 ja 2 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1, 2 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikan toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen julkisen talouden velkaan. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla toimilla autetaan korjaamaan muun muassa epätasapainoja, jotka liittyvät suureen julkiseen velkaan ja tuottavuuden pitkään jatkuneeseen heikkoon kehitykseen tilanteessa, jossa työmarkkinoilla ja rahoitusalalla esiintyy heikkouksia.

SUOSITTAA, että Italia toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023 maltillisen finanssipolitiikan erityisesti rajoittamalla kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvun pienemmäksi kuin keskipitkän aikavälin potentiaalinen tuotannon kasvu, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa uskottava ja asteittainen velan vähentäminen ja julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä asteittaisen vakauttamisen, investointien ja uudistusten avulla; hyväksyy verouudistusta koskevan valtuuslain ja panee sen asianmukaisesti täytäntöön, jotta työn verotusta voidaan edelleen keventää ja tehostaa järjestelmää erityisesti tarkistamalla efektiivisiä marginaaliveroasteita, muuttamalla kiinteistörekisteriarvot vastaamaan nykyisiä markkina-arvoja, virtaviivaistamalla ja vähentämällä verotukia, myös alv:n osalta, sekä ympäristön kannalta haitallisia tukia varmistaen samalla oikeudenmukaisuuden sekä vähentämällä verolainsäädännön monimutkaisuutta;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja monipuolistaa energian tuontia; poistaa pullonkauloja sisäisen kaasunsiirtokapasiteetin lisäämiseksi, kehittää sähköverkkoyhteyksiä, nopeuttaa uusiutuvan energian lisäkapasiteetin käyttöönottoa ja hyväksyy toimenpiteitä, joilla lisätään energiatehokkuutta ja edistetään kestävää liikkuvuutta.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Italian vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 53).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10160/21; ST 10160/21 ADD 1 REV 2.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Italian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Italian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 74).

11

(12)  Tässä kappaleessa esitetyt arviot perustuvat Italian vuoden 2022 vakausohjelman yhteydessä toimittamiin yksityiskohtaisiin julkisen talouden kehitysarvioihin. Lukuun ottamatta julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevia kokonaismääriä Italian toimittamissa kehitysarvioissa ei ole otettu huomioon toukokuussa 2022 julkistettua finanssipoliittista toimenpidepakettia. Tämä 2 päivänä toukokuuta 2022 hyväksytty toimenpidepaketti sisältää lisää tukitoimenpiteitä vuodelle 2022 sekä lisäresursseja kansallisesti rahoitettaviin investointihankkeisiin sekä vuonna 2022 että tulevina vuosina.

12

(13)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä – mahdolliset – pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

13

(14)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

14

(15)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

15

(16)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä selittyy hallituksen investointiavustuksilla, jotka nekin rahoitetaan elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävillä lainoilla, sekä pk-yrityksille myönnettäviä valtiontakauksia koskevilla lisävarauksilla.

16

(17)  Vuonna 2021 Italiassa oli jo käytössä toimenpiteitä, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin. Niiden osuus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nämä toimenpiteet koostuivat pääasiassa sähkö- ja maakaasulaskuihin sisältyvien kiinteiden verojen ja alv-kantojen alentamisesta sekä sähkö- ja maakaasulaskujen sosiaalibonusten korottamisesta.

17

(18)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

18

(19)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

20

(21)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun ja raakaöljyn kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Italian osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

22

(23)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

23

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/104 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/104

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Kyproksen vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/13)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kypros kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Kypros kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Kyproksen vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Kyproksen vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Kypros toimitti 17 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Kyproksen elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Kypros on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Kypros toimitti 17 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Kyproksen elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Kypros on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Kypros toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 5 päivänä toukokuuta 2022 ja vakausohjelmansa 2 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Kyproksen puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Kypros toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 5 päivänä toukokuuta 2022 ja vakausohjelmansa 2 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Kyproksen puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Kyprosta koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Kyproksen edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Kypros on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Kyproksen edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Kyprosta koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Kyproksen edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Kypros on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Kyproksen edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Kyproksesta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komissio päätteli, että Kyproksen makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Erityisesti suuri vaihtotaseen alijäämä kasvoi merkittävästi covid-19-kriisin aikana, mikä aiheutti lisärasitteita ulkomaiselle, julkiselle ja yksityiselle velalle, jotka olivat jo ennestään suuria, samalla kun rahoitusalalla on edelleen suuri määrä järjestämättömiä lainoja, vaikka niiden määrä onkin huomattavasti vähentynyt. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Kyproksesta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komissio päätteli, että Kyproksen makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Erityisesti suuri vaihtotaseen alijäämä kasvoi merkittävästi covid-19-kriisin aikana, mikä aiheutti lisärasitteita ulkomaiselle, julkiselle ja yksityiselle velalle, jotka olivat jo ennestään suuria, samalla kun rahoitusalalla on edelleen suuri määrä järjestämättömiä lainoja, vaikka niiden määrä onkin huomattavasti vähentynyt.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Kypros toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Kypros harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Kyproksen julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,8 prosenttia. Kyproksen finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet pienenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,6 prosentista 3,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kyproksen vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 103,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 115,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Kypros toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Kypros harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Kyproksen julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,8 prosenttia. Kyproksen finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet pienenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,6 prosentista 3,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kyproksen vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 103,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 115,0 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,7 prosenttia vuonna 2022 ja 3,8 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on vähäisempää eli 2,3 prosenttia vuonna 2022 ja 3,5 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteen mukaan ulkomainen kysyntä on odotettua heikompaa, jolloin nettoviennin vaikutus on negatiivinen verrattuna vuoden 2022 vakausohjelman mukaiseen vaimeaan vaikutukseen. Hallitus odottaa vuoden 2022 vakausohjelmassaan, että Kypros saavuttaa tasapainoisen julkisen talouden rahoitusaseman vuonna 2022 ja 0,4 prosentin ylijäämän suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Tilanteen paraneminen vuonna 2022 johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden purkamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 93,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 88,2 prosenttiin vuoteen 2023 mennessä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella 0,3 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023. Alijäämä on vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua pienempi, mikä johtuu pääasiassa komission ennusteen varovaisemmista verotuloennusteista. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pitkälti samankaltainen, 93,9 prosenttia vuonna 2022 ja 88,8 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin kymmenen vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,6 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Kyproksen talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,7 prosenttia vuonna 2022 ja 3,8 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on vähäisempää eli 2,3 prosenttia vuonna 2022 ja 3,5 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteen mukaan ulkomainen kysyntä on odotettua heikompaa, jolloin nettoviennin vaikutus on negatiivinen verrattuna vuoden 2022 vakausohjelman mukaiseen vaimeaan vaikutukseen. Hallitus odottaa vuoden 2022 vakausohjelmassaan, että Kypros saavuttaa tasapainoisen julkisen talouden rahoitusaseman vuonna 2022 ja 0,4 prosentin ylijäämän suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Tilanteen paraneminen vuonna 2022 johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden purkamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 93,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 88,2 prosenttiin vuoteen 2023 mennessä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella 0,3 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023. Alijäämä on vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua pienempi, mikä johtuu pääasiassa komission ennusteen varovaisemmista verotuloennusteista. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pitkälti samankaltainen, 93,9 prosenttia vuonna 2022 ja 88,8 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin kymmenen vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,6 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Kyproksen talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,2 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä lienee luovuttu (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä sekä vähittäis- ja tukkuhintojen hintakatoista. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin kotitalouksien sähkölaskujen verokannan, kuluttajahintojen ja öljyn valmisteverojen alentaminen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,2 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä lienee luovuttu (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä sekä vähittäis- ja tukkuhintojen hintakatoista. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin kotitalouksien sähkölaskujen verokannan, kuluttajahintojen ja öljyn valmisteverojen alentaminen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (13).

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Kypros varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Kypros harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Kypros varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Kypros harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Kyproksen vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan kiristävä, + 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka neuvosto suositti kasvua tukevaa viritystä (14). Kypros aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Kypros ei aio jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2022 vaikutus, joka on 1,1 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Kyproksen vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan kiristävä, + 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka neuvosto suositti kasvua tukevaa viritystä (14). Kypros aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Kypros ei aio jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2022 vaikutus, joka on 1,1 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Kyproksen ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,2 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Kyproksen ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,2 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden ylijäämän odotetaan kasvavan asteittain 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,7 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä ennusteissa oletetaan, että tietyt julkiset menot, erityisesti tuet, pienenevät ja että muiden menojen, kuten välituotekäytön ja luontoismuotoisten sosiaalisten tulonsiirtojen, kasvua rajoitetaan. Myös julkisten investointien prosenttiosuuden suhteessa BKT:hen ennakoidaan supistuvan vuoden 2022 huippulukeman jälkeen. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 81 prosenttiin vuonna 2024 ja 76,7 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskimääräisiltä. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden ylijäämän odotetaan kasvavan asteittain 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,7 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä ennusteissa oletetaan, että tietyt julkiset menot, erityisesti tuet, pienenevät ja että muiden menojen, kuten välituotekäytön ja luontoismuotoisten sosiaalisten tulonsiirtojen, kasvua rajoitetaan. Myös julkisten investointien prosenttiosuuden suhteessa BKT:hen ennakoidaan supistuvan vuoden 2022 huippulukeman jälkeen. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 81 prosenttiin vuonna 2024 ja 76,7 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskimääräisiltä.

| (20) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Kyprokselle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Ne liittyvät erityisesti julkiseen talouteen ja terveydenhuoltoon, työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkaan, koulutukseen ja osaamiseen, julkisiin ja yksityisiin investointeihin, vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä rakenneuudistuksiin, joilla parannetaan julkisen sektorin toimintaa, torjutaan korruptiota ja helpotetaan järjestämättömien lainojen vähentämistä pankkisektorilla. |
| --- | --- |

(20)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Kyprokselle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Ne liittyvät erityisesti julkiseen talouteen ja terveydenhuoltoon, työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkaan, koulutukseen ja osaamiseen, julkisiin ja yksityisiin investointeihin, vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä rakenneuudistuksiin, joilla parannetaan julkisen sektorin toimintaa, torjutaan korruptiota ja helpotetaan järjestämättömien lainojen vähentämistä pankkisektorilla.

| (21) | Kyproksen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Kyproksen elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 41 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 23 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Kyprosta toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(21)

Kyproksen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Kyproksen elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 41 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 23 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Kyprosta toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (22) | Kypros toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaisen kumppanuussopimuksen ja muut koheesiopolitiikan ohjelmat 30 päivänä joulukuuta 2021. Kyproksen on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(22)

Kypros toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaisen kumppanuussopimuksen ja muut koheesiopolitiikan ohjelmat 30 päivänä joulukuuta 2021. Kyproksen on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (23) | Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Kyproksella on lisähaaste, joka liittyy valtionyhtiöiden hallinnointiin. Hallinnointijärjestelmässä on puutteita kansainvälisten vaatimusten suhteen (esim. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön suuntaviivat valtionyhtiöiden omistajaohjauksesta ja Maailmanpankin työkalupakki valtionyhtiöiden omistajaohjausta varten), mikä heikentää Kyproksen tuottavuutta ja liiketoimintaympäristöä. Erityisesti taloudellisen suorituskyvyn ja julkisten tavoitteiden läpinäkyvyyden ja niihin liittyvän vastuuvelvollisuuden lisääminen parantaisi valtionyhtiöiden tehokkuutta ja tuloksellisuutta. Niin vaikuttaisi myös parhaiden käytäntöjen toteuttaminen, kuten valtionyhtiöiden hallintoelinten jäsenten ansioihin perustuva ja läpinäkyvä nimitysmenettely ja valtionyhtiöiden omistajaohjauksen siirtäminen politiikan alan mukaisilta vastuuministeriöiltä tehtävään tarkoitetulle keskuselimelle. Niiden kaupallisesti kannattavien markkinoiden avaaminen, joilla valtionyhtiöillä on tällä hetkellä määräävä asema (esimerkiksi energiamarkkinat), tehostaisi näitä markkinoita, nopeuttaisi vihreää ja digitaalista siirtymää ja auttaisi monipuolistamaan taloutta. Valtionyhtiöitä koskevien toimien toteuttaminen tehostaisi Kyproksen hallintoa ja tekisi paikallisten ja ulkomaisten yritysten markkinoista oikeudenmukaisemmat ja läpinäkyvämmät. Tämä on Kyproksen pitkän aikavälin strategian ja sen perustana olevan toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaista (toimintasuunnitelman aihealue, joka koskee valtionyhtiöiden nykyaikaistamista ja sopivien kannustimien luomista innovointiin ja tehostamiseen). Valtionyhtiöiden hallinnon parantamiseen tähtäävät toimenpiteet saattavat auttaa julkisen talouden velan vähentämisessä, sillä valtionyhtiöiden hallinnoinnin parantaminen lisäisi julkisen sektorin tehokkuutta. Ne saattavat myös auttaa parantamaan liiketoimintaympäristöä ja lisäämään kasvupotentiaalia. |
| --- | --- |

(23)

Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Kyproksella on lisähaaste, joka liittyy valtionyhtiöiden hallinnointiin. Hallinnointijärjestelmässä on puutteita kansainvälisten vaatimusten suhteen (esim. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön suuntaviivat valtionyhtiöiden omistajaohjauksesta ja Maailmanpankin työkalupakki valtionyhtiöiden omistajaohjausta varten), mikä heikentää Kyproksen tuottavuutta ja liiketoimintaympäristöä. Erityisesti taloudellisen suorituskyvyn ja julkisten tavoitteiden läpinäkyvyyden ja niihin liittyvän vastuuvelvollisuuden lisääminen parantaisi valtionyhtiöiden tehokkuutta ja tuloksellisuutta. Niin vaikuttaisi myös parhaiden käytäntöjen toteuttaminen, kuten valtionyhtiöiden hallintoelinten jäsenten ansioihin perustuva ja läpinäkyvä nimitysmenettely ja valtionyhtiöiden omistajaohjauksen siirtäminen politiikan alan mukaisilta vastuuministeriöiltä tehtävään tarkoitetulle keskuselimelle. Niiden kaupallisesti kannattavien markkinoiden avaaminen, joilla valtionyhtiöillä on tällä hetkellä määräävä asema (esimerkiksi energiamarkkinat), tehostaisi näitä markkinoita, nopeuttaisi vihreää ja digitaalista siirtymää ja auttaisi monipuolistamaan taloutta. Valtionyhtiöitä koskevien toimien toteuttaminen tehostaisi Kyproksen hallintoa ja tekisi paikallisten ja ulkomaisten yritysten markkinoista oikeudenmukaisemmat ja läpinäkyvämmät. Tämä on Kyproksen pitkän aikavälin strategian ja sen perustana olevan toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaista (toimintasuunnitelman aihealue, joka koskee valtionyhtiöiden nykyaikaistamista ja sopivien kannustimien luomista innovointiin ja tehostamiseen). Valtionyhtiöiden hallinnon parantamiseen tähtäävät toimenpiteet saattavat auttaa julkisen talouden velan vähentämisessä, sillä valtionyhtiöiden hallinnoinnin parantaminen lisäisi julkisen sektorin tehokkuutta. Ne saattavat myös auttaa parantamaan liiketoimintaympäristöä ja lisäämään kasvupotentiaalia.

| (24) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(24)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (25) | Uusiutuvien energialähteiden koko potentiaalin käyttöönottoa Kyproksessa voitaisiin jatkaa ja nopeuttaa erityisesti sujuvoittamalla edelleen lupamenettelyjä ja investoimalla enemmän aurinkoenergiaan. Kypros ei tällä hetkellä käytä kaasua, mutta öljyn osuus energiapaletista on 85,6 prosenttia. Koska energian hinnat maailmanmarkkinoilla vaihtelevat suuresti, Kyproksen talouden kestävyyden kannalta on ratkaisevan tärkeää vähentää voimakasta riippuvuutta öljystä. Öljyn saanti on täysin riippuvaista tuonnista, mutta vain 1 prosentin tuonti Venäjältä on selvästi alle unionin keskiarvon, joka on 23 prosenttia (19). Energiatoimitusten monipuolistamiseksi ja tuontiriippuvuuden vähentämiseksi Kypros hyötyisi siitä, että se kehittäisi nopeammin kaasuntuonti-infrastruktuuria, joka voisi olla vety-yhteensopiva tulevaisuudessa, kaasuyhteenliitäntöjä, jotka ovat myös vetyvalmiita tulevaisuudessa, ja sähköyhteenliitäntöjä, jotta uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistä voitaisiin helpottaa. Lisäksi merialueilta äskettäin löydetyt kaasukentät tarjoavat Kyprokselle merkittävän tilaisuuden parantaa energiaomavaraisuuttaan samalla kun se toteuttaa toimia vauhdittaakseen uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskevia toimenpiteitä. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Lisäksi energiatehokkuutta lisääviä toimia voitaisiin laajentaa ja vauhdittaa, myös liikenteessä. Energiatehokkuutta lisäävien toimenpiteiden odotetaan myös auttavan energiaköyhyyteen, jota huomattava osa väestöstä (20,9 prosenttia) kokee, tarvittaessa myös koheesiopolitiikan varojen avulla. Kyproksen on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(25)

Uusiutuvien energialähteiden koko potentiaalin käyttöönottoa Kyproksessa voitaisiin jatkaa ja nopeuttaa erityisesti sujuvoittamalla edelleen lupamenettelyjä ja investoimalla enemmän aurinkoenergiaan. Kypros ei tällä hetkellä käytä kaasua, mutta öljyn osuus energiapaletista on 85,6 prosenttia. Koska energian hinnat maailmanmarkkinoilla vaihtelevat suuresti, Kyproksen talouden kestävyyden kannalta on ratkaisevan tärkeää vähentää voimakasta riippuvuutta öljystä. Öljyn saanti on täysin riippuvaista tuonnista, mutta vain 1 prosentin tuonti Venäjältä on selvästi alle unionin keskiarvon, joka on 23 prosenttia (19). Energiatoimitusten monipuolistamiseksi ja tuontiriippuvuuden vähentämiseksi Kypros hyötyisi siitä, että se kehittäisi nopeammin kaasuntuonti-infrastruktuuria, joka voisi olla vety-yhteensopiva tulevaisuudessa, kaasuyhteenliitäntöjä, jotka ovat myös vetyvalmiita tulevaisuudessa, ja sähköyhteenliitäntöjä, jotta uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistä voitaisiin helpottaa. Lisäksi merialueilta äskettäin löydetyt kaasukentät tarjoavat Kyprokselle merkittävän tilaisuuden parantaa energiaomavaraisuuttaan samalla kun se toteuttaa toimia vauhdittaakseen uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskevia toimenpiteitä. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Lisäksi energiatehokkuutta lisääviä toimia voitaisiin laajentaa ja vauhdittaa, myös liikenteessä. Energiatehokkuutta lisäävien toimenpiteiden odotetaan myös auttavan energiaköyhyyteen, jota huomattava osa väestöstä (20,9 prosenttia) kokee, tarvittaessa myös koheesiopolitiikan varojen avulla. Kyproksen on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (26) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Kypros voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Kypros voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(26)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Kypros voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Kypros voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (27) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(27)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee suosituksesta 1.

| (28) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Kyproksen osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2. |
| --- | --- |

(28)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Kyproksen osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2.

| (29) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2, 3 ja 4. Suositukset 1 ja 2 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikan toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen julkisen talouden velkaan. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa epätasapainoja, jotka liittyvät suureen yksityiseen velkaan, rajoittamalla yksityisen sektorin liiallista lainanottoa. Niillä puututaan myös epätasapainoihin, jotka liittyvät suureen julkiseen velkaan ja vaihtotaseen alijäämään, monipuolistamalla taloutta sekä järjestämättömien lainojen suureen määrään liittyviin epätasapainoihin. Suosituksessa 3 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa suureen julkiseen velkaan liittyviä epätasapainoja lisäämällä julkisen talouden tehokkuutta ja pitkän aikavälin kasvua sekä yksityiseen ja ulkomaiseen velkaan liittyviä epätasapainoja lisäämällä pitkän aikavälin kasvua. Suosituksessa 4 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa haavoittuvuustekijöitä, joita liittyy suureen ulkomaiseen velkaan pitkällä aikavälillä, |
| --- | --- |

(29)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2, 3 ja 4. Suositukset 1 ja 2 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikan toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen julkisen talouden velkaan. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa epätasapainoja, jotka liittyvät suureen yksityiseen velkaan, rajoittamalla yksityisen sektorin liiallista lainanottoa. Niillä puututaan myös epätasapainoihin, jotka liittyvät suureen julkiseen velkaan ja vaihtotaseen alijäämään, monipuolistamalla taloutta sekä järjestämättömien lainojen suureen määrään liittyviin epätasapainoihin. Suosituksessa 3 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa suureen julkiseen velkaan liittyviä epätasapainoja lisäämällä julkisen talouden tehokkuutta ja pitkän aikavälin kasvua sekä yksityiseen ja ulkomaiseen velkaan liittyviä epätasapainoja lisäämällä pitkän aikavälin kasvua. Suosituksessa 4 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa haavoittuvuustekijöitä, joita liittyy suureen ulkomaiseen velkaan pitkällä aikavälillä,

SUOSITTAA, että Kypros toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 28 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

toteuttaa toimenpiteitä valtionyhtiöiden hallinnoinnin parantamiseksi kansainvälisten vaatimusten mukaisesti;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja monipuolistaa edelleen energiatoimituksia; nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa erityisesti sujuvoittamalla edelleen lupamenettelyjä ja lisäämällä aurinkosähköä; kehittää energiaverkkoyhteyksiä naapurimaiden kanssa ja laajentaa ja nopeuttaa energiatehokkuutta lisääviä toimenpiteitä, myös liikennealalla.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Kyproksen vuoden 2021 vakausohjelmasta, EUVL C 304, 29.7.2021, s. 58.

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10686/2021 INIT; ST 10686/2021 ADD 1.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Kyproksen vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Kyproksen vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 82).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

15

(16)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, öljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Kyproksen osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Öljy sisältää raakaöljyn ja jalostetut öljytuotteet.

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

20

(21)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

21

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/112 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/112

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Latvian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/14)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Latvia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Latvia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Latvian vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Latvian vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Latvia toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Latvia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Latvia toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Latvia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Latvia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 22 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklassa säädetyn määräajan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Latvian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Latvia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 22 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklassa säädetyn määräajan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Latvian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Latviaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Latvian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Latvia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Latvian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Latviaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Latvian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Latvia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Latvian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Latvian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Latvian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Latvia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Latvia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Latvian julkisen talouden alijäämä kasvoi Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 7,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 4,5 prosenttia. Latvian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,8 prosentista 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Latvian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa sosiaaliturvamaksun alentamisesta, tuloveroa koskevan vähennysoikeuden alarajan korottamisesta, terveydenhuoltohenkilöstön ja opettajien palkkojen korottamisesta sekä sosiaalietuuksien vähimmäistason korottamisesta. Julkisen talouden velka kasvoi vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 44,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 43,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Latvia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Latvia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Latvian julkisen talouden alijäämä kasvoi Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 7,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 4,5 prosenttia. Latvian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,8 prosentista 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Latvian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa sosiaaliturvamaksun alentamisesta, tuloveroa koskevan vähennysoikeuden alarajan korottamisesta, terveydenhuoltohenkilöstön ja opettajien palkkojen korottamisesta sekä sosiaalietuuksien vähimmäistason korottamisesta. Julkisen talouden velka kasvoi vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 44,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 43,3 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 realistinen ja sen jälkeen varovainen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,1 prosenttia vuonna 2022 ja 2,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 samansuuntaista, 2,0 prosenttia, ja vuonna 2023 hieman voimakkaampaa, 2,9 prosenttia, mikä johtuu pääasiassa positiivisemmista yksityiseen kulutukseen ja vientiin liittyvistä näkymistä. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 6,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 2,8 prosenttiin vuonna 2023. Suuri alijäämä vuonna 2022 johtuu pääasiassa vuoden 2022 talousarvioon sisältyvistä toimenpiteistä, kuten tuloveroa koskevan vähennysoikeuden alarajan korottamisesta, mittavasta investointipaketista sekä terveydenhuolto- ja koulutusalojen sekä sisäministeriön alaisuudessa toimivien laitosten työntekijöiden palkkojen korotuksista. Lisäksi laaja julkinen tuki kotitalouksille ja yrityksille energian hintojen nousun vaikutuksen lieventämiseksi sekä verotulojen ennakoitua hitaampi kasvu, joka johtuu Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen kielteisistä vaikutuksista talouteen, pitävät alijäämän suurena, vaikka taloudelle covid-19:n vuoksi myönnettävä tuki on vuonna 2022 huomattavasti pienempi kuin vuonna 2021. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 45,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 45,2 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 7,2 prosenttia vuonna 2022 ja 3,0 prosenttia vuonna 2023. Se on suurempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa komission kevään 2022 talousennusteeseen sisältyvistä uusista politiikkatoimista, kuten kansallisten energian varmuusvarastojen luominen energialakiin hiljattain tehtyjen muutosten mukaisesti (arvioitu vaikutus julkiseen talouteen on 0,6 % suhteessa BKT:hen vuonna 2022). Varastojen luominen ei ollut tiedossa vuoden 2022 vakausohjelmaa laadittaessa, mutta siitä on ilmoitettu uskottavasti. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 47,0 prosenttia vuonna 2022 ja 46,5 prosenttia vuonna 2023, mikä ylittää vuoden 2022 vakausohjelman ennusteet. Ero johtuu suuremmasta alijäämäennusteesta ja pienemmästä nimellistä BKT:tä koskevasta ennusteesta. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,3 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Latvian talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 realistinen ja sen jälkeen varovainen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,1 prosenttia vuonna 2022 ja 2,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 samansuuntaista, 2,0 prosenttia, ja vuonna 2023 hieman voimakkaampaa, 2,9 prosenttia, mikä johtuu pääasiassa positiivisemmista yksityiseen kulutukseen ja vientiin liittyvistä näkymistä. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 6,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 2,8 prosenttiin vuonna 2023. Suuri alijäämä vuonna 2022 johtuu pääasiassa vuoden 2022 talousarvioon sisältyvistä toimenpiteistä, kuten tuloveroa koskevan vähennysoikeuden alarajan korottamisesta, mittavasta investointipaketista sekä terveydenhuolto- ja koulutusalojen sekä sisäministeriön alaisuudessa toimivien laitosten työntekijöiden palkkojen korotuksista. Lisäksi laaja julkinen tuki kotitalouksille ja yrityksille energian hintojen nousun vaikutuksen lieventämiseksi sekä verotulojen ennakoitua hitaampi kasvu, joka johtuu Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen kielteisistä vaikutuksista talouteen, pitävät alijäämän suurena, vaikka taloudelle covid-19:n vuoksi myönnettävä tuki on vuonna 2022 huomattavasti pienempi kuin vuonna 2021. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 45,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 45,2 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 7,2 prosenttia vuonna 2022 ja 3,0 prosenttia vuonna 2023. Se on suurempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa komission kevään 2022 talousennusteeseen sisältyvistä uusista politiikkatoimista, kuten kansallisten energian varmuusvarastojen luominen energialakiin hiljattain tehtyjen muutosten mukaisesti (arvioitu vaikutus julkiseen talouteen on 0,6 % suhteessa BKT:hen vuonna 2022). Varastojen luominen ei ollut tiedossa vuoden 2022 vakausohjelmaa laadittaessa, mutta siitä on ilmoitettu uskottavasti. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 47,0 prosenttia vuonna 2022 ja 46,5 prosenttia vuonna 2023, mikä ylittää vuoden 2022 vakausohjelman ennusteet. Ero johtuu suuremmasta alijäämäennusteesta ja pienemmästä nimellistä BKT:tä koskevasta ennusteesta. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,3 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Latvian talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,8 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,9 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä lienee luovuttu (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energian hintakatoista kotitalouksille ja yrittäjille ja siitä, että valtio kattaa tietyt sähkötariffin komponentit täysimääräisesti, sekä tuesta tietyille sosiaaliryhmille ja köyhemmille kotitalouksille. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä, erityisesti yleisiä energian hintakattoja, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,3 prosenttia ja vuonna 2023 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,3 prosenttia vuonna 2023 suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,8 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,9 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä lienee luovuttu (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energian hintakatoista kotitalouksille ja yrittäjille ja siitä, että valtio kattaa tietyt sähkötariffin komponentit täysimääräisesti, sekä tuesta tietyille sosiaaliryhmille ja köyhemmille kotitalouksille. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä, erityisesti yleisiä energian hintakattoja, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,3 prosenttia ja vuonna 2023 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,3 prosenttia vuonna 2023 suhteessa BKT:hen.

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Latvia varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Latvia pitää kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa ja harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Latvia varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Latvia pitää kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa ja harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Latvian vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Latvia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Latvia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,5 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,8 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,3 % suhteessa BKT:hen). Yleisesti ottaen Latvia pitää kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa vuonna 2022, koska kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen merkittävä elvyttävä vaikutus vuonna 2022 johtuu pääasiassa toimenpiteistä, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin, sekä kustannuksista, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Latvian vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Latvia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Latvia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,5 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,8 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,3 % suhteessa BKT:hen). Yleisesti ottaen Latvia pitää kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa vuonna 2022, koska kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen merkittävä elvyttävä vaikutus vuonna 2022 johtuu pääasiassa toimenpiteistä, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin, sekä kustannuksista, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille.

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Latvian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,8 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 2,7 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,9 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Latvian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,8 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 2,7 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,9 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,7 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä kehitysarvioissa oletetaan, että tukiohjelmista luovutaan asteittain ja verotulot kasvavat vakaasti. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 44,5 prosenttiin vuonna 2024 ja 43,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,7 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä kehitysarvioissa oletetaan, että tukiohjelmista luovutaan asteittain ja verotulot kasvavat vakaasti. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 44,5 prosenttiin vuonna 2024 ja 43,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä.

| (20) | Latvian verotulot suhteessa BKT:hen ovat huomattavasti alle unionin keskiarvon, mikä rajoittaa julkisten palvelujen rahoitusta. Latvian yhtiöveroista kertyvät tulot ovat alhaisimmat unionissa (0,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2020) ja kiinteistöveroista kertyvät tulot ovat 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun unionin keskiarvo on 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaikka keskimääräisen tulonsaajan verokiila on lähellä unionin keskiarvoa, työn implisiittinen veroaste on unionin alhaisimpia, mikä viittaa siihen, että työn verotuksesta saatavien verotulojen määrää voidaan kasvattaa huomattavasti parantamalla veronkantoa ja lisäämällä verotuksen progressiivisuutta. Latvian julkiset terveydenhuolto- ja sosiaaliturvamenot ovat erityisen alhaiset unionin keskiarvoon verrattuna, mikä haittaa oikea-aikaista ja yhdenvertaista pääsyä terveydenhuollon ja riittävien sosiaalipalvelujen piiriin. Tämän seurauksena Latviassa on suurimmat tuloerot, sosiaalisten tulonsiirtojen vaikutus köyhyyden vähentämiseen on vähäisin ja terveystulokset ovat heikoimmat verrattuna muihin unionin jäsenvaltioihin. Vähimmäistoimeentulo, vähimmäiseläkkeet ja vammaisetuudet jäävät viimeaikaisista korotuksista huolimatta köyhyysrajan alapuolelle. Heikossa asemassa olevien väestöryhmien rajalliset mahdollisuudet saada sosiaaliavustuksia ja -palveluja, samoin kuin niiden laatu, hankaloittavat entisestään heidän osallistumistaan yhteiskuntaan. Pitkäaikaishoitojärjestelmä on alikehittynyt, ja kotihoidon ja lähiterveyspalvelujen tarjonta on vähäistä. Sosiaalinen asuntotarjonta on vähäistä, eivätkä asunnot useinkaan tarjoa asianmukaisia elinoloja. Lisäksi sosiaaliavustukset vaihtelevat kunnittain, eikä niitä useinkaan kohdenneta riittävästi. Paras mahdollisuus kasvattaa verotuloja on korottaa kiinteistöjen ja pääoman verotusta ja lisätä tuloveron progressiivisuutta, koska nämä lähteet ovat edelleen alihyödynnettyjä unionin keskiarvoon verrattuna. Lisäksi toimia harmaan talouden vähentämiseksi olisi jatkettava elpymis- ja palautumissuunnitelmassa suunniteltujen toimenpiteiden lisäksi. |
| --- | --- |

(20)

Latvian verotulot suhteessa BKT:hen ovat huomattavasti alle unionin keskiarvon, mikä rajoittaa julkisten palvelujen rahoitusta. Latvian yhtiöveroista kertyvät tulot ovat alhaisimmat unionissa (0,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2020) ja kiinteistöveroista kertyvät tulot ovat 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun unionin keskiarvo on 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaikka keskimääräisen tulonsaajan verokiila on lähellä unionin keskiarvoa, työn implisiittinen veroaste on unionin alhaisimpia, mikä viittaa siihen, että työn verotuksesta saatavien verotulojen määrää voidaan kasvattaa huomattavasti parantamalla veronkantoa ja lisäämällä verotuksen progressiivisuutta. Latvian julkiset terveydenhuolto- ja sosiaaliturvamenot ovat erityisen alhaiset unionin keskiarvoon verrattuna, mikä haittaa oikea-aikaista ja yhdenvertaista pääsyä terveydenhuollon ja riittävien sosiaalipalvelujen piiriin. Tämän seurauksena Latviassa on suurimmat tuloerot, sosiaalisten tulonsiirtojen vaikutus köyhyyden vähentämiseen on vähäisin ja terveystulokset ovat heikoimmat verrattuna muihin unionin jäsenvaltioihin. Vähimmäistoimeentulo, vähimmäiseläkkeet ja vammaisetuudet jäävät viimeaikaisista korotuksista huolimatta köyhyysrajan alapuolelle. Heikossa asemassa olevien väestöryhmien rajalliset mahdollisuudet saada sosiaaliavustuksia ja -palveluja, samoin kuin niiden laatu, hankaloittavat entisestään heidän osallistumistaan yhteiskuntaan. Pitkäaikaishoitojärjestelmä on alikehittynyt, ja kotihoidon ja lähiterveyspalvelujen tarjonta on vähäistä. Sosiaalinen asuntotarjonta on vähäistä, eivätkä asunnot useinkaan tarjoa asianmukaisia elinoloja. Lisäksi sosiaaliavustukset vaihtelevat kunnittain, eikä niitä useinkaan kohdenneta riittävästi. Paras mahdollisuus kasvattaa verotuloja on korottaa kiinteistöjen ja pääoman verotusta ja lisätä tuloveron progressiivisuutta, koska nämä lähteet ovat edelleen alihyödynnettyjä unionin keskiarvoon verrattuna. Lisäksi toimia harmaan talouden vähentämiseksi olisi jatkettava elpymis- ja palautumissuunnitelmassa suunniteltujen toimenpiteiden lisäksi.

| (21) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Latvialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää erityisesti toimenpiteitä, joilla vastataan vaihtelevassa määrin kaikkiin kuuteen laajaan haasteeseen – finanssipolitiikkaan, inhimilliseen pääomaan, julkishallintoon, tuottavuuteen, digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa on uudistuksia, jotka liittyvät korkeakoulujen hallintoon ja rahoitukseen, kattavan henkilöstöstrategian täytäntöönpanoon terveydenhuoltoalalla ja vähimmäistoimeentuloetuuksien indeksoinnin käyttöönottoon. Mittavia investointeja ovat muun muassa Riian suurkaupunkialueen liikennejärjestelmän viherryttäminen muun muassa hankkimalla puhtaita ajoneuvoja julkiseen liikenteeseen ja sekä yksityisten että julkisten rakennusten ja yritysten energiakorjaus. Myös aluekehityksen edistämiseksi suunnitellaan merkittäviä investointeja, kuten koulujen, teollisuuspuistojen ja kohtuuhintaisten asuntojen rakentamista sekä sairaaloiden nykyaikaistamista. Näiden toimenpiteiden odotetaan lisäävän talouden kasvupotentiaalia kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

(21)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Latvialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää erityisesti toimenpiteitä, joilla vastataan vaihtelevassa määrin kaikkiin kuuteen laajaan haasteeseen – finanssipolitiikkaan, inhimilliseen pääomaan, julkishallintoon, tuottavuuteen, digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa on uudistuksia, jotka liittyvät korkeakoulujen hallintoon ja rahoitukseen, kattavan henkilöstöstrategian täytäntöönpanoon terveydenhuoltoalalla ja vähimmäistoimeentuloetuuksien indeksoinnin käyttöönottoon. Mittavia investointeja ovat muun muassa Riian suurkaupunkialueen liikennejärjestelmän viherryttäminen muun muassa hankkimalla puhtaita ajoneuvoja julkiseen liikenteeseen ja sekä yksityisten että julkisten rakennusten ja yritysten energiakorjaus. Myös aluekehityksen edistämiseksi suunnitellaan merkittäviä investointeja, kuten koulujen, teollisuuspuistojen ja kohtuuhintaisten asuntojen rakentamista sekä sairaaloiden nykyaikaistamista. Näiden toimenpiteiden odotetaan lisäävän talouden kasvupotentiaalia kestävällä tavalla.

| (22) | Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 37,6 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 21 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Latviaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(22)

Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 37,6 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 21 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Latviaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (23) | Latvia toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaisen kumppanuussopimuksen 25 päivänä toukokuuta 2022, mutta muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia ei ole vielä toimitettu. Latvian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(23)

Latvia toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaisen kumppanuussopimuksen 25 päivänä toukokuuta 2022, mutta muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia ei ole vielä toimitettu. Latvian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (24) | Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Latvialla on useita lisähaasteita, kuten pankkilainojen saatavuus. Luottovirta yksityiselle sektorille on ollut negatiivinen lähes koko viime vuosikymmenen ajan. Se kääntyi positiiviseksi vuonna 2016, mutta luotonannon kasvuvauhti pysyi BKT:n kasvuvauhtia hitaampana. Vuonna 2020 yksityisen sektorin velka oli 66,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun viisi vuotta aiemmin se oli 78,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Pienten ja keskisuurten yritysten on ollut erityisen vaikeaa saada luottoa, mikä johtuu osittain niiden korkeammasta luottoriskistä. Ne joutuvat myös maksamaan suhteellisen suuria luottokustannuksia ja selviytymään raskaista paperitöistä. Lisäksi niiden on vakuudeksi tarjoamiensa omaisuuserien heikon likviditeetin vuoksi erityisen vaikeaa saada luottoa Riian alueen ulkopuolella. Tämä muodostaa merkittävän esteen sekä asunto- että yrityslainoitukselle. Lisäksi kuluttajille tarkoitettujen vihreiden teknologioiden rahoittamisesta voitaisiin tehdä edullisempaa tarjoamalla halvempia ja pitkäaikaisia luottotuotteita. Politiikkatoimilla lainanantoa on tuettu lähinnä yhdistämällä se julkisiin avustuksiin. Tästä aiheutuu kuitenkin huomattavia kustannuksia valtion talousarviolle, joten se ei ole kestävä tapa lisätä lainanantoa. Lainojen tarjonnan esteiden purkaminen edellyttää, että parannetaan yleisellä tasolla läpinäkyvyyttä ja luottamusta liiketoimintaympäristöön, mihin kuuluu myös harmaan talouden vähentäminen. Lisäksi on mahdollista nostaa lainojen takaisinperintäastetta, mikä vähentäisi järjestämättömiin lainoihin liittyviä pankkien kustannuksia ja mitä tehokkaammin toimiva oikeuslaitos voisi edistää. Kohdennetut laina- ja takausjärjestelmät voisivat auttaa vähentämään pankeille aiheutuvia likviditeettiriskejä, kun ne hyväksyvät vakuuksia suhteellisen epälikvideillä markkinoilla. Julkisen sektorin lainajärjestely, jolla tuetaan strategisesti tärkeitä investointeja esimerkiksi vihreään siirtymään ja aluekehitykseen, voisi lisätä tosiasiallista kilpailua pankkimarkkinoilla tai täyttää markkinavajeen silloin, kun pankkirahoitus on joko liian kallista tai sitä ei ole saatavilla. Lisäksi julkiset takaus- ja lainanantojärjestelmät ovat huomattavasti kustannustehokkaampi tapa tukea yksityistä lainanottoa kuin avustusjärjestelmät. Pankkirahoituksen esteiden lisäksi vaihtoehtoisten rahoituslähteiden markkinat ovat Latviassa alikehittyneet. On mahdollista parantaa yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta kyseisiltä markkinoilta. |
| --- | --- |

(24)

Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Latvialla on useita lisähaasteita, kuten pankkilainojen saatavuus. Luottovirta yksityiselle sektorille on ollut negatiivinen lähes koko viime vuosikymmenen ajan. Se kääntyi positiiviseksi vuonna 2016, mutta luotonannon kasvuvauhti pysyi BKT:n kasvuvauhtia hitaampana. Vuonna 2020 yksityisen sektorin velka oli 66,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun viisi vuotta aiemmin se oli 78,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Pienten ja keskisuurten yritysten on ollut erityisen vaikeaa saada luottoa, mikä johtuu osittain niiden korkeammasta luottoriskistä. Ne joutuvat myös maksamaan suhteellisen suuria luottokustannuksia ja selviytymään raskaista paperitöistä. Lisäksi niiden on vakuudeksi tarjoamiensa omaisuuserien heikon likviditeetin vuoksi erityisen vaikeaa saada luottoa Riian alueen ulkopuolella. Tämä muodostaa merkittävän esteen sekä asunto- että yrityslainoitukselle. Lisäksi kuluttajille tarkoitettujen vihreiden teknologioiden rahoittamisesta voitaisiin tehdä edullisempaa tarjoamalla halvempia ja pitkäaikaisia luottotuotteita. Politiikkatoimilla lainanantoa on tuettu lähinnä yhdistämällä se julkisiin avustuksiin. Tästä aiheutuu kuitenkin huomattavia kustannuksia valtion talousarviolle, joten se ei ole kestävä tapa lisätä lainanantoa. Lainojen tarjonnan esteiden purkaminen edellyttää, että parannetaan yleisellä tasolla läpinäkyvyyttä ja luottamusta liiketoimintaympäristöön, mihin kuuluu myös harmaan talouden vähentäminen. Lisäksi on mahdollista nostaa lainojen takaisinperintäastetta, mikä vähentäisi järjestämättömiin lainoihin liittyviä pankkien kustannuksia ja mitä tehokkaammin toimiva oikeuslaitos voisi edistää. Kohdennetut laina- ja takausjärjestelmät voisivat auttaa vähentämään pankeille aiheutuvia likviditeettiriskejä, kun ne hyväksyvät vakuuksia suhteellisen epälikvideillä markkinoilla. Julkisen sektorin lainajärjestely, jolla tuetaan strategisesti tärkeitä investointeja esimerkiksi vihreään siirtymään ja aluekehitykseen, voisi lisätä tosiasiallista kilpailua pankkimarkkinoilla tai täyttää markkinavajeen silloin, kun pankkirahoitus on joko liian kallista tai sitä ei ole saatavilla. Lisäksi julkiset takaus- ja lainanantojärjestelmät ovat huomattavasti kustannustehokkaampi tapa tukea yksityistä lainanottoa kuin avustusjärjestelmät. Pankkirahoituksen esteiden lisäksi vaihtoehtoisten rahoituslähteiden markkinat ovat Latviassa alikehittyneet. On mahdollista parantaa yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta kyseisiltä markkinoilta.

| (25) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(25)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (26) | Vuoden 2020 tietojen mukaan öljytuotteet (33,8 %) ja maakaasu (21,6 %) muodostavat noin puolet Latvian energiapaletista, ja toinen puoli koostuu pääasiassa uusiutuvista energialähteistä (44,1 %). Kaikki Latviaan toimitettu maakaasu on tuotu Venäjältä (riippuvuus venäläisen kaasun tuonnista on unionin keskiarvoa suurempi, 44 %). Venäjältä on tuotu myös suuri osa (20 %) öljytuotteista (Latvian riippuvuus venäläisen öljyn tuonnista on lähellä unionin keskiarvoa, 26 %) (19). Latvian riippuvuutta Venäjän kaasutoimituksista vähentää huomattavasti se, että sillä on kaasuyhteys Liettuaan. Se tarjoaa Latvialle pääsyn Klaipedan nesteytetyn maakaasun terminaaliin. Latvialla on lisäksi yhteys Viroon ja Suomeen, joten nämä neljä maata kuuluvat samaan kaasumarkkina-alueeseen. Latviassa sijaitseva kaasuvarasto mahdollistaa kysynnän ja tarjonnan kausivaihtelujen tasaamisen ja toimii Baltian markkinoiden varmuusvarastona. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Ensisijaisesti olisi kuitenkin edelleen pyrittävä siihen, että saatetaan käynnissä oleva synkronointi unionin mantereen sähköverkon kanssa päätökseen, varmistetaan riittävä kapasiteetti energiaverkkojen liittämiselle naapurijäsenvaltioiden verkkoihin ja toteutetaan uusiutuvia energialähteitä koskevia yhteisiä hankkeita. Vaihtoehtoisten toimituslähteiden turvaamiseen tähtäävien kaasuinfrastruktuurin parannusten lisäksi Latvian on nopeutettava uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa ja parannettava energiatehokkuutta erityisesti rakennus- ja liikennesektorilla, jotta voidaan vähentää energiariippuvuutta Venäjästä. Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan yksityisiä investointeja maatuulivoimaan.
  Niiden suunniteltua aikaisempi toteutus, kuten hallitus äskettäin ilmoitti, voisi auttaa nopeuttamaan investointeja maatuulivoimaan. Uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen edellyttäisi kuitenkin myös sitä, että Latvia tutkii merituulivoiman mahdollisuuksia. Energiatehokkuustoimia, kuten pitkälle meneviä perusparannuksia, voitaisiin vahvistaa erityisesti rakennuksissa, liikenteessä ja teollisuudessa. Monipuolistaakseen energiapalettiaan Latvia harkitsee investointia ydinenergiaan yhteistyössä naapurijäsenvaltioiden kanssa. Latvian on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(26)

Vuoden 2020 tietojen mukaan öljytuotteet (33,8 %) ja maakaasu (21,6 %) muodostavat noin puolet Latvian energiapaletista, ja toinen puoli koostuu pääasiassa uusiutuvista energialähteistä (44,1 %). Kaikki Latviaan toimitettu maakaasu on tuotu Venäjältä (riippuvuus venäläisen kaasun tuonnista on unionin keskiarvoa suurempi, 44 %). Venäjältä on tuotu myös suuri osa (20 %) öljytuotteista (Latvian riippuvuus venäläisen öljyn tuonnista on lähellä unionin keskiarvoa, 26 %) (19). Latvian riippuvuutta Venäjän kaasutoimituksista vähentää huomattavasti se, että sillä on kaasuyhteys Liettuaan. Se tarjoaa Latvialle pääsyn Klaipedan nesteytetyn maakaasun terminaaliin. Latvialla on lisäksi yhteys Viroon ja Suomeen, joten nämä neljä maata kuuluvat samaan kaasumarkkina-alueeseen. Latviassa sijaitseva kaasuvarasto mahdollistaa kysynnän ja tarjonnan kausivaihtelujen tasaamisen ja toimii Baltian markkinoiden varmuusvarastona. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Ensisijaisesti olisi kuitenkin edelleen pyrittävä siihen, että saatetaan käynnissä oleva synkronointi unionin mantereen sähköverkon kanssa päätökseen, varmistetaan riittävä kapasiteetti energiaverkkojen liittämiselle naapurijäsenvaltioiden verkkoihin ja toteutetaan uusiutuvia energialähteitä koskevia yhteisiä hankkeita. Vaihtoehtoisten toimituslähteiden turvaamiseen tähtäävien kaasuinfrastruktuurin parannusten lisäksi Latvian on nopeutettava uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa ja parannettava energiatehokkuutta erityisesti rakennus- ja liikennesektorilla, jotta voidaan vähentää energiariippuvuutta Venäjästä. Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan yksityisiä investointeja maatuulivoimaan.

Niiden suunniteltua aikaisempi toteutus, kuten hallitus äskettäin ilmoitti, voisi auttaa nopeuttamaan investointeja maatuulivoimaan. Uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen edellyttäisi kuitenkin myös sitä, että Latvia tutkii merituulivoiman mahdollisuuksia. Energiatehokkuustoimia, kuten pitkälle meneviä perusparannuksia, voitaisiin vahvistaa erityisesti rakennuksissa, liikenteessä ja teollisuudessa. Monipuolistaakseen energiapalettiaan Latvia harkitsee investointia ydinenergiaan yhteistyössä naapurijäsenvaltioiden kanssa. Latvian on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (27) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Latvia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia pienituloisille kuluttajille aiheutuvan rasituksen keventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Latvia voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(27)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Latvia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia pienituloisille kuluttajille aiheutuvan rasituksen keventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Latvia voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (28) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee erityisesti suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(28)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee erityisesti suosituksesta 1.

| (29) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Latvian osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3, |
| --- | --- |

(29)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Latvian osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3,

SUOSITTAA, että Latvia toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; laajentaa muun muassa kiinteistöjen ja pääoman verotusta ja vahvistaa terveydenhuollon ja sosiaaliturvan riittävyyttä eriarvoisuuden vähentämiseksi;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

parantaa pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta julkisten laina- ja takausjärjestelmien kautta, jotta voidaan helpottaa strategisesti tärkeitä investointeja erityisesti vihreään siirtymään ja aluekehitykseen;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja monipuolistaa fossiilisten polttoaineiden tuontia nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa, varmistamalla yhdysjohtojen riittävä kapasiteetti, monipuolistamalla energiatoimituksia ja -reittejä sekä vähentämällä energian kokonaiskulutusta kunnianhimoisilla energiatehokkuustoimilla.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Latvian vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 63).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10157/2021; ST 10157/2021 ADD 1.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Latvian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Latvian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 89).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2022 talousennusteessa otetaan huomioon energian varmuusvarastojen luomisen vaikutus julkiseen talouteen. Varastot luodaan energialakiin hiljattain tehtyjen muutosten mukaisesti.

15

(16)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä johtuu vertailuajankohdan vaikutuksesta, sillä komission kevään 2022 talousennusteen mukaan energian varmuusvarastojen luominen vaikuttaa julkiseen talouteen, mutta tällaista toimenpidettä ei ennakoida vuodelle 2023.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun ja raakaöljyn kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Latvian osalta kokonaistuonti sisältää unionin sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

20

(21)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

21

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/120 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/120

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Liettuan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/15)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Liettua ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Liettua ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Liettualle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Liettualle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Liettuan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Liettuan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Liettua toimitti 14 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Liettua on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Liettua toimitti 14 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Liettua on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Liettua toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Liettuan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Liettua toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Liettuan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Liettuaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Liettuan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Liettua on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Liettuan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Liettuaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Liettuan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Liettua on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Liettuan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Liettuan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2022 julkisen talouden alijäämän ennakoidaan ylittävän perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsitellään Liettuan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2022 julkisen talouden alijäämän ennakoidaan ylittävän perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Liettua toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Liettua harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Liettuan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 7,3 prosenttia. Liettuan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,9 prosentista 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Liettuan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, muodostuivat pääasiassa julkisen sektorien työntekijöille maksetuista suuremmista korvauksista. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 44,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 46,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Liettua toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Liettua harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Liettuan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 7,3 prosenttia. Liettuan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,9 prosentista 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Liettuan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, muodostuivat pääasiassa julkisen sektorien työntekijöille maksetuista suuremmista korvauksista. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 44,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 46,6 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 1,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on 1,7 prosenttia vuonna 2022 ja 2,6 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvavan 4,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 2,4 prosenttiin vuonna 2023. Alijäämän kasvu vuonna 2022 johtuu pääasiassa toimenpiteistä, joilla hillitään energian korkeiden hintojen vaikutusta, tuetaan alhaisen tulotason kotitalouksia ja reagoidaan Ukrainasta pakeneviin ihmisvirtoihin. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan suhteessa BKT:hen 43,3 prosenttiin vuonna 2022 ja pysyvän vakaana vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,3 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 42,7 prosenttia vuonna 2022 ja 43,1 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 3,2 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Liettuan talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 1,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on 1,7 prosenttia vuonna 2022 ja 2,6 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvavan 4,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 2,4 prosenttiin vuonna 2023. Alijäämän kasvu vuonna 2022 johtuu pääasiassa toimenpiteistä, joilla hillitään energian korkeiden hintojen vaikutusta, tuetaan alhaisen tulotason kotitalouksia ja reagoidaan Ukrainasta pakeneviin ihmisvirtoihin. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan suhteessa BKT:hen 43,3 prosenttiin vuonna 2022 ja pysyvän vakaana vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,3 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 42,7 prosenttia vuonna 2022 ja 43,1 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 3,2 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Liettuan talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,2 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,2 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa kaasu- ja sähköalan yrityksille myönnettävistä tuista, lämpöenergiaan sovelletun arvonlisäveron (alv) hyvittämisestä ja muiden lämpöenergiasta maksettavien korvausten laajemmasta soveltamisesta. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan pääosin väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin näistä toimenpiteistä, erityisesti kaasu- ja sähköalan yrityksille myönnettäviä tukia ja lämpöenergian alv-hyvityksiä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,2 prosenttia vuosina 2022 ja 2023 (13). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttia sekä vuonna 2022 että vuonna 2023. |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,2 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,2 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa kaasu- ja sähköalan yrityksille myönnettävistä tuista, lämpöenergiaan sovelletun arvonlisäveron (alv) hyvittämisestä ja muiden lämpöenergiasta maksettavien korvausten laajemmasta soveltamisesta. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan pääosin väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin näistä toimenpiteistä, erityisesti kaasu- ja sähköalan yrityksille myönnettäviä tukia ja lämpöenergian alv-hyvityksiä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,2 prosenttia vuosina 2022 ja 2023 (13). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttia sekä vuonna 2022 että vuonna 2023.

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Liettua varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Liettua pitää kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa. Se suositti myös, että Liettua harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys myös keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Liettua varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Liettua pitää kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa. Se suositti myös, että Liettua harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys myös keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Liettuan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Liettua aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Liettua suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 3,2 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyvät lisävaikutukset, joita aiheutuu energian hintojen nousun taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista (1,2 % suhteessa BKT:hen), sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille henkilöille (0,2 % suhteessa BKT:hen). Muiden toimenpiteiden ohella pienituloisille kotitalouksille annettavan lisätuen (eläkkeiden, lapsilisien, sosiaaliavun ja verottomien tulojen vähimmäistason lisäkorotus) osuuden ennakoidaan olevan 0,4 prosenttia suhteessa juoksevien nettomenojen kasvuun. Tästä syystä Liettua ei komission tämänhetkisten arvioiden perusteella pidä riittävästi kurissa kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua vuonna 2022. |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Liettuan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Liettua aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Liettua suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 3,2 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyvät lisävaikutukset, joita aiheutuu energian hintojen nousun taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista (1,2 % suhteessa BKT:hen), sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille henkilöille (0,2 % suhteessa BKT:hen). Muiden toimenpiteiden ohella pienituloisille kotitalouksille annettavan lisätuen (eläkkeiden, lapsilisien, sosiaaliavun ja verottomien tulojen vähimmäistason lisäkorotus) osuuden ennakoidaan olevan 0,4 prosenttia suhteessa juoksevien nettomenojen kasvuun. Tästä syystä Liettua ei komission tämänhetkisten arvioiden perusteella pidä riittävästi kurissa kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua vuonna 2022.

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Liettuan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,5 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (1,2 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Liettuan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,5 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (1,2 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 1,3 prosenttiin vuonna 2024 ja 1,0 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siis pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan suhteessa BKT:hen, 42,6 prosenttiin vuonna 2024 ja 42,5 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 1,3 prosenttiin vuonna 2024 ja 1,0 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siis pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan suhteessa BKT:hen, 42,6 prosenttiin vuonna 2024 ja 42,5 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä.

| (20) | Julkisten hankintojen vuoden 2020 tulostaulussa yksilöitiin joitakin Liettuan julkisten hankintojen järjestelmän pullonkauloja: hankintaorganisaatioiden välisen yhteistyön puute, tarjouskilpailuihin osallistuvien vähäinen tai olematon määrä ja liiallinen hintakriteerin painottaminen. Yhteistoiminnallisten julkisten hankintojen edistämistä koskevien käynnissä olevien toimien laajentaminen niin, että uudistus kattaisi myös keskushallinnon tason, auttaisi kehittämään ja levittämään parhaita käytäntöjä sekä parantaisi prosessien yleistä tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Tämä auttaisi myös parantamaan julkisen talouden kestävyyttä. |
| --- | --- |

(20)

Julkisten hankintojen vuoden 2020 tulostaulussa yksilöitiin joitakin Liettuan julkisten hankintojen järjestelmän pullonkauloja: hankintaorganisaatioiden välisen yhteistyön puute, tarjouskilpailuihin osallistuvien vähäinen tai olematon määrä ja liiallinen hintakriteerin painottaminen. Yhteistoiminnallisten julkisten hankintojen edistämistä koskevien käynnissä olevien toimien laajentaminen niin, että uudistus kattaisi myös keskushallinnon tason, auttaisi kehittämään ja levittämään parhaita käytäntöjä sekä parantaisi prosessien yleistä tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Tämä auttaisi myös parantamaan julkisen talouden kestävyyttä.

| (21) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Liettualle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa keskitytään erityisesti toimenpiteisiin, joilla edistetään digitalisaatiota ja vihreää siirtymää, varmistetaan terveyspalvelujen laatu ja tehokkuus, parannetaan sosiaaliturvaa, asetetaan koulutus ja innovointi etusijalle sekä parannetaan julkisen sektorin vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

(21)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Liettualle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa keskitytään erityisesti toimenpiteisiin, joilla edistetään digitalisaatiota ja vihreää siirtymää, varmistetaan terveyspalvelujen laatu ja tehokkuus, parannetaan sosiaaliturvaa, asetetaan koulutus ja innovointi etusijalle sekä parannetaan julkisen sektorin vaikuttavuutta.

| (22) | Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 37,8 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 31,5 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Liettuaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(22)

Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 37,8 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 31,5 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Liettuaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (23) | Komissio hyväksyi 22 päivänä huhtikuuta 2022 Liettuan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (18) säädetyn kumppanuussopimuksen. Liettua toimitti koheesiopolitiikan ohjelman 16 päivänä maaliskuuta 2022. Liettua on ottanut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(23)

Komissio hyväksyi 22 päivänä huhtikuuta 2022 Liettuan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (18) säädetyn kumppanuussopimuksen. Liettua toimitti koheesiopolitiikan ohjelman 16 päivänä maaliskuuta 2022. Liettua on ottanut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (24) | Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsiteltyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Liettualla on edessään useita lisähaasteita, jotka liittyvät perusterveydenhuoltoon ja ennaltaehkäisevään hoitoon, heikkouksiin sosiaalipalvelujen suunnittelussa ja tarjonnassa sekä sosiaalista asuntotarjontaa koskevan strategian puuttumiseen. Vältettävissä olevan sairaalahoidon sekä hoidettavissa ja ehkäistävissä olevan kuolleisuuden suuri määrä osoittaa, että Liettuan terveydenhuollossa tarvitaan lisää ennaltaehkäiseviä toimia. Lisäksi pula terveydenhuollon ammattilaisista ja epätasaisuus henkilöstön jakautumisessa rajoittavat perusterveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon saatavuutta. Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisten terveysuudistusten ja -investointien lisäksi perusterveydenhuoltoa ja ennaltaehkäisyä on edelleen vahvistettava. Eri ministeriöiden ja muiden julkisten elinten välisen yhteistyön puute ja heikkoudet tarpeiden tunnistamisessa haittaavat sosiaalipalvelujen integroitua tarjontaa. Palvelut eivät myöskään ole työttömien tarpeiden kannalta riittäviä. Vuonna 2019 (19) Liettuan sosiaaliseen asuntotarjontaan käyttämät menot olivat 10,31 euroa asukasta kohti, mikä on huomattavasti vähemmän kuin EU:n keskiarvo 101,58 euroa (molemmat vuoden 2010 kiinteinä hintoina). Tämä johtaa jatkuvaan asuntopulaan ja pitkiin jonotusaikoihin. Sosiaalisten asuntojen laatua on myös parannettava. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää tärkeitä toimenpiteitä, kuten vähimmäistulojärjestelmän ja vero- ja etuusjärjestelmän uudistuksen sekä työttömyysturvan kattavuuden lisäämisen. Näiden toimenpiteiden odotetaan auttavan vastaamaan joihinkin keskeisiin sosiaaliturvahaasteisiin, kun ne on pantu täytäntöön. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden lisäksi tarvitaan kuitenkin lisätoimia sosiaalipalvelujen suunnittelun, laadun ja vaikuttavuuden parantamiseksi sekä sosiaalisten asuntojen puutteen ja riittämättömän laadun korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(24)

Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsiteltyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Liettualla on edessään useita lisähaasteita, jotka liittyvät perusterveydenhuoltoon ja ennaltaehkäisevään hoitoon, heikkouksiin sosiaalipalvelujen suunnittelussa ja tarjonnassa sekä sosiaalista asuntotarjontaa koskevan strategian puuttumiseen. Vältettävissä olevan sairaalahoidon sekä hoidettavissa ja ehkäistävissä olevan kuolleisuuden suuri määrä osoittaa, että Liettuan terveydenhuollossa tarvitaan lisää ennaltaehkäiseviä toimia. Lisäksi pula terveydenhuollon ammattilaisista ja epätasaisuus henkilöstön jakautumisessa rajoittavat perusterveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon saatavuutta. Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisten terveysuudistusten ja -investointien lisäksi perusterveydenhuoltoa ja ennaltaehkäisyä on edelleen vahvistettava. Eri ministeriöiden ja muiden julkisten elinten välisen yhteistyön puute ja heikkoudet tarpeiden tunnistamisessa haittaavat sosiaalipalvelujen integroitua tarjontaa. Palvelut eivät myöskään ole työttömien tarpeiden kannalta riittäviä. Vuonna 2019 (19) Liettuan sosiaaliseen asuntotarjontaan käyttämät menot olivat 10,31 euroa asukasta kohti, mikä on huomattavasti vähemmän kuin EU:n keskiarvo 101,58 euroa (molemmat vuoden 2010 kiinteinä hintoina). Tämä johtaa jatkuvaan asuntopulaan ja pitkiin jonotusaikoihin. Sosiaalisten asuntojen laatua on myös parannettava. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää tärkeitä toimenpiteitä, kuten vähimmäistulojärjestelmän ja vero- ja etuusjärjestelmän uudistuksen sekä työttömyysturvan kattavuuden lisäämisen. Näiden toimenpiteiden odotetaan auttavan vastaamaan joihinkin keskeisiin sosiaaliturvahaasteisiin, kun ne on pantu täytäntöön. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden lisäksi tarvitaan kuitenkin lisätoimia sosiaalipalvelujen suunnittelun, laadun ja vaikuttavuuden parantamiseksi sekä sosiaalisten asuntojen puutteen ja riittämättömän laadun korjaamiseksi.

| (25) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(25)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (26) | Liettuan energiahuolto on erittäin riippuvainen tuonnista, sillä Liettua tuo noin kaksi kolmasosaa sähkön kokonaistarpeestaan ja suurimman osan öljystä ja kaasusta. Öljyn ja kaasun osuus maan energiayhdistelmästä on kolme neljäsosaa. Ennen kuin Venäjä hyökkäsi Ukrainaan, öljyä ja kaasua tuotiin pääasiassa Venäjältä. Vuonna 2020 Liettua toi Venäjältä 42 prosenttia maakaasustaan (lähellä unionin keskiarvoa, joka on 44 %) ja 73 prosenttia raakaöljystään (enemmän kuin unionin keskiarvo, joka on 26 %) (20). Energian kysyntään vaikuttavat suuri ajoneuvokanta, koska julkista liikennettä ja rautateitä käytetään edelleen liian vähän, suuri energiatehottomien rakennusten kanta sekä erittäin energiaintensiiviset teollisuudenalat, joiden osuus kaasun kokonaiskulutuksesta on 67 prosenttia. Lisätoimet kyseisten alojen energiaintensiteetin vähentämiseksi edistämällä teollisuuden muutosta ja innovatiivisia tuotantoprosesseja sekä uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen vähentäisivät Liettuan riippuvuutta energian kokonaistuonnista. Liettua on parantanut huomattavasti energiaturvallisuuttaan kehittämällä sähkö- ja kaasuyhteyksiä naapurijäsenvaltioihin ja Klaipėdassa sijaitsevaan nesteytetyn maakaasun terminaaliin. Liettuan on kaiken kaikkiaan jatkettava ponnistelujaan alueellisen yhteistyön lisäämiseksi naapurimaidensa kanssa, jotta kaasuntuonnin koordinointia voidaan lisätä ja hyödyntää alueellisia infrastruktuureja tehokkaasti. Tältä osin 1 päivästä toukokuuta 2022 alkaen Puolan kanssa toiminnassa ollut kaasuyhdysjohto (GIPL) ja muiden kaasuyhdysjohtojen parantaminen naapurijäsenvaltioiden kanssa auttavat turvaamaan alueen energiahuollon. Ensisijaisesti olisi kuitenkin edelleen pyrittävä siihen, että saatetaan käynnissä oleva synkronointi unionin mantereen sähköverkon kanssa päätökseen, varmistetaan riittävä kapasiteetti energiaverkkojen yhteenliittämiselle naapurijäsenvaltioiden kanssa ja toteutetaan uusiutuvia energialähteitä koskevia yhteisiä hankkeita. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Liettuan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(26)

Liettuan energiahuolto on erittäin riippuvainen tuonnista, sillä Liettua tuo noin kaksi kolmasosaa sähkön kokonaistarpeestaan ja suurimman osan öljystä ja kaasusta. Öljyn ja kaasun osuus maan energiayhdistelmästä on kolme neljäsosaa. Ennen kuin Venäjä hyökkäsi Ukrainaan, öljyä ja kaasua tuotiin pääasiassa Venäjältä. Vuonna 2020 Liettua toi Venäjältä 42 prosenttia maakaasustaan (lähellä unionin keskiarvoa, joka on 44 %) ja 73 prosenttia raakaöljystään (enemmän kuin unionin keskiarvo, joka on 26 %) (20). Energian kysyntään vaikuttavat suuri ajoneuvokanta, koska julkista liikennettä ja rautateitä käytetään edelleen liian vähän, suuri energiatehottomien rakennusten kanta sekä erittäin energiaintensiiviset teollisuudenalat, joiden osuus kaasun kokonaiskulutuksesta on 67 prosenttia. Lisätoimet kyseisten alojen energiaintensiteetin vähentämiseksi edistämällä teollisuuden muutosta ja innovatiivisia tuotantoprosesseja sekä uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen vähentäisivät Liettuan riippuvuutta energian kokonaistuonnista. Liettua on parantanut huomattavasti energiaturvallisuuttaan kehittämällä sähkö- ja kaasuyhteyksiä naapurijäsenvaltioihin ja Klaipėdassa sijaitsevaan nesteytetyn maakaasun terminaaliin. Liettuan on kaiken kaikkiaan jatkettava ponnistelujaan alueellisen yhteistyön lisäämiseksi naapurimaidensa kanssa, jotta kaasuntuonnin koordinointia voidaan lisätä ja hyödyntää alueellisia infrastruktuureja tehokkaasti. Tältä osin 1 päivästä toukokuuta 2022 alkaen Puolan kanssa toiminnassa ollut kaasuyhdysjohto (GIPL) ja muiden kaasuyhdysjohtojen parantaminen naapurijäsenvaltioiden kanssa auttavat turvaamaan alueen energiahuollon. Ensisijaisesti olisi kuitenkin edelleen pyrittävä siihen, että saatetaan käynnissä oleva synkronointi unionin mantereen sähköverkon kanssa päätökseen, varmistetaan riittävä kapasiteetti energiaverkkojen yhteenliittämiselle naapurijäsenvaltioiden kanssa ja toteutetaan uusiutuvia energialähteitä koskevia yhteisiä hankkeita. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Liettuan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (27) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Liettua voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Liettua voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(27)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Liettua voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Liettua voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (28) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(28)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee suosituksesta 1.

| (29) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Liettuan osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2, |
| --- | --- |

(29)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Liettuan osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2,

SUOSITTAA, että Liettua toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; edistää yhteistoiminnallisia julkisia hankintoja keskushallinnon ja kuntien tasolla;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 20 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

vahvistaa perusterveydenhuoltoa ja ennaltaehkäisevää hoitoa; vähentää sosiaalipalvelujen suunnittelun ja tarjonnan hajanaisuutta ja parantaa niiden yksilöllistämistä ja integroimista muihin palveluihin; parantaa sosiaalisten asuntojen saatavuutta ja laatua;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa, lisäämällä energiatehokkuutta ja hiilestä irtautumista teollisuudessa, liikenteessä ja rakennuksissa sekä varmistamalla energiaverkkoyhteyksien riittävän kapasiteetin.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Liettuan vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 68).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10477/2021; ST 10477/2021 ADD 1.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Liettuan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Liettuan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 95).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

15

(16)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/SPR_EXP_FHO__custom_2036156/default/table?lang=en

19

(20)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Liettuan osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

21

(22)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

22

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/128 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/128

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Luxemburgin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/16)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Luxemburg ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Luxemburg ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Luxemburgin vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Luxemburgin vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Luxemburg toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Luxemburgin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Luxemburg on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Luxemburg toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Luxemburgin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Luxemburg on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Luxemburg toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Luxemburgin puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Luxemburg toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Luxemburgin puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Luxemburgia koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Luxemburgin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Luxemburg on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Luxemburgin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Luxemburgia koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Luxemburgin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Luxemburg on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Luxemburgin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Luxemburg toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Luxemburg harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Luxemburgin julkisen talouden rahoitusasema koheni Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 0,9 prosenttia ylijäämäiseksi suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 3,4 prosenttia alijäämäinen. Luxemburgin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,4 prosentista 0,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Luxemburgin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 24,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 24,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(12)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Luxemburg toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Luxemburg harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Luxemburgin julkisen talouden rahoitusasema koheni Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 0,9 prosenttia ylijäämäiseksi suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 3,4 prosenttia alijäämäinen. Luxemburgin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,4 prosentista 0,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Luxemburgin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 24,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 24,8 prosenttia.

| (13) | Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 varovainen ja sen jälkeen realistinen. Vuoden 2022 vakausohjelmassa reaalisen BKT:n ennustetaan kasvavan 1,4 prosenttia vuonna 2022 ja 2,9 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on 2,2 prosenttia vuonna 2022 ja 2,7 prosenttia vuonna 2023. Vuotta 2022 koskeva 0,8 prosenttiyksikön ero johtuu pääasiassa siitä, että komission kevään 2022 ennusteessa investointeja koskevat odotukset ovat suuremmat ja nettovienti vaikuttaa positiivisesti reaalisen BKT:n kasvuun. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen rahoitusaseman heikkenevän niin, että se on 0,7 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 0,4 prosenttia alijäämäinen vuonna 2023. Vuonna 2022 heikkeneminen johtuu pääasiassa palkansaajakorvauksiin, investointeihin ja sosiaalietuuksiin liittyvien menojen kasvusta, kun taas tulopuolella tulo- ja varallisuusverotulojen ennustetaan pienenevän. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 25,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 25,8 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja kääntyy 0,1 prosenttia ylijäämäiseksi vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 24,7 prosenttia vuonna 2022 ja 25,1 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,6 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat lisätä Luxemburgin talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(13)

Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 varovainen ja sen jälkeen realistinen. Vuoden 2022 vakausohjelmassa reaalisen BKT:n ennustetaan kasvavan 1,4 prosenttia vuonna 2022 ja 2,9 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on 2,2 prosenttia vuonna 2022 ja 2,7 prosenttia vuonna 2023. Vuotta 2022 koskeva 0,8 prosenttiyksikön ero johtuu pääasiassa siitä, että komission kevään 2022 ennusteessa investointeja koskevat odotukset ovat suuremmat ja nettovienti vaikuttaa positiivisesti reaalisen BKT:n kasvuun. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen rahoitusaseman heikkenevän niin, että se on 0,7 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 0,4 prosenttia alijäämäinen vuonna 2023. Vuonna 2022 heikkeneminen johtuu pääasiassa palkansaajakorvauksiin, investointeihin ja sosiaalietuuksiin liittyvien menojen kasvusta, kun taas tulopuolella tulo- ja varallisuusverotulojen ennustetaan pienenevän. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 25,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 25,8 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja kääntyy 0,1 prosenttia ylijäämäiseksi vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 24,7 prosenttia vuonna 2022 ja 25,1 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,6 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat lisätä Luxemburgin talouden potentiaalista kasvua.

| (14) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,1 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,8 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energiaverohyvityksestä, sosiaalisista tulonsiirroista pienituloisille kotitalouksille, energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä sekä tuotantotuista. Työmarkkinaosapuolten kanssa päästiin samaan aikaan sopimukseen siitä, että odotettavissa olevaa inflaation indeksointimekanismin laukeamista lykätään kesästä 2022 huhtikuuhun 2023 ja mahdollisen seuraavan erän osalta aikaisintaan huhtikuuhun 2024. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan pääosin väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Kaikki toimenpiteet eivät ole kohdennettuja, erityisesti kautta linjan tehtävät polttoaineen valmisteverojen kevennykset vuonna 2022. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023 (13). |
| --- | --- |

(14)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,1 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,8 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energiaverohyvityksestä, sosiaalisista tulonsiirroista pienituloisille kotitalouksille, energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä sekä tuotantotuista. Työmarkkinaosapuolten kanssa päästiin samaan aikaan sopimukseen siitä, että odotettavissa olevaa inflaation indeksointimekanismin laukeamista lykätään kesästä 2022 huhtikuuhun 2023 ja mahdollisen seuraavan erän osalta aikaisintaan huhtikuuhun 2024. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan pääosin väliaikaisia. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Kaikki toimenpiteet eivät ole kohdennettuja, erityisesti kautta linjan tehtävät polttoaineen valmisteverojen kevennykset vuonna 2022. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023 (13).

| (15) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Luxemburg varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Luxemburg harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Luxemburg varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Luxemburg harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (16) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Luxemburgin vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Luxemburg aikoo jatkaa elpymisen tukemista muun muassa hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2021 vakaana. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Luxemburg suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,2 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,5 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas suurempien palkansaajakorvausten ja sosiaalisten tulonsiirtojen (0,3 % suhteessa BKT:hen) odotetaan lisäävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua. |
| --- | --- |

(16)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Luxemburgin vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Luxemburg aikoo jatkaa elpymisen tukemista muun muassa hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2021 vakaana. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Luxemburg suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,2 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,5 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas suurempien palkansaajakorvausten ja sosiaalisten tulonsiirtojen (0,3 % suhteessa BKT:hen) odotetaan lisäävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua.

| (17) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Luxemburgin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hinnannousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,3 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(17)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Luxemburgin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hinnannousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,3 % suhteessa BKT:hen).

| (18) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 0,2 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siis pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoden 2022 vakausohjelmakauden aikana. Näissä kehitysarvioissa oletetaan tulojen kasvavan hieman ja menojen pysyvän vakaina suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 26,2 prosenttiin vuonna 2024, ja pysyvän 26,2 prosentissa vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä. |
| --- | --- |

(18)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 0,2 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siis pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoden 2022 vakausohjelmakauden aikana. Näissä kehitysarvioissa oletetaan tulojen kasvavan hieman ja menojen pysyvän vakaina suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 26,2 prosenttiin vuonna 2024, ja pysyvän 26,2 prosentissa vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä.

| (19) | Covid-19-kriisi on vaikuttanut julkiseen talouteen vähemmän kuin muissa jäsenvaltioissa, ja asiaankuuluvien indikaattoreiden odotetaan paranevan vuonna 2022. Väestönkehitystrendien vaikutus kuitenkin kasvattaa julkisia menoja tulevina vuosikymmeninä. Tämä johtuu erityisesti siitä, että eläkeläisten määrän työntekijää kohti odotetaan kasvavan tasaisesti, koska väestö ikääntyy ja nettomuuttovirrat heikkenevät. Jos politiikkaa ei muuteta, Luxemburg on yksi niistä unionin jäsenvaltioista, joissa eläkemenot kasvavat jyrkimmin suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Tämä johtaisi siihen, että eläkemenot olisivat noin 18 prosenttia suhteessa BKT:hen (9 % vuonna 2019) eli unionin korkeimpien joukossa. Tämä lisää merkittävästi julkista velkaa ja vaarantaa julkisen talouden kestävyyden pitkällä aikavälillä. Todellisen eläkkeellesiirtymisiän nostamisella olisi suotuisin makrotaloudellinen vaikutus, koska kyseisen tekijän potentiaali vähentää eläkemenoja on suurin. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostaminen puolestaan tukisi talouskasvua. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ei käsitellä eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä eikä varhaiseläkejärjestelmien kielteisiä vaikutuksia ja taloudellisia kannustimia poistua varhain työmarkkinoilta, mikä selittää ikääntyneiden työntekijöiden alhaisen työllisyysasteen. Jos uudistuksia, joilla pyritään rajoittamaan varhaiseläkejärjestelmiä ja saamaan ikääntyneet työntekijät pysymään pidempään työelämässä, alettaisiin tehdä ajoissa, ne voitaisiin toteuttaa asteittain, mikä lisäisi sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19-kriisi on vaikuttanut julkiseen talouteen vähemmän kuin muissa jäsenvaltioissa, ja asiaankuuluvien indikaattoreiden odotetaan paranevan vuonna 2022. Väestönkehitystrendien vaikutus kuitenkin kasvattaa julkisia menoja tulevina vuosikymmeninä. Tämä johtuu erityisesti siitä, että eläkeläisten määrän työntekijää kohti odotetaan kasvavan tasaisesti, koska väestö ikääntyy ja nettomuuttovirrat heikkenevät. Jos politiikkaa ei muuteta, Luxemburg on yksi niistä unionin jäsenvaltioista, joissa eläkemenot kasvavat jyrkimmin suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Tämä johtaisi siihen, että eläkemenot olisivat noin 18 prosenttia suhteessa BKT:hen (9 % vuonna 2019) eli unionin korkeimpien joukossa. Tämä lisää merkittävästi julkista velkaa ja vaarantaa julkisen talouden kestävyyden pitkällä aikavälillä. Todellisen eläkkeellesiirtymisiän nostamisella olisi suotuisin makrotaloudellinen vaikutus, koska kyseisen tekijän potentiaali vähentää eläkemenoja on suurin. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostaminen puolestaan tukisi talouskasvua. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ei käsitellä eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä eikä varhaiseläkejärjestelmien kielteisiä vaikutuksia ja taloudellisia kannustimia poistua varhain työmarkkinoilta, mikä selittää ikääntyneiden työntekijöiden alhaisen työllisyysasteen. Jos uudistuksia, joilla pyritään rajoittamaan varhaiseläkejärjestelmiä ja saamaan ikääntyneet työntekijät pysymään pidempään työelämässä, alettaisiin tehdä ajoissa, ne voitaisiin toteuttaa asteittain, mikä lisäisi sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta.

| (20) | Aggressiivisen verosuunnittelun torjunta unionissa on olennaisen tärkeää, jotta voidaan i) estää yritysten välisen kilpailun vääristyminen, ii) varmistaa veronmaksajien oikeudenmukainen kohtelu ja iii) turvata julkinen talous. Luxemburg on pieni ja avoin talous, jolla on laaja yhdentynyt finanssiala, mikä suurelta osin selittää suuret rahoitusvirrat. Nämä suuret rahoitusvirrat kuvastavat kuitenkin myös sitä, että maassa on paljon ulkomaisessa määräysvallassa olevia yrityksiä, jotka osallistuvat konsernin sisäiseen rahoitukseen ja varainhallintaan. Erityisenä huolenaiheena on se, että Luxemburgissa ei ole lähdeveroja tai vastaavia toimenpiteitä, jotka kohdistuvat korko- ja rojaltimaksuihin lainkäyttöalueille, joilla on alhainen verotus tai nollaverotus, niiden maiden lisäksi, jotka sisältyvät veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan unionin luetteloon (18). On mahdollista, että Luxemburgiin sijoittautuneiden yritysten EU:n ulkopuolisille lainkäyttöalueille suorittamia korko- ja rojaltimaksuja verotetaan vain vähän tai ei lainkaan, jos niitä ei veroteta tai niihin sovelletaan alhaista verotusta vastaanottajan lainkäyttöalueella. Luxemburg on toteuttanut joitakin toimia aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi. Tähän mennessä toimenpiteet ovat kuitenkin olleet rajallisia eivätkä ne ole riittäneet ratkaisemaan ulkomaille suuntautuvia maksuja koskevaa verojärjestelmän ongelmaa, jota monikansalliset yritykset voivat hyödyntää aggressiiviseen verosuunnitteluun. |
| --- | --- |

(20)

Aggressiivisen verosuunnittelun torjunta unionissa on olennaisen tärkeää, jotta voidaan i) estää yritysten välisen kilpailun vääristyminen, ii) varmistaa veronmaksajien oikeudenmukainen kohtelu ja iii) turvata julkinen talous. Luxemburg on pieni ja avoin talous, jolla on laaja yhdentynyt finanssiala, mikä suurelta osin selittää suuret rahoitusvirrat. Nämä suuret rahoitusvirrat kuvastavat kuitenkin myös sitä, että maassa on paljon ulkomaisessa määräysvallassa olevia yrityksiä, jotka osallistuvat konsernin sisäiseen rahoitukseen ja varainhallintaan. Erityisenä huolenaiheena on se, että Luxemburgissa ei ole lähdeveroja tai vastaavia toimenpiteitä, jotka kohdistuvat korko- ja rojaltimaksuihin lainkäyttöalueille, joilla on alhainen verotus tai nollaverotus, niiden maiden lisäksi, jotka sisältyvät veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan unionin luetteloon (18). On mahdollista, että Luxemburgiin sijoittautuneiden yritysten EU:n ulkopuolisille lainkäyttöalueille suorittamia korko- ja rojaltimaksuja verotetaan vain vähän tai ei lainkaan, jos niitä ei veroteta tai niihin sovelletaan alhaista verotusta vastaanottajan lainkäyttöalueella. Luxemburg on toteuttanut joitakin toimia aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi. Tähän mennessä toimenpiteet ovat kuitenkin olleet rajallisia eivätkä ne ole riittäneet ratkaisemaan ulkomaille suuntautuvia maksuja koskevaa verojärjestelmän ongelmaa, jota monikansalliset yritykset voivat hyödyntää aggressiiviseen verosuunnitteluun.

| (21) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Luxemburgille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Nämä haasteet liittyvät erityisesti terveydenhuoltojärjestelmän kantokykyyn, työmarkkinoille pääsyyn sekä vihreään ja digitaaliseen siirtymään tehtäviin investointeihin, kuten myös pulaan kohtuuhintaisista asunnoista ja rahanpesun torjuntakehyksen institutionaaliseen selviytymiskykyyn. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla lisätään kohtuuhintaisten asuntojen julkista tarjontaa. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää myös investointeja uusiutuvan energian tuotantoon ja kestävään liikenteeseen, mikä auttaa talouden asteittaista irtautumista hiilestä. Digitaaliset julkiset palvelut ja mittava julkinen tutkimus- ja innovointihanke kvanttiviestintäteknologioihin kannustaisivat yrityksiä investoimaan ja vauhdittaisivat tuottavuuden kasvua keskipitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa on rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntaa varten toimenpiteiden yhdistelmä, jolla lisätään läpinäkyvyyttä ja vahvistetaan rahoituspalvelujen tarjoajien valvontakehystä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetään työmarkkinoille pääsyn parantamiseksi osaamisstrategia ja koulutusohjelmia, ikääntyneisiin työntekijöihin kohdennettu tavoite mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(21)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Luxemburgille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Nämä haasteet liittyvät erityisesti terveydenhuoltojärjestelmän kantokykyyn, työmarkkinoille pääsyyn sekä vihreään ja digitaaliseen siirtymään tehtäviin investointeihin, kuten myös pulaan kohtuuhintaisista asunnoista ja rahanpesun torjuntakehyksen institutionaaliseen selviytymiskykyyn. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla lisätään kohtuuhintaisten asuntojen julkista tarjontaa. Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää myös investointeja uusiutuvan energian tuotantoon ja kestävään liikenteeseen, mikä auttaa talouden asteittaista irtautumista hiilestä. Digitaaliset julkiset palvelut ja mittava julkinen tutkimus- ja innovointihanke kvanttiviestintäteknologioihin kannustaisivat yrityksiä investoimaan ja vauhdittaisivat tuottavuuden kasvua keskipitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa on rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntaa varten toimenpiteiden yhdistelmä, jolla lisätään läpinäkyvyyttä ja vahvistetaan rahoituspalvelujen tarjoajien valvontakehystä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetään työmarkkinoille pääsyn parantamiseksi osaamisstrategia ja koulutusohjelmia, ikääntyneisiin työntekijöihin kohdennettu tavoite mukaan luettuna.

| (22) | Luxemburgin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Luxemburgin elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 61 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 32 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Luxemburgia toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(22)

Luxemburgin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Luxemburgin elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 61 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 32 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Luxemburgia toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (23) | Luxemburg ei ole vielä toimittanut kumppanuussopimusta eikä muita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (19) säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia. Luxemburgin on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(23)

Luxemburg ei ole vielä toimittanut kumppanuussopimusta eikä muita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (19) säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia. Luxemburgin on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (24) | Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsiteltyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Luxemburgilla on ratkaistavanaan useita haasteita, jotka liittyvät erityisesti lisääntyvään eriarvoisuuteen koulutusjärjestelmässä. Luxemburgin koulutusjärjestelmälle on ominaista kolmen opetuskielen (luxemburg, saksa ja ranska) käyttö ja se, että suurella määrällä oppilaita on erilainen sosioekonominen ja kielellinen tausta. Kansainvälisten testien tulokset viittaavat siihen, että oppilaiden perustaidot ovat unionin keskiarvoa heikompia ja liittyvät vahvasti oppilaiden sosioekonomiseen ja kielelliseen taustaan. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) vuonna 2018 tekemässä kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman tutkimuksessa (PISA) todettiin, että Luxemburg kuuluu unionissa niihin maihin, joissa hyväosaisten ja vähäosaisten opiskelijoiden välillä on suurimmat erot lukutaidossa. Eriarvoisuutta lisää monikielinen koulunkäynti ja se, miten oppilaat jaetaan eri koulupoluille varhaisessa vaiheessa. Koulutusjärjestelmä ei tarjoa kaikille oppilaille riittävää useiden kielten kielitaitoa ja perustaitoja, jotka vastaavat maan työmarkkinoiden tarpeisiin. Yksilöllinen tuki oppilaille auttaisi heitä saavuttamaan täyden kehityspotentiaalinsa ja edistäisi kaikkien opiskelijoiden yleistä inkluusiota. Koulujen laadun kansallisen seurantakeskuksen vuonna 2020 antamien päätelmien mukaisesti koulutusjärjestelmän hallintoa voidaan parantaa kehittämällä edelleen arviointivälineitä ja mitattavissa olevia tavoitteita, joilla edistetään laatua ja yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä koulutusjärjestelmän virallisella että epävirallisella puolella. |
| --- | --- |

(24)

Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsiteltyjen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Luxemburgilla on ratkaistavanaan useita haasteita, jotka liittyvät erityisesti lisääntyvään eriarvoisuuteen koulutusjärjestelmässä. Luxemburgin koulutusjärjestelmälle on ominaista kolmen opetuskielen (luxemburg, saksa ja ranska) käyttö ja se, että suurella määrällä oppilaita on erilainen sosioekonominen ja kielellinen tausta. Kansainvälisten testien tulokset viittaavat siihen, että oppilaiden perustaidot ovat unionin keskiarvoa heikompia ja liittyvät vahvasti oppilaiden sosioekonomiseen ja kielelliseen taustaan. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) vuonna 2018 tekemässä kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman tutkimuksessa (PISA) todettiin, että Luxemburg kuuluu unionissa niihin maihin, joissa hyväosaisten ja vähäosaisten opiskelijoiden välillä on suurimmat erot lukutaidossa. Eriarvoisuutta lisää monikielinen koulunkäynti ja se, miten oppilaat jaetaan eri koulupoluille varhaisessa vaiheessa. Koulutusjärjestelmä ei tarjoa kaikille oppilaille riittävää useiden kielten kielitaitoa ja perustaitoja, jotka vastaavat maan työmarkkinoiden tarpeisiin. Yksilöllinen tuki oppilaille auttaisi heitä saavuttamaan täyden kehityspotentiaalinsa ja edistäisi kaikkien opiskelijoiden yleistä inkluusiota. Koulujen laadun kansallisen seurantakeskuksen vuonna 2020 antamien päätelmien mukaisesti koulutusjärjestelmän hallintoa voidaan parantaa kehittämällä edelleen arviointivälineitä ja mitattavissa olevia tavoitteita, joilla edistetään laatua ja yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä koulutusjärjestelmän virallisella että epävirallisella puolella.

| (25) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(25)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (26) | Luxemburgin energiajärjestelmälle on ominaista suuri riippuvuus tuonnista ja fossiilisista polttoaineista. Vuoden 2020 tietojen mukaan (20) Luxemburg on unionin suurin energian nettotuoja suhteessa väkilukuun. Maa on lähes täysin riippuvainen primäärienergian tuonnista; riippuvuusaste on 92,5 prosenttia. Ylivoimaisesti tärkeimmät primäärienergialähteet ovat öljy ja kaasu. Öljyn osuus energiankulutuksesta on 68,5 prosenttia ja kaasun 17,8 prosenttia. Luxemburg ei tuo öljyä Venäjältä, kun taas unionin keskiarvo raakaöljyn tuonnissa on 26 prosenttia. Venäjä on kuitenkin edelleen suhteellisen merkittävä kaasun tuontilähde, sillä sen osuus Luxemburgin maakaasun tuonnista on 27 prosenttia, joskin se on alle unionin keskiarvon (44 %). Luxemburg on yhdentänyt kaasumarkkinansa Belgian kaasumarkkinoihin. Vaikka sähkön osalta ei lyhyellä aikavälillä ole merkittäviä pullonkauloja, tarvitaan lisäinvestointeja, joilla tuetaan uusiutuviin energialähteisiin siirtymistä, erityisesti verkon vahvistamista ja parantamista. Kaasun kysyntä teollisuudessa on pysynyt viime vuosina vakaana, ja kaasun kysyntä kaupallisella sektorilla on kasvanut maltillisesti. Kaasun kulutuksen kasvu johtuu pääasiassa kotitalouksien kulutuksen kasvusta. Luxemburgin on vastattava riittämättömän asuntotarjonnan haasteeseen ja saavutettava samalla energia- ja ilmastotavoitteensa. Myös nykyinen rakennuskanta on kunnostettava. Yhteensä 20,8 prosentin energiansäästöpotentiaalillaan (gigawattitunteina) asuinrakennusten rakennus- ja kunnostussektori tarjoaa toiseksi suurimman kumulatiivisen energiansäästön lähteen vuoteen 2030 mennessä. Luxemburg kasvatti uusiutuvien energialähteiden osuuttaan 12 prosenttiin vuonna 2020, kun se oli 5 prosenttia vuonna 2015. Se kuuluu kuitenkin edelleen niihin jäsenvaltioihin, joissa uusiutuvien energialähteiden osuus on pienin. Luxemburgin on toteuttava määrätietoisia toimia, jotta se saavuttaa vuoden 2030 energiatavoitteensa eli tuottaa 25 prosenttia energiasta uusiutuvista energialähteistä ja vähentää energian loppukulutusta 40–44 prosenttia vuoteen 2007 verrattuna. Kunnilla on tässä keskeinen rooli. Tieliikenteen ruuhkautuminen rasittaa taloutta ja ympäristön kestävyyttä. Liikenteen osuus öljynkulutuksesta on merkittävä, ja se aiheuttaa 59 prosenttia kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä, kun unionin keskiarvo oli 24 prosenttia vuonna 2019.
  Toteuttamalla toimenpiteitä, joilla pyritään tehokkaampaan ja kestävämpään liikenteeseen, voidaan vähentää merkittävästi öljyriippuvuutta. Tämä näkyy Luxemburgin kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa, jolla pyritään saavuttamaan tavoitteena oleva sähköajoneuvojen ja ladattavien ajoneuvojen 40 prosentin osuus vuoteen 2030 mennessä. Luxemburg on asettanut tavoitteekseen tulla ilmastoneutraaliksi vuoteen 2050 mennessä. Luxemburgin on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(26)

Luxemburgin energiajärjestelmälle on ominaista suuri riippuvuus tuonnista ja fossiilisista polttoaineista. Vuoden 2020 tietojen mukaan (20) Luxemburg on unionin suurin energian nettotuoja suhteessa väkilukuun. Maa on lähes täysin riippuvainen primäärienergian tuonnista; riippuvuusaste on 92,5 prosenttia. Ylivoimaisesti tärkeimmät primäärienergialähteet ovat öljy ja kaasu. Öljyn osuus energiankulutuksesta on 68,5 prosenttia ja kaasun 17,8 prosenttia. Luxemburg ei tuo öljyä Venäjältä, kun taas unionin keskiarvo raakaöljyn tuonnissa on 26 prosenttia. Venäjä on kuitenkin edelleen suhteellisen merkittävä kaasun tuontilähde, sillä sen osuus Luxemburgin maakaasun tuonnista on 27 prosenttia, joskin se on alle unionin keskiarvon (44 %). Luxemburg on yhdentänyt kaasumarkkinansa Belgian kaasumarkkinoihin. Vaikka sähkön osalta ei lyhyellä aikavälillä ole merkittäviä pullonkauloja, tarvitaan lisäinvestointeja, joilla tuetaan uusiutuviin energialähteisiin siirtymistä, erityisesti verkon vahvistamista ja parantamista. Kaasun kysyntä teollisuudessa on pysynyt viime vuosina vakaana, ja kaasun kysyntä kaupallisella sektorilla on kasvanut maltillisesti. Kaasun kulutuksen kasvu johtuu pääasiassa kotitalouksien kulutuksen kasvusta. Luxemburgin on vastattava riittämättömän asuntotarjonnan haasteeseen ja saavutettava samalla energia- ja ilmastotavoitteensa. Myös nykyinen rakennuskanta on kunnostettava. Yhteensä 20,8 prosentin energiansäästöpotentiaalillaan (gigawattitunteina) asuinrakennusten rakennus- ja kunnostussektori tarjoaa toiseksi suurimman kumulatiivisen energiansäästön lähteen vuoteen 2030 mennessä. Luxemburg kasvatti uusiutuvien energialähteiden osuuttaan 12 prosenttiin vuonna 2020, kun se oli 5 prosenttia vuonna 2015. Se kuuluu kuitenkin edelleen niihin jäsenvaltioihin, joissa uusiutuvien energialähteiden osuus on pienin. Luxemburgin on toteuttava määrätietoisia toimia, jotta se saavuttaa vuoden 2030 energiatavoitteensa eli tuottaa 25 prosenttia energiasta uusiutuvista energialähteistä ja vähentää energian loppukulutusta 40–44 prosenttia vuoteen 2007 verrattuna. Kunnilla on tässä keskeinen rooli. Tieliikenteen ruuhkautuminen rasittaa taloutta ja ympäristön kestävyyttä. Liikenteen osuus öljynkulutuksesta on merkittävä, ja se aiheuttaa 59 prosenttia kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä, kun unionin keskiarvo oli 24 prosenttia vuonna 2019.

Toteuttamalla toimenpiteitä, joilla pyritään tehokkaampaan ja kestävämpään liikenteeseen, voidaan vähentää merkittävästi öljyriippuvuutta. Tämä näkyy Luxemburgin kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa, jolla pyritään saavuttamaan tavoitteena oleva sähköajoneuvojen ja ladattavien ajoneuvojen 40 prosentin osuus vuoteen 2030 mennessä. Luxemburg on asettanut tavoitteekseen tulla ilmastoneutraaliksi vuoteen 2050 mennessä. Luxemburgin on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (27) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Luxemburg voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi. Lisäksi Luxemburg voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(27)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Luxemburg voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi. Lisäksi Luxemburg voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (28) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(28)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee suosituksesta 1.

| (29) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Luxemburgin osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3. |
| --- | --- |

(29)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Luxemburgin osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3.

SUOSITTAA, että Luxemburg toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; parantaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti rajoittamalla varhaiseläkkeelle siirtymistä ja lisäämällä ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysastetta; toteuttaa toimia, joilla puututaan tehokkaasti aggressiiviseen verosuunnitteluun, muun muassa varmistamalla, että korko- ja rojaltimaksuja lainkäyttöalueille, joilla on alhainen verotus tai nollaverotus, verotetaan riittävästi;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

vähentää eriarvoisuuden vaikutusta oppilaiden tuloksiin ja edistää kaikkien oppilaiden yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutusjärjestelmässä;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa, lisäämällä sähkön siirtokapasiteettia ja lisäämällä investointeja energiatehokkuuteen sekä asunto- että muilla sektoreilla; tukee kuntia yksityiskohtaisten paikallisten suunnitelmien laatimisessa uusiutuvien energialähteiden, kuten tuulivoiman ja aurinkosähkön, käyttöönottoa sekä kaukolämpö- ja kaukojäähdytysjärjestelmiä varten. edistää edelleen liikenteen sähköistämistä ja investoi julkisen liikenteen verkkoihin ja infrastruktuureihin.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Luxemburgin vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 73).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10155/2021.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Luxemburgin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 101).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

15

(16)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

17

(18)  Neuvoston päätelmät, annettu 24 päivänä helmikuuta 2022, veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevasta tarkistetusta EU:n luettelosta (EUVL C 103, 3.2.2022, s. 1).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

19

(20)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun ja raakaöljyn kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Luxemburgin osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

21

(22)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

22

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/136 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/136

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Unkarin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/17)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Unkari ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Unkari ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (3) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (4). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Unkarille myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (3) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (4). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Unkarille myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Unkarin vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (5) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (6). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (7) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Unkarin vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (5) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (6). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (7) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Unkari toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(9)

Unkari toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (10) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Unkaria koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Unkarin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportissa arvioitiin myös Unkarin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Unkaria koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Unkarin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportissa arvioitiin myös Unkarin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (11) | Unkari toimitti 29 päivänä huhtikuuta 2022 vuoden 2022 lähentymisohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklassa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(11)

Unkari toimitti 29 päivänä huhtikuuta 2022 vuoden 2022 lähentymisohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklassa asetetussa määräajassa.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Unkarin julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ja sen julkinen velka ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Unkarin julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ja sen julkinen velka ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (8), että Unkari toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Unkari harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Unkarin julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 7,8 prosenttia. Unkarin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,0 prosentista 0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Unkarin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia, tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa työnantajien sosiaaliturvamaksujen alentamisesta, koulutusmaksun poistamisesta, alle 25-vuotiaiden työntekijöiden vapauttamisesta henkilökohtaisesta tuloverosta, 13. kuukauden eläkkeen ottamisesta uudelleen käyttöön sekä lääkäreiden palkkojen korottamisesta. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 76,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 79,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (8), että Unkari toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Unkari harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Unkarin julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 7,8 prosenttia. Unkarin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,0 prosentista 0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Unkarin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia, tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa työnantajien sosiaaliturvamaksujen alentamisesta, koulutusmaksun poistamisesta, alle 25-vuotiaiden työntekijöiden vapauttamisesta henkilökohtaisesta tuloverosta, 13. kuukauden eläkkeen ottamisesta uudelleen käyttöön sekä lääkäreiden palkkojen korottamisesta. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 76,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 79,6 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 4,1 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan ennakoidaan hitaampaa reaalisen BKT:n kasvua eli 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,6 prosenttia vuonna 2023 lähinnä siksi, että Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen makroekonomisten vaikutusten odotetaan jatkuvan pidempään. Komission ennusteen mukaan yksityisen kulutuksen kasvu on heikompaa erityisesti vuonna 2023 ja investointien kasvu on hitaampaa sekä vuonna 2022 että vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,5 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa nimellisen BKT:n jatkuvasta voimakkaasta kasvusta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan supistuvan 76,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 73,8 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 6,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,9 prosenttia vuonna 2023. Tämä on suurempi kuin lähentymisohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa ennakoitua heikommista makrotalouden näkymistä erityisesti vuonna 2023 sekä menojen suuremmasta kasvusta. Jälkimmäiseen sisältyvät yleishyödyllisiä palveluja tarjoavien yritysten pääomanlisäykset, joiden vaikutus suhteessa BKT:hen on 1,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,7 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 76,4 prosenttia vuonna 2022 ja 76,1 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu suuremmasta perusjäämästä ja vähemmän suotuisasta nimellisen BKT:n kehityksestä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 3,2 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Unkarin talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 4,1 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan ennakoidaan hitaampaa reaalisen BKT:n kasvua eli 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,6 prosenttia vuonna 2023 lähinnä siksi, että Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen makroekonomisten vaikutusten odotetaan jatkuvan pidempään. Komission ennusteen mukaan yksityisen kulutuksen kasvu on heikompaa erityisesti vuonna 2023 ja investointien kasvu on hitaampaa sekä vuonna 2022 että vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,5 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa nimellisen BKT:n jatkuvasta voimakkaasta kasvusta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan supistuvan 76,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 73,8 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 6,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,9 prosenttia vuonna 2023. Tämä on suurempi kuin lähentymisohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa ennakoitua heikommista makrotalouden näkymistä erityisesti vuonna 2023 sekä menojen suuremmasta kasvusta. Jälkimmäiseen sisältyvät yleishyödyllisiä palveluja tarjoavien yritysten pääomanlisäykset, joiden vaikutus suhteessa BKT:hen on 1,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,7 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 76,4 prosenttia vuonna 2022 ja 76,1 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu suuremmasta perusjäämästä ja vähemmän suotuisasta nimellisen BKT:n kehityksestä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 3,2 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Unkarin talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteeseen liittyvien toimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 0,8 prosenttia. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,2 prosenttia vuonna 2022 ja 0,7 prosenttia vuonna 2023. (9) Nämä toimenpiteet koostuvat yleishyödyllisiä palveluja tarjoaville yrityksille maksettavista valtion korvauksista ja pääomansiirroista, joilla korvataan energian hintasääntelyn seurauksena odotettavissa olevat tappiot, polttoaineiden valmisteverojen väliaikaisesta kevennyksestä sekä pienille huoltoasemille tarkoitetuista korvauksista. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia, lukuun ottamatta kaasun ja sähkön vähittäishintojen pysyviä hintakattoja. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu, kuten energian vähittäishintojen yleinen hintakatto ja valmisteverojen kevennys. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,2 prosenttia ja vuonna 2023 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. (10) |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteeseen liittyvien toimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 0,8 prosenttia. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,2 prosenttia vuonna 2022 ja 0,7 prosenttia vuonna 2023. (9) Nämä toimenpiteet koostuvat yleishyödyllisiä palveluja tarjoaville yrityksille maksettavista valtion korvauksista ja pääomansiirroista, joilla korvataan energian hintasääntelyn seurauksena odotettavissa olevat tappiot, polttoaineiden valmisteverojen väliaikaisesta kevennyksestä sekä pienille huoltoasemille tarkoitetuista korvauksista. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia, lukuun ottamatta kaasun ja sähkön vähittäishintojen pysyviä hintakattoja. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu, kuten energian vähittäishintojen yleinen hintakatto ja valmisteverojen kevennys. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,2 prosenttia ja vuonna 2023 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. (10)

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Unkari varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Unkari harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisätä investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Unkari varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Unkari harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisätä investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Unkarin vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan pitkälti neutraali, – 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka neuvosto suositti kasvua tukevaa viritystä (11). Unkari aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan vähenevän 1,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2021 unionin varojen käytön odotettavissa olevan hidastumisen johdosta (12). Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (13). Sen vuoksi Unkari suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,2 % suhteessa BKT:hen). Myös useat päätösperäiset toimenpiteet, kuten uudelleen käyttöön otettu 13. kuukauden eläke, lainvalvontaviranomaisten ja sotilashenkilöiden palkkaetuudet sekä työnantajien sosiaaliturvamaksujen ja koulutusmaksun alentaminen, lisäävät kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvua (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä). |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Unkarin vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan pitkälti neutraali, – 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka neuvosto suositti kasvua tukevaa viritystä (11). Unkari aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan vähenevän 1,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2021 unionin varojen käytön odotettavissa olevan hidastumisen johdosta (12). Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (13). Sen vuoksi Unkari suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,2 % suhteessa BKT:hen). Myös useat päätösperäiset toimenpiteet, kuten uudelleen käyttöön otettu 13. kuukauden eläke, lainvalvontaviranomaisten ja sotilashenkilöiden palkkaetuudet sekä työnantajien sosiaaliturvamaksujen ja koulutusmaksun alentaminen, lisäävät kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvua (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä).

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (14). Unkarin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (15). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,9 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (14). Unkarin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (15). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,9 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,5 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä. Vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 70,4 prosenttiin vuonna 2024 ja 66,9 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskimääräisiltä. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,5 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä. Vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 70,4 prosenttiin vuonna 2024 ja 66,9 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskimääräisiltä.

| (20) | Väestön ikääntyminen ja julkisen velan kasvu covid-19-kriisin aikana voimistavat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyviä haasteita Unkarissa. Eläkemenojen ennustetaan kasvavan huomattavasti, noin 8 prosentista vuonna 2019 yli 12 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2070. Julkisen talouden kestävyysindikaattorien mukaan kestävyysriskit ovat keskipitkällä aikavälillä keskisuuria ja pitkällä aikavälillä suuria. Hiljattain toteutetut politiikkatoimet pahentavat kestävyyshaastetta kasvattamalla hallituksen pitkän aikavälin eläkevastuita. Vuosina 2021 ja 2022 uudelleen käyttöön otetun 13. kuukauden eläkkeen odotetaan kasvattavan eläkemenoja. Vero- ja eläkejärjestelmiin viime vuosikymmenen aikana tehtyjen muutosten ennustetaan kasvattavan suuripalkkaisten eläkeläisten eläkkeistä aiheutuvia menoja ja lisäävän eläkeläisten keskinäistä eriarvoisuutta. Kyseisiin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa eläkkeen perusteena oleville tuloille ja eläkkeille vahvistetun enimmäismäärän poistaminen ja luonnollisten henkilöiden tasaveron käyttöönotto, joka kasvattaa suurituloisten eläkkeen perusteena olevia tuloja. Vähimmäiseläke on pysynyt nimellisesti muuttumattomana vuodesta 2008, mikä vaikuttaa niiden ihmisten tilanteeseen, joilla on katkonainen työhistoria ja joiden keskiansiot koko työuran aikana ovat pienet. |
| --- | --- |

(20)

Väestön ikääntyminen ja julkisen velan kasvu covid-19-kriisin aikana voimistavat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyviä haasteita Unkarissa. Eläkemenojen ennustetaan kasvavan huomattavasti, noin 8 prosentista vuonna 2019 yli 12 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2070. Julkisen talouden kestävyysindikaattorien mukaan kestävyysriskit ovat keskipitkällä aikavälillä keskisuuria ja pitkällä aikavälillä suuria. Hiljattain toteutetut politiikkatoimet pahentavat kestävyyshaastetta kasvattamalla hallituksen pitkän aikavälin eläkevastuita. Vuosina 2021 ja 2022 uudelleen käyttöön otetun 13. kuukauden eläkkeen odotetaan kasvattavan eläkemenoja. Vero- ja eläkejärjestelmiin viime vuosikymmenen aikana tehtyjen muutosten ennustetaan kasvattavan suuripalkkaisten eläkeläisten eläkkeistä aiheutuvia menoja ja lisäävän eläkeläisten keskinäistä eriarvoisuutta. Kyseisiin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa eläkkeen perusteena oleville tuloille ja eläkkeille vahvistetun enimmäismäärän poistaminen ja luonnollisten henkilöiden tasaveron käyttöönotto, joka kasvattaa suurituloisten eläkkeen perusteena olevia tuloja. Vähimmäiseläke on pysynyt nimellisesti muuttumattomana vuodesta 2008, mikä vaikuttaa niiden ihmisten tilanteeseen, joilla on katkonainen työhistoria ja joiden keskiansiot koko työuran aikana ovat pienet.

| (21) | Unkari toimitti koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (16) mukaista kumppanuussopimusta varten 30 päivänä joulukuuta 2021 ja talouskehitys- ja innovaatio-ohjelma plussan 26 päivänä tammikuuta 2022. Unkarin on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(21)

Unkari toimitti koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (16) mukaista kumppanuussopimusta varten 30 päivänä joulukuuta 2021 ja talouskehitys- ja innovaatio-ohjelma plussan 26 päivänä tammikuuta 2022. Unkarin on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (22) | Vaikka Unkarin työmarkkinat ovat yleisesti ottaen hyvässä kunnossa, naisten ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien alhaiseen työllisyysasteeseen liittyy edelleen haasteita. Pienten lasten äidit ovat yleensä pitkään poissa työelämästä. Tämä johtuu osittain siitä, että alle kolmivuotiaille on tarjolla liian vähän päivähoitopaikkoja. Päivähoitopaikkojen määrä kasvaa vähitellen tähän tähtäävien ohjelmien avulla, mutta myös esikouluissa on pulaa henkilöstöstä. Eräiden muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, kuten alhaisen osaamistason työntekijöiden, pitkäaikaistyöttömien, vammaisten henkilöiden ja romanien, työllisyysasteessa on huomattavasti parantamisen varaa. Näitä ryhmiä voitaisiin aktivoida paremmin antamalla niihin kuuluville henkilöille tarvittavia taitoja ja auttamalla heitä aktiivisesti työnhaussa. Työnhaun aikana on tarjolla rajallisesti apua, ja vain puolet rekisteröityneistä työttömistä saa taloudellisia etuuksia. Työttömyyskorvauksen kesto on unionin lyhyimpiä. Työttömyys on keskittynyt vähemmän kehittyneille ja maaseutualueille. |
| --- | --- |

(22)

Vaikka Unkarin työmarkkinat ovat yleisesti ottaen hyvässä kunnossa, naisten ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien alhaiseen työllisyysasteeseen liittyy edelleen haasteita. Pienten lasten äidit ovat yleensä pitkään poissa työelämästä. Tämä johtuu osittain siitä, että alle kolmivuotiaille on tarjolla liian vähän päivähoitopaikkoja. Päivähoitopaikkojen määrä kasvaa vähitellen tähän tähtäävien ohjelmien avulla, mutta myös esikouluissa on pulaa henkilöstöstä. Eräiden muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, kuten alhaisen osaamistason työntekijöiden, pitkäaikaistyöttömien, vammaisten henkilöiden ja romanien, työllisyysasteessa on huomattavasti parantamisen varaa. Näitä ryhmiä voitaisiin aktivoida paremmin antamalla niihin kuuluville henkilöille tarvittavia taitoja ja auttamalla heitä aktiivisesti työnhaussa. Työnhaun aikana on tarjolla rajallisesti apua, ja vain puolet rekisteröityneistä työttömistä saa taloudellisia etuuksia. Työttömyyskorvauksen kesto on unionin lyhyimpiä. Työttömyys on keskittynyt vähemmän kehittyneille ja maaseutualueille.

| (23) | Köyhyysriski on pienentynyt huomattavasti, mutta monilla ihmisillä ei edelleenkään ole varaa välttämättömiin hyödykkeisiin. Aineellisen ja sosiaalisen puutteen aste on edelleen unionin suurimpia, erityisesti lasten osalta. Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen keskittyvät tiettyihin ryhmiin ja tietyille alueille. Köyhyysaste on romanien osalta kolmin- tai nelinkertainen, mikä osin johtuu heidän muita heikommista mahdollisuuksistaan päästä työmarkkinoille ja saada julkisia palveluja. Sosiaalinen turvaverkko on viime vuosikymmenen aikana heikentynyt niiden perheiden osalta, joilla ei ole vakituista työpaikkaa, ja myös köyhyyskuilu on hiljattain kasvanut. Verojärjestelmä rasittaa kohtuuttomasti matalapalkkaisia työtekijöitä. Pienituloiset perheet eivät myöskään voi yhtä todennäköisesti hyödyntää lapsikohtaista tuloverovähennystä. Näiden ryhmien tärkeimmät tulolähteet, kuten julkisten töiden palkka, vähimmäistulo ja perhe-etuus, eivät ole pysyneet elinkustannusten tasalla. Kotitalouksien energian säännellyt hinnat ovat pysyneet ennallaan ja suojanneet siten osittain kotitalouksia perushyödykkeiden hintojen viimeaikaiselta nousulta. Tämä ei kuitenkaan auta maaseudun köyhiä kotitalouksia, jotka käyttävät kiinteitä polttoaineita lämmitykseen. Asuntojen hintojen nousu aiheuttaa lisähaasteita pienituloisille perheille, joiden on vaikea hyödyntää julkisia asumistukijärjestelmiä. Samaan aikaan sosiaalinen asuntotarjonta on niukkaa, ja tarjolla olevat asunnot ovat usein huonokuntoisia. |
| --- | --- |

(23)

Köyhyysriski on pienentynyt huomattavasti, mutta monilla ihmisillä ei edelleenkään ole varaa välttämättömiin hyödykkeisiin. Aineellisen ja sosiaalisen puutteen aste on edelleen unionin suurimpia, erityisesti lasten osalta. Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen keskittyvät tiettyihin ryhmiin ja tietyille alueille. Köyhyysaste on romanien osalta kolmin- tai nelinkertainen, mikä osin johtuu heidän muita heikommista mahdollisuuksistaan päästä työmarkkinoille ja saada julkisia palveluja. Sosiaalinen turvaverkko on viime vuosikymmenen aikana heikentynyt niiden perheiden osalta, joilla ei ole vakituista työpaikkaa, ja myös köyhyyskuilu on hiljattain kasvanut. Verojärjestelmä rasittaa kohtuuttomasti matalapalkkaisia työtekijöitä. Pienituloiset perheet eivät myöskään voi yhtä todennäköisesti hyödyntää lapsikohtaista tuloverovähennystä. Näiden ryhmien tärkeimmät tulolähteet, kuten julkisten töiden palkka, vähimmäistulo ja perhe-etuus, eivät ole pysyneet elinkustannusten tasalla. Kotitalouksien energian säännellyt hinnat ovat pysyneet ennallaan ja suojanneet siten osittain kotitalouksia perushyödykkeiden hintojen viimeaikaiselta nousulta. Tämä ei kuitenkaan auta maaseudun köyhiä kotitalouksia, jotka käyttävät kiinteitä polttoaineita lämmitykseen. Asuntojen hintojen nousu aiheuttaa lisähaasteita pienituloisille perheille, joiden on vaikea hyödyntää julkisia asumistukijärjestelmiä. Samaan aikaan sosiaalinen asuntotarjonta on niukkaa, ja tarjolla olevat asunnot ovat usein huonokuntoisia.

| (24) | Koulutustulokset jäävät Unkarissa unionin keskiarvon alapuolelle. Perustaidot ovat 15. ikävuoteen mennessä huomattavasti alle unionin ja alueellisten keskiarvojen, ja ne ovat heikentyneet viime vuosikymmenen aikana. Vastoin eurooppalaisia suuntauksia koulunkäynnin keskeyttäminen ei ole viime vuosikymmenen aikana vähentynyt: se oli 12,0 prosenttia vuonna 2021, kun unionin keskiarvo oli 9,7 prosenttia. Koulunkäynnin varhainen keskeyttäminen on yleisempää vähiten kehittyneissä piirikunnissa ja kuusi kertaa yleisempää romanien kuin muun väestön keskuudessa. Korkeakoulututkinnon suorittaneiden 25–34-vuotiaiden osuus on kasvanut vuodesta 2010, mutta on edelleen unionin alhaisimpia. Aikuiskoulutuksen osallistumisaste on vain hieman yli puolet unionin keskiarvosta. Digitaaliset taidot ovat puutteelliset erityisesti köyhempien ihmisten keskuudessa. Kahdessa alimmassa tulokvartiilissa vain 13 prosentilla ja 18 prosentilla unkarilaisista on vähintään digitaaliset perustaidot, ja nämä prosenttiosuudet ovat unionin alhaisimpia. Muita heikommassa asemassa olevilla opiskelijoilla on vähäiset mahdollisuudet päästä korkeakoulutukseen. Koulutuksen eriarvoisuus vähentää sosiaalisen liikkuvuuden mahdollisuuksia. Koulujärjestelmän tehottomuus ja epätasa-arvo liittyvät todennäköisesti opetussuunnitelman opettajille tarjoamaan vähäiseen autonomiaan, sosioekonomisen monimuotoisuuden puutteeseen kouluissa sekä opettajien alhaisiin palkkoihin. Opettajapula on yhä suurempi ongelma. Vaikka yhdistelmäindikaattorit, kuten opettaja-oppilassuhde, eivät viittaa akuuttiin pulaan, tarkempi analyysi osoittaa, että opettajista on pulaa tiettyjen aineiden, kuten matematiikan, tiedeaineiden ja vieraiden kielten, osalta. Opettajapula liittyy myös koulujärjestelmän hajanaisuuteen, sillä puolessa kaikista ala- ja yläkouluista on alle 150 oppilasta. Pätevien opettajien puutteesta kärsivät erityisesti koulut, joissa muita heikommassa asemassa olevien oppilaiden osuus on suuri. Yli puolet opettajakoulutuksen suorittaneista toimii muissa ammateissa, mikä johtuu opettajien suuresta työmäärästä ja alhaisesta palkkatasosta erityisesti uran alussa. Lisäksi koulujen keskitetty hallinnointi jättää rehtoreille vain vähän päätäntävaltaa ja välineitä parantaa opetuksen laatua. |
| --- | --- |

(24)

Koulutustulokset jäävät Unkarissa unionin keskiarvon alapuolelle. Perustaidot ovat 15. ikävuoteen mennessä huomattavasti alle unionin ja alueellisten keskiarvojen, ja ne ovat heikentyneet viime vuosikymmenen aikana. Vastoin eurooppalaisia suuntauksia koulunkäynnin keskeyttäminen ei ole viime vuosikymmenen aikana vähentynyt: se oli 12,0 prosenttia vuonna 2021, kun unionin keskiarvo oli 9,7 prosenttia. Koulunkäynnin varhainen keskeyttäminen on yleisempää vähiten kehittyneissä piirikunnissa ja kuusi kertaa yleisempää romanien kuin muun väestön keskuudessa. Korkeakoulututkinnon suorittaneiden 25–34-vuotiaiden osuus on kasvanut vuodesta 2010, mutta on edelleen unionin alhaisimpia. Aikuiskoulutuksen osallistumisaste on vain hieman yli puolet unionin keskiarvosta. Digitaaliset taidot ovat puutteelliset erityisesti köyhempien ihmisten keskuudessa. Kahdessa alimmassa tulokvartiilissa vain 13 prosentilla ja 18 prosentilla unkarilaisista on vähintään digitaaliset perustaidot, ja nämä prosenttiosuudet ovat unionin alhaisimpia. Muita heikommassa asemassa olevilla opiskelijoilla on vähäiset mahdollisuudet päästä korkeakoulutukseen. Koulutuksen eriarvoisuus vähentää sosiaalisen liikkuvuuden mahdollisuuksia. Koulujärjestelmän tehottomuus ja epätasa-arvo liittyvät todennäköisesti opetussuunnitelman opettajille tarjoamaan vähäiseen autonomiaan, sosioekonomisen monimuotoisuuden puutteeseen kouluissa sekä opettajien alhaisiin palkkoihin. Opettajapula on yhä suurempi ongelma. Vaikka yhdistelmäindikaattorit, kuten opettaja-oppilassuhde, eivät viittaa akuuttiin pulaan, tarkempi analyysi osoittaa, että opettajista on pulaa tiettyjen aineiden, kuten matematiikan, tiedeaineiden ja vieraiden kielten, osalta. Opettajapula liittyy myös koulujärjestelmän hajanaisuuteen, sillä puolessa kaikista ala- ja yläkouluista on alle 150 oppilasta. Pätevien opettajien puutteesta kärsivät erityisesti koulut, joissa muita heikommassa asemassa olevien oppilaiden osuus on suuri. Yli puolet opettajakoulutuksen suorittaneista toimii muissa ammateissa, mikä johtuu opettajien suuresta työmäärästä ja alhaisesta palkkatasosta erityisesti uran alussa. Lisäksi koulujen keskitetty hallinnointi jättää rehtoreille vain vähän päätäntävaltaa ja välineitä parantaa opetuksen laatua.

| (25) | Terveystilanne on heikompi kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa, mikä johtuu sekä epäterveellisistä elämäntavoista että terveydenhuollon heikosta vaikuttavuudesta. Tupakoinnin, alkoholin ongelmakäytön ja lihavuuden yleisyys on unionin kärkeä. Unkarilaiset ovat unionissa kaikkein suurimmassa riskissä kuolla ennenaikaisesti huonon ilmanlaadun vuoksi. Vältettävissä olevien kuolemantapausten määrä on unionin suurimpia, mikä johtuu osittain riittämättömistä seulonnoista ja puutteellisesti järjestetystä perusterveydenhuollosta. Laadukkaan hoidon saatavuudessa on merkittäviä sosioekonomisia eroja, mikä johtuu terveydenhuollon huomattavasta henkilöstövajeesta erityisesti yleislääkärien ja sairaanhoitajien osalta. Sairaalaverkosto on hajanainen, ja sairaalapaikkoja on paljon. Potilaiden sairaalajaksot ovat Unkarissa unionin pisimmät, sillä päiväkirurgian käyttö on edelleen vähäistä unionin keskiarvoon verrattuna. Hiljattain toteutetuilla uudistuksilla on kannustettu yleislääkäreitä yhteistyöhön, jonka tarkoituksena on parantaa palvelujen tarjontaa. Lisäksi on toteutettu huomattavia toimenpiteitä lääkäreille maksettavien ylimääräisten palkkioiden poistamiseksi ja lääkäripulan korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(25)

Terveystilanne on heikompi kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa, mikä johtuu sekä epäterveellisistä elämäntavoista että terveydenhuollon heikosta vaikuttavuudesta. Tupakoinnin, alkoholin ongelmakäytön ja lihavuuden yleisyys on unionin kärkeä. Unkarilaiset ovat unionissa kaikkein suurimmassa riskissä kuolla ennenaikaisesti huonon ilmanlaadun vuoksi. Vältettävissä olevien kuolemantapausten määrä on unionin suurimpia, mikä johtuu osittain riittämättömistä seulonnoista ja puutteellisesti järjestetystä perusterveydenhuollosta. Laadukkaan hoidon saatavuudessa on merkittäviä sosioekonomisia eroja, mikä johtuu terveydenhuollon huomattavasta henkilöstövajeesta erityisesti yleislääkärien ja sairaanhoitajien osalta. Sairaalaverkosto on hajanainen, ja sairaalapaikkoja on paljon. Potilaiden sairaalajaksot ovat Unkarissa unionin pisimmät, sillä päiväkirurgian käyttö on edelleen vähäistä unionin keskiarvoon verrattuna. Hiljattain toteutetuilla uudistuksilla on kannustettu yleislääkäreitä yhteistyöhön, jonka tarkoituksena on parantaa palvelujen tarjontaa. Lisäksi on toteutettu huomattavia toimenpiteitä lääkäreille maksettavien ylimääräisten palkkioiden poistamiseksi ja lääkäripulan korjaamiseksi.

| (26) | Puutteelliset riippumattomat valvontamekanismit sekä tiiviit yhteydet politiikan ja tiettyjen yritysten välillä edistävät korruptiota. Vakavienkaan syytösten perusteella ei järjestelmällisesti ryhdytä päättäväisiin tutkinta- ja syytetoimiin, kun on kyse korruptiotapauksista, joissa on osallisina korkeita virkamiehiä tai heidän lähipiiriään. Väitettyä rikollista toimintaa koskevan tutkinnan lopettamispäätöksiin liittyvä vastuuvelvollisuus antaa edelleen aihetta huoleen, koska syyttäjälaitoksen tekemien päätösten riitauttamiseen ei ole tehokkaita oikeussuojakeinoja. Kansalaisyhteiskunnan valvontamahdollisuudet kutistuvat, kun tiedotusvälineiden vapautta rajoitetaan, kansalaisjärjestöjen toimintaympäristö muuttuu vihamieliseksi ja läpinäkyvyyttä ja julkisen tiedon saatavuutta koskevien sääntöjen soveltamiseen kohdistuu jatkuvasti haasteita. Kaikki nämä seikat heikentävät entisestään korruptiontorjunnan kehystä. Hallitus lykkäsi joulukuussa 2021 useimpien vuosia 2020–2022 koskevan korruptiontorjuntastrategiansa toimenpiteiden täytäntöönpanoa (17). |
| --- | --- |

(26)

Puutteelliset riippumattomat valvontamekanismit sekä tiiviit yhteydet politiikan ja tiettyjen yritysten välillä edistävät korruptiota. Vakavienkaan syytösten perusteella ei järjestelmällisesti ryhdytä päättäväisiin tutkinta- ja syytetoimiin, kun on kyse korruptiotapauksista, joissa on osallisina korkeita virkamiehiä tai heidän lähipiiriään. Väitettyä rikollista toimintaa koskevan tutkinnan lopettamispäätöksiin liittyvä vastuuvelvollisuus antaa edelleen aihetta huoleen, koska syyttäjälaitoksen tekemien päätösten riitauttamiseen ei ole tehokkaita oikeussuojakeinoja. Kansalaisyhteiskunnan valvontamahdollisuudet kutistuvat, kun tiedotusvälineiden vapautta rajoitetaan, kansalaisjärjestöjen toimintaympäristö muuttuu vihamieliseksi ja läpinäkyvyyttä ja julkisen tiedon saatavuutta koskevien sääntöjen soveltamiseen kohdistuu jatkuvasti haasteita. Kaikki nämä seikat heikentävät entisestään korruptiontorjunnan kehystä. Hallitus lykkäsi joulukuussa 2021 useimpien vuosia 2020–2022 koskevan korruptiontorjuntastrategiansa toimenpiteiden täytäntöönpanoa (17).

| (27) | Oikeusjärjestelmän riippumattomuus, tehokkuus ja laatu ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa yritysten houkuttelemisessa ja talouskasvun mahdollistamisessa. Oikeuslaitoksen riippumattomuuteen liittyy edelleen ongelmia. Kansallisella tuomarineuvostolla on yhä vaikeuksia valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan toimivallan tasapainottamisessa. Korkeimman oikeuden presidentin valintaa koskevat säännöt aiheuttavat riskin maan ylimpään tuomioistuimeen kohdistuvasta poliittisesta vaikuttamisesta. Asianjakojärjestelmän läpinäkyvyyden puutteen takia osapuolet eivät voi tarkistaa, onko asiassa sovellettu perusteetonta harkintavaltaa. Perustuslakituomioistuimen rooli tavallisten tuomioistuinten tuomioiden valvonnasta on herättänyt kysymyksiä, sillä parlamentti valitsee sen jäsenet ilman oikeuslaitoksen osallistumista. |
| --- | --- |

(27)

Oikeusjärjestelmän riippumattomuus, tehokkuus ja laatu ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa yritysten houkuttelemisessa ja talouskasvun mahdollistamisessa. Oikeuslaitoksen riippumattomuuteen liittyy edelleen ongelmia. Kansallisella tuomarineuvostolla on yhä vaikeuksia valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan toimivallan tasapainottamisessa. Korkeimman oikeuden presidentin valintaa koskevat säännöt aiheuttavat riskin maan ylimpään tuomioistuimeen kohdistuvasta poliittisesta vaikuttamisesta. Asianjakojärjestelmän läpinäkyvyyden puutteen takia osapuolet eivät voi tarkistaa, onko asiassa sovellettu perusteetonta harkintavaltaa. Perustuslakituomioistuimen rooli tavallisten tuomioistuinten tuomioiden valvonnasta on herättänyt kysymyksiä, sillä parlamentti valitsee sen jäsenet ilman oikeuslaitoksen osallistumista.

| (28) | Unkari sijoittuu muihin jäsenvaltioihin verrattuna heikosti, kun on kyse työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta, sidosryhmien osallistumisesta primaarilainsäädännön kehittämiseen, työmarkkinaosapuolten ja kansalainyhteiskunnan kuulemisesta ja näyttöön perustuvien välineiden käytöstä. Kansalliset säännöt, jotka koskevat pakollista julkista kuulemista lakiehdotuksista ja niiden vaikutustenarvioinneista, on jätetty järjestelmällisesti huomiotta. Niiden lakien määrä, joista on järjestetty kuuleminen, on vähentynyt huomattavasti viime vuosina. |
| --- | --- |

(28)

Unkari sijoittuu muihin jäsenvaltioihin verrattuna heikosti, kun on kyse työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta, sidosryhmien osallistumisesta primaarilainsäädännön kehittämiseen, työmarkkinaosapuolten ja kansalainyhteiskunnan kuulemisesta ja näyttöön perustuvien välineiden käytöstä. Kansalliset säännöt, jotka koskevat pakollista julkista kuulemista lakiehdotuksista ja niiden vaikutustenarvioinneista, on jätetty järjestelmällisesti huomiotta. Niiden lakien määrä, joista on järjestetty kuuleminen, on vähentynyt huomattavasti viime vuosina.

| (29) | Verojärjestelmän parantamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, mutta osa ongelmista on edelleen ratkaisematta. Työhön kohdistuva verorasitus on vähentynyt, mutta se on edelleen suuri monien matalapalkkaisten työntekijöiden osalta. Alakohtaiset verot ja suuri määrä pieniä veroja monimutkaistavat verojärjestelmää ja lisäävät säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia erityisesti pienten yritysten osalta. |
| --- | --- |

(29)

Verojärjestelmän parantamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, mutta osa ongelmista on edelleen ratkaisematta. Työhön kohdistuva verorasitus on vähentynyt, mutta se on edelleen suuri monien matalapalkkaisten työntekijöiden osalta. Alakohtaiset verot ja suuri määrä pieniä veroja monimutkaistavat verojärjestelmää ja lisäävät säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia erityisesti pienten yritysten osalta.

| (30) | Sääntelyyn liittyvät esteet ja valtion puuttuminen tuotemarkkinoihin haittaavat tehokkaasti toimivien yritysten valintaa ja rajoittavat kilpailua. Liiketoimien tapauskohtaiset vapautukset kilpailuvalvonnasta haittaavat markkinoiden toimintaa ja investointeja. Ongelmana on lisäksi oikeudellisen kehyksen heikko ennustettavuus erityisesti vähittäiskauppasektorilla, joka on viime vuosina joutunut sopeutumaan säännösten toistuviin muutoksiin. Sääntely ja verotus saattavat estää yrityksiä kasvamasta erityisesti vähittäiskaupan ja yleishyödyllisten palvelujen alalla. Myös ammattien sääntely on edelleen rajoittavaa. Hitaat ja kalliit maksukyvyttömyysmenettelyt voivat haitata vaikeuksissa olevien yritysten uudelleenjärjestelyä. Julkisten hankintojen markkinat ovat edelleen alttiita kilpailuvastaisille käytännöille. Sellaisissa menettelyissä tehtyjen sopimusten osuus, joissa oli vain yksi tarjoaja, on edelleen unionin suurimpia. Viranomaiset paransivat julkisten hankintojen sääntöjenmukaisuuden valvontaa komission vuosina 2014, 2015 ja 2017 suorittamien, unionin varojen hallinnointiin kohdistettujen peräkkäisten tarkastusten tulosten perusteella. Tarkastuksissa havaittiin vakavia järjestelmätason puutteita ja sääntöjenvastaisuuksia, jotka liittyivät erityisesti puitesopimusten käyttöön. Nähtäväksi jää, onko kaikki aiemmin havaitut puutteet korjattu kokonaisuudessaan. Hiljattain on ilmennyt uusia riskejä, jotka liittyvät yleishyödyllisten säätiöiden jättämiseen julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ulkopuolelle. Hallitus asetti itselleen helmikuussa 2021 kunnianhimoisen tavoitteen vähentää sellaisten julkisten hankintamenettelyjen osuutta, joissa on vain yksi tarjoaja, alle 15 prosenttiin, mutta ei asettanut tavoitteen saavuttamiselle aikataulua. |
| --- | --- |

(30)

Sääntelyyn liittyvät esteet ja valtion puuttuminen tuotemarkkinoihin haittaavat tehokkaasti toimivien yritysten valintaa ja rajoittavat kilpailua. Liiketoimien tapauskohtaiset vapautukset kilpailuvalvonnasta haittaavat markkinoiden toimintaa ja investointeja. Ongelmana on lisäksi oikeudellisen kehyksen heikko ennustettavuus erityisesti vähittäiskauppasektorilla, joka on viime vuosina joutunut sopeutumaan säännösten toistuviin muutoksiin. Sääntely ja verotus saattavat estää yrityksiä kasvamasta erityisesti vähittäiskaupan ja yleishyödyllisten palvelujen alalla. Myös ammattien sääntely on edelleen rajoittavaa. Hitaat ja kalliit maksukyvyttömyysmenettelyt voivat haitata vaikeuksissa olevien yritysten uudelleenjärjestelyä. Julkisten hankintojen markkinat ovat edelleen alttiita kilpailuvastaisille käytännöille. Sellaisissa menettelyissä tehtyjen sopimusten osuus, joissa oli vain yksi tarjoaja, on edelleen unionin suurimpia. Viranomaiset paransivat julkisten hankintojen sääntöjenmukaisuuden valvontaa komission vuosina 2014, 2015 ja 2017 suorittamien, unionin varojen hallinnointiin kohdistettujen peräkkäisten tarkastusten tulosten perusteella. Tarkastuksissa havaittiin vakavia järjestelmätason puutteita ja sääntöjenvastaisuuksia, jotka liittyivät erityisesti puitesopimusten käyttöön. Nähtäväksi jää, onko kaikki aiemmin havaitut puutteet korjattu kokonaisuudessaan. Hiljattain on ilmennyt uusia riskejä, jotka liittyvät yleishyödyllisten säätiöiden jättämiseen julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ulkopuolelle. Hallitus asetti itselleen helmikuussa 2021 kunnianhimoisen tavoitteen vähentää sellaisten julkisten hankintamenettelyjen osuutta, joissa on vain yksi tarjoaja, alle 15 prosenttiin, mutta ei asettanut tavoitteen saavuttamiselle aikataulua.

| (31) | Siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen on vielä alkuvaiheessa. Puolet Unkarin pinta-alasta on huomattavan alttiina ilmastonmuutokseen liittyville riskeille, kuten kuivuudelle ja tulville. Sen vuoksi tarvitaan ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia kestäviä ratkaisuja erityisesti luontoon perustuvan vedenpidätyksen avulla muun muassa ennallistamalla hydrologinen kierto, mukauttamalla maatalouskäytäntöjä ja seuraamalla huolellisesti pohja- ja pintavedenottoa kastelua varten. Ilman ja veden laatu ovat edelleen ongelma. Eniten ilmaa saastuttavat kotitalouksien kiinteiden polttoaineiden poltto, maatalous ja liikenne. Suuri osa juomavesiverkosta on huonossa kunnossa, ja sääntely-ympäristö luo esteitä investoinneille. Kiertotalous on vielä alkuvaiheessa, yhdyskuntajätteen kierrätys on riittämätöntä, eivätkä taloudelliset ohjauskeinot riitä ratkaisemaan ympäristöhaasteita. Hallitus järjesti jätehuollon uudelleen useassa vaiheessa. Muutoksilla rajoitettiin kilpailua alalla, ja sivuvaikutuksena tehokkuus ja kierrätysaste laskivat. Alat, jotka todennäköisesti heikkenevät tai muuttuvat vihreän siirtymän vuoksi, tarjoavat työpaikan lähes 4 prosentille kaikista niistä työntekijöistä, jotka saattavat erityisesti tarvita täydennys- ja uudelleenkoulutusta. Energia-alan työvoimapula voi haitata siirtymistä ilmastoneutraaliuteen. |
| --- | --- |

(31)

Siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen on vielä alkuvaiheessa. Puolet Unkarin pinta-alasta on huomattavan alttiina ilmastonmuutokseen liittyville riskeille, kuten kuivuudelle ja tulville. Sen vuoksi tarvitaan ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia kestäviä ratkaisuja erityisesti luontoon perustuvan vedenpidätyksen avulla muun muassa ennallistamalla hydrologinen kierto, mukauttamalla maatalouskäytäntöjä ja seuraamalla huolellisesti pohja- ja pintavedenottoa kastelua varten. Ilman ja veden laatu ovat edelleen ongelma. Eniten ilmaa saastuttavat kotitalouksien kiinteiden polttoaineiden poltto, maatalous ja liikenne. Suuri osa juomavesiverkosta on huonossa kunnossa, ja sääntely-ympäristö luo esteitä investoinneille. Kiertotalous on vielä alkuvaiheessa, yhdyskuntajätteen kierrätys on riittämätöntä, eivätkä taloudelliset ohjauskeinot riitä ratkaisemaan ympäristöhaasteita. Hallitus järjesti jätehuollon uudelleen useassa vaiheessa. Muutoksilla rajoitettiin kilpailua alalla, ja sivuvaikutuksena tehokkuus ja kierrätysaste laskivat. Alat, jotka todennäköisesti heikkenevät tai muuttuvat vihreän siirtymän vuoksi, tarjoavat työpaikan lähes 4 prosentille kaikista niistä työntekijöistä, jotka saattavat erityisesti tarvita täydennys- ja uudelleenkoulutusta. Energia-alan työvoimapula voi haitata siirtymistä ilmastoneutraaliuteen.

| (32) | Liikenneinfrastruktuurille on ominaista tiheä moottoritieverkko ja sähköistetty rautatieverkko. Liikennealan päästöt ovat lisääntyneet Unkarissa voimakkaasti, ja liikennealasta on tulossa nopeasti suurin saastuttaja. Unkari on yksi ruuhkaisimmista jäsenvaltioista, kun tarkastellaan autoilijoiden ruuhkissa kaupunkialueilla keskimäärin viettämien tuntien määrää. Päästöttömien henkilöautojen osuus uusista rekisteröinneistä ja latauspisteiden määrä kasvavat tasaisesti. Vaikka nämä indikaattorit osoittavat Unkarin olevan alueellisia kumppaneitaan edellä, se jää edelleen unionin keskiarvon alapuolelle. |
| --- | --- |

(32)

Liikenneinfrastruktuurille on ominaista tiheä moottoritieverkko ja sähköistetty rautatieverkko. Liikennealan päästöt ovat lisääntyneet Unkarissa voimakkaasti, ja liikennealasta on tulossa nopeasti suurin saastuttaja. Unkari on yksi ruuhkaisimmista jäsenvaltioista, kun tarkastellaan autoilijoiden ruuhkissa kaupunkialueilla keskimäärin viettämien tuntien määrää. Päästöttömien henkilöautojen osuus uusista rekisteröinneistä ja latauspisteiden määrä kasvavat tasaisesti. Vaikka nämä indikaattorit osoittavat Unkarin olevan alueellisia kumppaneitaan edellä, se jää edelleen unionin keskiarvon alapuolelle.

| (33) | Tutkimus ja innovointi ovat olennaisia kasvun ja kilpailukyvyn vetureita pitkällä aikavälillä. Unkari on kehittymässä oleva innovoija. Tutkimus- ja kehittämismenot ovat kasvussa ja yltivät 1,61 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Korkean osaamistason työntekijöiden puute on keskeinen innovoinnin este. Korkeakoulututkinnon suorittaneiden osuus on unionin alhaisimpia. Nuorten työntekijöiden äskettäinen vapauttaminen henkilökohtaisesta tuloverosta ja akateemista vapautta heikentävät rakenteelliset muutokset vähentävät korkeakoulutuksen houkuttelevuutta. Digitaaliset taidot ja digitaalisen teknologian käyttö yrityksissä ja julkisissa palveluissa ovat edelleen unionin keskiarvon alapuolella. |
| --- | --- |

(33)

Tutkimus ja innovointi ovat olennaisia kasvun ja kilpailukyvyn vetureita pitkällä aikavälillä. Unkari on kehittymässä oleva innovoija. Tutkimus- ja kehittämismenot ovat kasvussa ja yltivät 1,61 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Korkean osaamistason työntekijöiden puute on keskeinen innovoinnin este. Korkeakoulututkinnon suorittaneiden osuus on unionin alhaisimpia. Nuorten työntekijöiden äskettäinen vapauttaminen henkilökohtaisesta tuloverosta ja akateemista vapautta heikentävät rakenteelliset muutokset vähentävät korkeakoulutuksen houkuttelevuutta. Digitaaliset taidot ja digitaalisen teknologian käyttö yrityksissä ja julkisissa palveluissa ovat edelleen unionin keskiarvon alapuolella.

| (34) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(34)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (35) | Unkarin energia-ala on vahvasti riippuvainen Venäjältä tuoduista fossiilisista polttoaineista. Vuoden 2020 tietojen (18) mukaan lähes kaikki maahan tuotu maakaasu on peräisin Venäjältä (95 % verrattuna unionin keskiarvoon, joka on 44 %). Myös öljyn osalta riippuvuus Venäjästä on unionin keskiarvoa suurempi (61 %, kun unionin keskiarvo on 26 %). Sen sijaan kivihiilen osalta riippuvuus (22 %) on alle unionin keskiarvon (54 %). Maakaasun osuus energiapaletissa on unionin keskiarvoa suurempi (35 % verrattuna 24 %:iin), kun taas öljyn osuus on pienempi (30 % verrattuna 33 %:iin) ja samoin kivihiilen (7 % verrattuna 11 %:iin). Uusiutuvien energialähteiden osuus (13,9 %) energian kokonaisloppukulutuksesta on unionin pienimpiä. Unkari aikoo tukeutua enemmän aurinkoenergiaan, kun taas tuuli- ja geotermisen energian potentiaalia ei edelleenkään hyödynnetä riittävästi. Sähköverkkoon on tehtävä investointeja, jotka koskevat muun muassa älykästä mittausta, tuottajakuluttajajärjestelmiä, energiayhteisöjä ja dynaamista hinnoittelua uusiutuvan energian käytön lisäämiseksi. Myös lupamenettelyjä, jotka koskevat uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten asentamista, voitaisiin yksinkertaistaa. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Riippuvuutta voidaan vähentää edelleen erityisesti parantamalla huomattavasti asuinrakennusten energiatehokkuutta. Tiukempien ympäristönormien soveltamista uusiin asuinrakennuksiin lykättiin 18 kuukaudella kesäkuuhun 2022. Voimassa olevassa asuinrakennusten peruskorjausohjelmassa ei keskitytä energiatehokkuuteen, ja käytännössä kaikkein heikoimmassa asemassa olevat perheet jäävät sen ulkopuolelle. Säännellyt energian hinnat ovat yhtä alhaiset riippumatta kotitalouksien tuloista tai kulutustasosta, mikä lisää tuloeroja eikä kannusta energiansäästöön. Unkarin on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(35)

Unkarin energia-ala on vahvasti riippuvainen Venäjältä tuoduista fossiilisista polttoaineista. Vuoden 2020 tietojen (18) mukaan lähes kaikki maahan tuotu maakaasu on peräisin Venäjältä (95 % verrattuna unionin keskiarvoon, joka on 44 %). Myös öljyn osalta riippuvuus Venäjästä on unionin keskiarvoa suurempi (61 %, kun unionin keskiarvo on 26 %). Sen sijaan kivihiilen osalta riippuvuus (22 %) on alle unionin keskiarvon (54 %). Maakaasun osuus energiapaletissa on unionin keskiarvoa suurempi (35 % verrattuna 24 %:iin), kun taas öljyn osuus on pienempi (30 % verrattuna 33 %:iin) ja samoin kivihiilen (7 % verrattuna 11 %:iin). Uusiutuvien energialähteiden osuus (13,9 %) energian kokonaisloppukulutuksesta on unionin pienimpiä. Unkari aikoo tukeutua enemmän aurinkoenergiaan, kun taas tuuli- ja geotermisen energian potentiaalia ei edelleenkään hyödynnetä riittävästi. Sähköverkkoon on tehtävä investointeja, jotka koskevat muun muassa älykästä mittausta, tuottajakuluttajajärjestelmiä, energiayhteisöjä ja dynaamista hinnoittelua uusiutuvan energian käytön lisäämiseksi. Myös lupamenettelyjä, jotka koskevat uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten asentamista, voitaisiin yksinkertaistaa. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Riippuvuutta voidaan vähentää edelleen erityisesti parantamalla huomattavasti asuinrakennusten energiatehokkuutta. Tiukempien ympäristönormien soveltamista uusiin asuinrakennuksiin lykättiin 18 kuukaudella kesäkuuhun 2022. Voimassa olevassa asuinrakennusten peruskorjausohjelmassa ei keskitytä energiatehokkuuteen, ja käytännössä kaikkein heikoimmassa asemassa olevat perheet jäävät sen ulkopuolelle. Säännellyt energian hinnat ovat yhtä alhaiset riippumatta kotitalouksien tuloista tai kulutustasosta, mikä lisää tuloeroja eikä kannusta energiansäästöön. Unkarin on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (36) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Unkari voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Unkari voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(36)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Unkari voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Unkari voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (37) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (20) ilmenee suosituksesta 1, |
| --- | --- |

(37)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (20) ilmenee suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Unkari toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; parantaa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä säilyttäen samalla sen riittävyyden erityisesti puuttumalla tuloeroihin;

2.

saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

jatkaa heikoimmassa asemassa olevien ryhmien integroimista työmarkkinoille erityisesti täydennyskoulutuksen avulla ja pidentää työttömyysetuuksien kestoa; parantaa sosiaaliavustusten riittävyyttä ja varmistaa elintärkeiden palvelujen saamisen ja asianmukaiset asuinolot kaikille; parantaa koulutustuloksia ja lisää muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, varsinkin romanien, osallistumista laadukkaaseen yleisopetukseen; parantaa laadukkaiden ehkäisevän terveydenhuollon ja perusterveydenhuollon palvelujen saatavuutta;

4.

vahvistaa korruptiontorjuntajärjestelmää muun muassa tehostamalla syytetoimia ja parantamalla julkisen tiedon saantia sekä lujittaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta; parantaa päätöksentekomenettelyjen laatua ja läpinäkyvyyttä lisäämällä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja yhteistyötä muiden sidosryhmien kanssa ja tekemällä säännöllisesti vaikutustenarviointeja; jatkaa verojärjestelmän yksinkertaistamista; parantaa sääntelyn ennakoitavuutta ja kilpailua palvelualalla erityisesti vähittäiskaupan ja yleishyödyllisten palvelujen osalta ja soveltaa järjestelmällisesti kilpailuvalvontaa liiketoimiin; tehostaa kilpailua julkisten hankintojen alalla;

5.

edistää kestävää vesi- ja jätehuoltoa ja kiertotaloutta, yritysten digitalisointia, vihreitä ja digitaalisia taitoja sekä tutkimusta ja innovointia koskevia uudistuksia ja investointeja;

6.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa erityisesti sujuvoittamalla lupamenettelyjä ja parantamalla sähköinfrastruktuuria; monipuolistaa fossiilisten polttoaineiden tuontia muun muassa lisäämällä yhteenliitäntöjä muiden maiden kanssa; vähentää rakennusalan ja liikenteen riippuvuutta fossiilisista polttoaineista lisäämällä energiatehokkuustoimenpiteitä erityisesti asuinrakennusten ja kestävän liikenteen osalta, etenkin sähköistämisen avulla.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Unkarin vuoden 2021 lähentymisohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 78).

5

(6)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

6

(7)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

7

(8)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Unkarin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 107).

8

(9)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

9

(10)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

10

(11)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

11

(12)  Nämä ovat komission ennusteita. Komissio ei ole vielä arvioinut Unkarin elpymis- ja palautumissuunnitelmaa.

12

(13)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu suurelta osin yleishyödyllisiä palveluja tarjoavien yritysten pääomanlisäysten vaikutuksesta julkiseen talouteen.

13

(14)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu suurelta osin perheille tarkoitettujen rakennusten kunnostustukien asteittaisesta poistamisesta sekä yleishyödyllisiä palveluja tarjoavien yritysten arvioitua pienemmistä pääomanlisäyksistä verrattuna vuoteen 2022.

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

16

(17)  Komissio lähetti Unkarille 27 päivänä huhtikuuta kirjallisen ilmoituksen yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16 päivänä joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2092 6 artiklan 1 kohdan nojalla (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

17

(18)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Unkarin osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita. Vaikka Unkari on erittäin riippuvainen Venäjältä tuodusta kaasusta, se myös vie huomattavasti kaasua naapurimaihin. Sen vuoksi kaasuriippuvuus on kotimaisen kulutuksen osalta todennäköisesti pienempi kuin ilmoitetut luvut, vaikka se on silti huomattava.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

19

(20)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

20

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/146 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/146

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Maltan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/18)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Malta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Malta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Maltan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Maltan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Malta toimitti 13 päivänä heinäkuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 5 päivänä lokakuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Malta on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Malta toimitti 13 päivänä heinäkuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 5 päivänä lokakuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Malta on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Malta toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 2 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Maltan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Malta toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 2 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Maltan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Maltaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Maltan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Malta on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Maltan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Maltaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Maltan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Malta on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Maltan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Maltan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Maltan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Malta toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Malta harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Maltan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 8,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 9,5 prosenttia. Maltan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 6,3 prosentista 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Maltan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka kasvoi vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 57,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 53,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Malta toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Malta harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Maltan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 8,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 9,5 prosenttia. Maltan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 6,3 prosentista 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Maltan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka kasvoi vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 57,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 53,4 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 4,4 prosenttia vuonna 2022 ja 3,9 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 heikompaa, 4,2 prosenttia, ja vuonna 2023 voimakkaampaa, 4,0 prosenttia. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 4,6 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa taloudellisen toimeliaisuuden kasvusta ja hätätilanteen tukitoimenpiteiden osittaisen purkamisen nettovaikutuksesta samalla kun käyttöön on otettu uusia toimenpiteitä korkeiden energianhintojen vuoksi. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 58,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja edelleen 59,4 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 5,6 prosenttia vuonna 2022 ja 4,6 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 58,5 prosenttia vuonna 2022 ja 59,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 4,5 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Maltan talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 4,4 prosenttia vuonna 2022 ja 3,9 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 heikompaa, 4,2 prosenttia, ja vuonna 2023 voimakkaampaa, 4,0 prosenttia. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 4,6 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa taloudellisen toimeliaisuuden kasvusta ja hätätilanteen tukitoimenpiteiden osittaisen purkamisen nettovaikutuksesta samalla kun käyttöön on otettu uusia toimenpiteitä korkeiden energianhintojen vuoksi. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 58,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja edelleen 59,4 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 5,6 prosenttia vuonna 2022 ja 4,6 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 58,5 prosenttia vuonna 2022 ja 59,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 4,5 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Maltan talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,3 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,0 prosenttia vuonna 2022 ja 0,6 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energiankulutuksen välillisten verojen kevennyksistä ja energiantuotannon tuista, joilla kompensoidaan tuontisähkön ja hiilipäästöjen hinnannousua. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin energiantuotannon tuet ja polttoaineiden valmisteverojen kevennykset. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. (13). |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,3 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,0 prosenttia vuonna 2022 ja 0,6 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa energiankulutuksen välillisten verojen kevennyksistä ja energiantuotannon tuista, joilla kompensoidaan tuontisähkön ja hiilipäästöjen hinnannousua. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin energiantuotannon tuet ja polttoaineiden valmisteverojen kevennykset. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. (13).

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Malta varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Malta harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Malta varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Malta harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Saksan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Malta aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Malta ei aio jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi hallitus myönsi taloudellista tukea kotitalouksille (0,3 % suhteessa BKT:hen), kasvatti sekä maksuihin perustuvia että niihin perustumattomia eläke-etuuksia yli elinkustannusmukautuksen (0,2 % suhteessa BKT:hen) samalla kun välituotekäytön kasvu (ilman toimenpiteitä) pysyi vahvana (0,4 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Saksan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Malta aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Malta ei aio jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi hallitus myönsi taloudellista tukea kotitalouksille (0,3 % suhteessa BKT:hen), kasvatti sekä maksuihin perustuvia että niihin perustumattomia eläke-etuuksia yli elinkustannusmukautuksen (0,2 % suhteessa BKT:hen) samalla kun välituotekäytön kasvu (ilman toimenpiteitä) pysyi vahvana (0,4 % suhteessa BKT:hen).

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Maltan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,3 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden (0,4 % suhteessa BKT:hen), kotitalouksille myönnettävän väliaikaisen tuen (0,3 % suhteessa BKT:hen) sekä elinkustannusmukautuksen ylittävien maksuihin perustuvien ja niihin perustumattomien eläke-etuuksien (0,2 % suhteessa BKT:hen) asteittaisesta lakkauttamisesta aiheutuvat vaikutukset. Lisäksi välituotekäytön (ilman toimenpiteitä) odotetaan kasvavan vähemmän kuin nimellisen BKT:n (0,4 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Maltan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,3 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden (0,4 % suhteessa BKT:hen), kotitalouksille myönnettävän väliaikaisen tuen (0,3 % suhteessa BKT:hen) sekä elinkustannusmukautuksen ylittävien maksuihin perustuvien ja niihin perustumattomien eläke-etuuksien (0,2 % suhteessa BKT:hen) asteittaisesta lakkauttamisesta aiheutuvat vaikutukset. Lisäksi välituotekäytön (ilman toimenpiteitä) odotetaan kasvavan vähemmän kuin nimellisen BKT:n (0,4 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023, 2,8 prosenttiin vuonna 2024 ja 2,4 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 58,6 prosenttiin vuonna 2024 ja 57,2 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023, 2,8 prosenttiin vuonna 2024 ja 2,4 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 58,6 prosenttiin vuonna 2024 ja 57,2 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

| (20) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Maltalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelma on kunnianhimoinen ja sisältää uudistuksia ja investointeja, joilla vastataan terveyden, työllisyyden, koulutuksen ja osaamisen, vihreän ja digitaalisen siirtymän, oikeuslaitoksen sekä korruption ja rahanpesun torjunnan osalta määriteltyihin haasteisiin. Hyvä hallintotapa on yksi hallituksen pitkän aikavälin talousvision pilareista, ja elpymis- ja palautumissuunnitelmalla pyritään merkittävin toimin ratkaisemaan siihen liittyviä haasteita. Myös koulutusinvestoinneilla on elpymis- ja palautumissuunnitelmassa näkyvä sija, ja siinä ehdotetaan asianmukaisia toimenpiteitä koulutusjärjestelmän heikkouksien korjaamiseksi. Suurimmassa osassa suunnitelluista investoinneista keskitytään vihreään ja digitaaliseen siirtymään ja otetaan näin huomioon tällaisia investointeja koskevat maakohtaiset suositukset. Aggressiiviseen verosuunnitteluun, tutkimukseen ja innovointiin sekä eläkejärjestelmän kestävyyteen liittyviin haasteisiin vastataan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa osittain. |
| --- | --- |

(20)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Maltalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelma on kunnianhimoinen ja sisältää uudistuksia ja investointeja, joilla vastataan terveyden, työllisyyden, koulutuksen ja osaamisen, vihreän ja digitaalisen siirtymän, oikeuslaitoksen sekä korruption ja rahanpesun torjunnan osalta määriteltyihin haasteisiin. Hyvä hallintotapa on yksi hallituksen pitkän aikavälin talousvision pilareista, ja elpymis- ja palautumissuunnitelmalla pyritään merkittävin toimin ratkaisemaan siihen liittyviä haasteita. Myös koulutusinvestoinneilla on elpymis- ja palautumissuunnitelmassa näkyvä sija, ja siinä ehdotetaan asianmukaisia toimenpiteitä koulutusjärjestelmän heikkouksien korjaamiseksi. Suurimmassa osassa suunnitelluista investoinneista keskitytään vihreään ja digitaaliseen siirtymään ja otetaan näin huomioon tällaisia investointeja koskevat maakohtaiset suositukset. Aggressiiviseen verosuunnitteluun, tutkimukseen ja innovointiin sekä eläkejärjestelmän kestävyyteen liittyviin haasteisiin vastataan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa osittain.

| (21) | Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 53,8 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 25,5 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Maltaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(21)

Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 53,8 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 25,5 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Maltaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (22) | Malta ei ole vielä toimittanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaista kumppanuussopimusta eikä muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia. Maltan on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(22)

Malta ei ole vielä toimittanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaista kumppanuussopimusta eikä muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia. Maltan on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (23) | Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Maltalla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät aggressiivista verosuunnittelua helpottaviin piirteisiin verojärjestelmässä. Aggressiiviseen verosuunnitteluun puuttuminen on edelleen tärkein tekijä pyrittäessä parantamaan verojärjestelmien tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta, kuten euroalueen talouspolitiikkaa koskevassa vuoden 2022 suosituksessa todetaan. Aggressiivisista verosuunnittelustrategioista aiheutuvat jäsenvaltioiden väliset heijastusvaikutukset edellyttävät koordinoituja kansallisia politiikkatoimia, joilla täydennetään unionin lainsäädäntöä. Malta on toteuttanut toimia puuttuakseen aggressiivisen verosuunnittelun käytäntöihin panemalla täytäntöön aiemmin sovittuja kansainvälisiä ja eurooppalaisia aloitteita ja sitoutumalla elpymis- ja palautumissuunnitelmassaan teettämään lähtevistä ja saapuvista (eli unionissa ja kolmansissa maissa asuvien henkilöiden välisistä) maksuista riippumattoman tutkimuksen, jota seuraa täytäntöönpanolainsäädäntö kyseisen tutkimuksen tulosten mukaisesti. Korot, rojaltit ja osingot, joita Maltaan sijoittautuneet yritykset maksavat verovapaille tai alhaisen veroasteen lainkäyttöalueille (tarkoittaa mitä tahansa lainkäyttöaluetta, jonka lakisääteinen yhtiöveroaste alittaa unionin matalimman lakisääteisen yhtiöveroasteen, joka on 9 %), saattavat edelleenkin kokonaan välttyä verotukselta, kunnes Maltassa on käytössä lähdevero tai vastaavia suojatoimenpiteitä, joilla varmistetaan tällaisten maksujen asianmukainen verotus. Lisäksi Maltasta johdettujen, muualla kotipaikkaansa pitävien yritysten kohtelu aiheuttaa edelleen kaksinkertaisen verottamatta jäämisen riskin sekä yritysten että yksityishenkilöiden osalta. |
| --- | --- |

(23)

Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Maltalla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät aggressiivista verosuunnittelua helpottaviin piirteisiin verojärjestelmässä. Aggressiiviseen verosuunnitteluun puuttuminen on edelleen tärkein tekijä pyrittäessä parantamaan verojärjestelmien tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta, kuten euroalueen talouspolitiikkaa koskevassa vuoden 2022 suosituksessa todetaan. Aggressiivisista verosuunnittelustrategioista aiheutuvat jäsenvaltioiden väliset heijastusvaikutukset edellyttävät koordinoituja kansallisia politiikkatoimia, joilla täydennetään unionin lainsäädäntöä. Malta on toteuttanut toimia puuttuakseen aggressiivisen verosuunnittelun käytäntöihin panemalla täytäntöön aiemmin sovittuja kansainvälisiä ja eurooppalaisia aloitteita ja sitoutumalla elpymis- ja palautumissuunnitelmassaan teettämään lähtevistä ja saapuvista (eli unionissa ja kolmansissa maissa asuvien henkilöiden välisistä) maksuista riippumattoman tutkimuksen, jota seuraa täytäntöönpanolainsäädäntö kyseisen tutkimuksen tulosten mukaisesti. Korot, rojaltit ja osingot, joita Maltaan sijoittautuneet yritykset maksavat verovapaille tai alhaisen veroasteen lainkäyttöalueille (tarkoittaa mitä tahansa lainkäyttöaluetta, jonka lakisääteinen yhtiöveroaste alittaa unionin matalimman lakisääteisen yhtiöveroasteen, joka on 9 %), saattavat edelleenkin kokonaan välttyä verotukselta, kunnes Maltassa on käytössä lähdevero tai vastaavia suojatoimenpiteitä, joilla varmistetaan tällaisten maksujen asianmukainen verotus. Lisäksi Maltasta johdettujen, muualla kotipaikkaansa pitävien yritysten kohtelu aiheuttaa edelleen kaksinkertaisen verottamatta jäämisen riskin sekä yritysten että yksityishenkilöiden osalta.

| (24) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(24)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (25) | Malta on jäljessä pyrkimyksissä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä tavoite vähentää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (19) soveltamisalaan kuuluvia kasvihuonekaasupäästöjä, jotka eivät kuulu unionin päästökauppajärjestelmään, 19 prosentilla vuoden 2005 tasosta. Maltan sitoutuminen ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä edellyttää sekä kotitalouksilta, yrityksiltä että viranomaista pitkäjänteistä investoimista. Koska unionin tiukennetuissa ilmastotavoitteissa keskitytään edullisempaan, turvallisempaan ja kestävämpään energiaan, Maltan on lisättävä aurinko- ja tuulivoimapotentiaalinsa hyödyntämistä, kelluva merituulivoimateknologia mukaan luettuna, sillä uusiutuvien energialähteiden osuus sen energiapaletista on vain 8 prosenttia. Malta on erittäin riippuvainen öljystä (48 %) ja maakaasusta (44 %). Vuonna 2020 Maltan sähköstä 86 prosenttia tuotettiin maakaasulla. Vaikka Malta ei tuo kaasua tai öljyä Venäjältä (20), energian hintojen nopea nousu on alkanut vaikuttaa siihen. Malta aikoo parantaa energian toimitusvarmuutta rakentamalla toisen sähköyhdysjohdon. Riippuvuuden vähentäminen fossiilisista polttoaineista edellyttäisi myös sähkön siirto- ja jakeluverkkojen parantamista sekä investointeja sähkön varastointiin, jotta energiatoimitukset olisivat vakaita, joustavia ja nopeasti reagoivia. Energian kysyntää auttaisi vähentämään toimien kohdentaminen rakennusten, erityisesti asuinrakennusten, energiatehokkuuteen muun muassa ottamalla käyttöön lämpöpumppuja ja muita vihreitä ratkaisuja. Maltan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. Lisäksi tieliikenteen päästöt kasvavat tasaisesti, ja se on suurin päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomien kasvihuonekaasupäästöjen lähde. Liikenneruuhkien vähentäminen edellyttäisi julkisen liikenteen parantamista, älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoa sekä investointeja ympäristöystävällisen liikenteen infrastruktuuriin (kuten jalkakäytäviin ja pyöräkaistoihin) turvallisena vaihtoehtona yksityisautoilulle. |
| --- | --- |

(25)

Malta on jäljessä pyrkimyksissä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä tavoite vähentää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 (19) soveltamisalaan kuuluvia kasvihuonekaasupäästöjä, jotka eivät kuulu unionin päästökauppajärjestelmään, 19 prosentilla vuoden 2005 tasosta. Maltan sitoutuminen ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä edellyttää sekä kotitalouksilta, yrityksiltä että viranomaista pitkäjänteistä investoimista. Koska unionin tiukennetuissa ilmastotavoitteissa keskitytään edullisempaan, turvallisempaan ja kestävämpään energiaan, Maltan on lisättävä aurinko- ja tuulivoimapotentiaalinsa hyödyntämistä, kelluva merituulivoimateknologia mukaan luettuna, sillä uusiutuvien energialähteiden osuus sen energiapaletista on vain 8 prosenttia. Malta on erittäin riippuvainen öljystä (48 %) ja maakaasusta (44 %). Vuonna 2020 Maltan sähköstä 86 prosenttia tuotettiin maakaasulla. Vaikka Malta ei tuo kaasua tai öljyä Venäjältä (20), energian hintojen nopea nousu on alkanut vaikuttaa siihen. Malta aikoo parantaa energian toimitusvarmuutta rakentamalla toisen sähköyhdysjohdon. Riippuvuuden vähentäminen fossiilisista polttoaineista edellyttäisi myös sähkön siirto- ja jakeluverkkojen parantamista sekä investointeja sähkön varastointiin, jotta energiatoimitukset olisivat vakaita, joustavia ja nopeasti reagoivia. Energian kysyntää auttaisi vähentämään toimien kohdentaminen rakennusten, erityisesti asuinrakennusten, energiatehokkuuteen muun muassa ottamalla käyttöön lämpöpumppuja ja muita vihreitä ratkaisuja. Maltan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. Lisäksi tieliikenteen päästöt kasvavat tasaisesti, ja se on suurin päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomien kasvihuonekaasupäästöjen lähde. Liikenneruuhkien vähentäminen edellyttäisi julkisen liikenteen parantamista, älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoa sekä investointeja ympäristöystävällisen liikenteen infrastruktuuriin (kuten jalkakäytäviin ja pyöräkaistoihin) turvallisena vaihtoehtona yksityisautoilulle.

| (26) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Malta voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi. Lisäksi Malta voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(26)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Malta voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi. Lisäksi Malta voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (27) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(27)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee suosituksesta 1.

| (28) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Maltan osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3, |
| --- | --- |

(28)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Maltan osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3,

SUOSITTAA, että Malta toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 5 päivänä lokakuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

toteuttaa toimia, joilla puututaan tehokkaasti verojärjestelmän piirteisiin, jotka saattavat helpottaa yksityishenkilöiden ja monikansallisten yritysten aggressiivista verosuunnittelua, muun muassa varmistamalla, että ulkomaille maksettavia korkoja, rojalteja ja osinkoja verotetaan riittävästi, ja muuttamalla muualla kotipaikkaansa pitäviin yrityksiin sovellettavia sääntöjä;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa, edistää ja mahdollistaa investointeja tuuli- ja aurinkoenergiaan, mukaan lukien kelluva merituulivoimateknologia, parantaa edelleen sähkönsiirto- ja jakeluverkkojaan ja luo kannustimia sähkön varastointiin, jotta energiatoimitukset olisivat vakaita, joustavia ja nopeasti reagoivia; vähentää energian kysyntää parantamalla energiatehokkuutta erityisesti asuinrakennuksissa; vähentää tieliikenteen päästöjä puuttumalla liikenteen ruuhkautumiseen julkisen liikenteen palvelujen laatua parantamalla, älykkäillä liikennejärjestelmillä ja investoimalla ympäristöystävällisen liikenteen infrastruktuuriin.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Maltan vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 83).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 11941/2021; ST 11941/2021 ADD 1.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Maltan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Maltan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 116).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

15

(16)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

19

(20)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Maltan osalta kokonaistuonti sisältää unionin sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

21

(22)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

22

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/154 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/154

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Alankomaiden talouspolitiikasta sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/19)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Alankomaat kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Alankomaat kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Alankomaiden vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Alankomaiden vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Alankomaat toimitti 29 päivänä huhtikuuta 2022 vuoden 2022 vakausohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Alankomaat ei ole vielä toimittanut kansallista uudistusohjelmaa, koska se sisällytetään elpymis- ja palautumissuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(9)

Alankomaat toimitti 29 päivänä huhtikuuta 2022 vuoden 2022 vakausohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Alankomaat ei ole vielä toimittanut kansallista uudistusohjelmaa, koska se sisällytetään elpymis- ja palautumissuunnitelmaan.

| (10) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Alankomaita koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Alankomaiden edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Alankomaiden edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Alankomaita koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Alankomaiden edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Alankomaiden edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (11) | Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Alankomaista perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Alankomaiden makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät erityisesti suureen yksityiseen velkaan ja suureen vaihtotaseen ylijäämään, millä on rajat ylittävää merkitystä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Alankomaista perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Alankomaiden makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät erityisesti suureen yksityiseen velkaan ja suureen vaihtotaseen ylijäämään, millä on rajat ylittävää merkitystä.

| (12) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Alankomaat toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Alankomaat harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Alankomaiden julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 3,7 prosenttia. Alankomaiden finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet olivat 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2020 että vuonna 2021. Alankomaiden vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 52,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 54,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(12)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Alankomaat toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Alankomaat harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Alankomaiden julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 3,7 prosenttia. Alankomaiden finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet olivat 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2020 että vuonna 2021. Alankomaiden vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 52,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 54,3 prosenttia.

| (13) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 1,7 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on samankaltaista, 3,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän pysyvän 2,5 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 2,3 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 53,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 52,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella 2,7 prosenttia vuonna 2022 ja 2,1 prosenttia vuonna 2023. Tämä on suurempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä pääasiassa siksi, että ohjelmaan sisältyi vain osa toimenpiteistä, jotka toteutettiin korkeiden energianhintojen vuoksi, ja hieman pienempi vuoden 2023 osalta, mikä johtuu pääasiassa kiinteän pääoman bruttomuodostuksen matalammasta tasosta ja muista komission ennakoimista menoista. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 51,4 prosenttia vuonna 2022 ja 50,9 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu erilaisesta nimellistä BKT:tä koskevasta ennusteesta. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 1,7 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on samankaltaista, 3,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän pysyvän 2,5 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 2,3 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 53,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 52,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella 2,7 prosenttia vuonna 2022 ja 2,1 prosenttia vuonna 2023. Tämä on suurempi kuin vuoden 2022 vakausohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä pääasiassa siksi, että ohjelmaan sisältyi vain osa toimenpiteistä, jotka toteutettiin korkeiden energianhintojen vuoksi, ja hieman pienempi vuoden 2023 osalta, mikä johtuu pääasiassa kiinteän pääoman bruttomuodostuksen matalammasta tasosta ja muista komission ennakoimista menoista. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 51,4 prosenttia vuonna 2022 ja 50,9 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu erilaisesta nimellistä BKT:tä koskevasta ennusteesta. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,5 prosenttia.

| (14) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,9 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä on luovuttu (11). Kyseiset toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille ja energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Yhtä kyseisistä toimenpiteistä – energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksiä – ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2022 että vuonna 2023 (12). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023). |
| --- | --- |

(14)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,9 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä on luovuttu (11). Kyseiset toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille ja energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Yhtä kyseisistä toimenpiteistä – energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksiä – ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2022 että vuonna 2023 (12). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023).

| (15) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Alankomaat varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Alankomaat harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Alankomaat varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Alankomaat harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (16) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Alankomaiden vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2021 vakaana (14). Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Alankomaat suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,0 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,7 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille henkilöille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Muiden toimenpiteiden ohella uusien ilmastotoimien, joiden tavoitteina on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja edistää kestävää energiaa, sekä koulutusalan toimenpiteiden (uudelleenkoulutus ja opettajien koulutus) odotetaan edistävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(16)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Alankomaiden vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2021 vakaana (14). Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Alankomaat suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,0 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,7 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille henkilöille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Muiden toimenpiteiden ohella uusien ilmastotoimien, joiden tavoitteina on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja edistää kestävää energiaa, sekä koulutusalan toimenpiteiden (uudelleenkoulutus ja opettajien koulutus) odotetaan edistävän myös nettomääräisten juoksevien menojen kasvua 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (17) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,0 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hinnannousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,7 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(17)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,0 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hinnannousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,7 % suhteessa BKT:hen).

| (18) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ennen kuin se nousee 2,9 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoden 2022 vakausohjelmakauden aikana. Näissä ennusteissa oletetaan, että toteutetaan joitakin julkisen talouden lisävakauttamistoimenpiteitä, joita ei ole vielä täsmennetty. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 53,1 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 54,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. |
| --- | --- |

(18)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ennen kuin se nousee 2,9 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoden 2022 vakausohjelmakauden aikana. Näissä ennusteissa oletetaan, että toteutetaan joitakin julkisen talouden lisävakauttamistoimenpiteitä, joita ei ole vielä täsmennetty. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 53,1 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 54,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

| (19) | Asuntomarkkinoiden vääristymät vaikuttavat osaltaan asuntojen hintojen nopeaan nousuun ja kotitalouksien suureen velkaantuneisuuteen, minkä vuoksi kotitaloudet ovat alttiita talouden häiriöille. Asuntojen hintojen nousu kiihtyi vuonna 2021. Vuotuinen nousuvauhti on ollut 15 prosenttia, ja asuntomarkkinoilla on yhä enemmän merkkejä yliarvostuksesta, mikä lisää riskejä ja haavoittuvuuksia. Vaikka asuntolainojen korkojen verovähennysoikeutta vähennetään asteittain, se tehdään vain osittain, ja asuntolainamaksuille myönnettävä verohelpotus pysyy suurena. Tämä yhdessä suhteellisen korkeiden lainanottorajojen (luototusaste) kanssa suosii edelleen voimakkaasti kotitalouksien velanottoa. Samalla yksityiset vuokramarkkinat ovat edelleen pienet ja alikehittyneet. Vuokramarkkinoilla ei ole hyvin toimivaa keskisegmenttiä, minkä vuoksi kotitaloudet suosivat asunnon ostamista vuokraamisen sijaan. Tämä johtaa suuriin velkamääriin suhteessa tuloihin ja taloudelliseen haavoittuvuuteen. Tarjontapuolen jäykkyys lisää asuntomarkkinoiden vääristymiä. Asuntojen suhteellisen joustamaton tarjonta lisää riskiä siitä, että asuntojen hintojen kohtuullistamiseen tähtäävät politiikat lisäävät kysyntää ja viime kädessä nostavat asuntojen hintoja entisestään, mikä ei vastaa alkuperäistä tavoitetta. |
| --- | --- |

(19)

Asuntomarkkinoiden vääristymät vaikuttavat osaltaan asuntojen hintojen nopeaan nousuun ja kotitalouksien suureen velkaantuneisuuteen, minkä vuoksi kotitaloudet ovat alttiita talouden häiriöille. Asuntojen hintojen nousu kiihtyi vuonna 2021. Vuotuinen nousuvauhti on ollut 15 prosenttia, ja asuntomarkkinoilla on yhä enemmän merkkejä yliarvostuksesta, mikä lisää riskejä ja haavoittuvuuksia. Vaikka asuntolainojen korkojen verovähennysoikeutta vähennetään asteittain, se tehdään vain osittain, ja asuntolainamaksuille myönnettävä verohelpotus pysyy suurena. Tämä yhdessä suhteellisen korkeiden lainanottorajojen (luototusaste) kanssa suosii edelleen voimakkaasti kotitalouksien velanottoa. Samalla yksityiset vuokramarkkinat ovat edelleen pienet ja alikehittyneet. Vuokramarkkinoilla ei ole hyvin toimivaa keskisegmenttiä, minkä vuoksi kotitaloudet suosivat asunnon ostamista vuokraamisen sijaan. Tämä johtaa suuriin velkamääriin suhteessa tuloihin ja taloudelliseen haavoittuvuuteen. Tarjontapuolen jäykkyys lisää asuntomarkkinoiden vääristymiä. Asuntojen suhteellisen joustamaton tarjonta lisää riskiä siitä, että asuntojen hintojen kohtuullistamiseen tähtäävät politiikat lisäävät kysyntää ja viime kädessä nostavat asuntojen hintoja entisestään, mikä ei vastaa alkuperäistä tavoitetta.

| (20) | Vaikka eläkejärjestelmä toimii hyvin eläkkeiden riittävyyden ja julkisen talouden kestävyyden suhteen, ammatillisessa lisäeläkejärjestelmässä (toinen pilari) on parannettavaa sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden, eläkeoikeuksien avoimuuden ja joustavuuden osalta. Toisen pilarin eläkemaksut ovat korkeita, ja eläkemaksuihin saatetaan joutua tekemään suuria muutoksia eläkerahastojen taseiden epätasapainon korjaamiseksi. Vaadittavien säästöjen suuri määrä vaikuttaa myös vaihtotaseen ylijäämään. Eläkejärjestelmän uudistus voisi parantaa eläkerahastojen kykyä selviytyä häiriöistä. Vuoden 2019 eläkeuudistuksen pääperiaatteita koskevan puitesopimuksen myötä hallitus ja työmarkkinaosapuolet sopivat kesäkuussa 2020 uudesta toisen pilarin sopimusrakenteesta. Suunnitellun uudistuksen tavoitteena on yleisesti ottaen korjata eläkejärjestelmän keskeisiä haavoittuvuuksia. Alankomaiden parlamentin on määrä keskustella lainsäädäntötoimenpiteistä sovitun eläkeuudistuksen täytäntöönpanemiseksi ja hyväksyä ne vuoden 2022 aikana. Suurin haaste on toteuttaa uudistus kokonaisuudessaan, ja sen täytäntöönpanoa on myös seurattava tarkasti. |
| --- | --- |

(20)

Vaikka eläkejärjestelmä toimii hyvin eläkkeiden riittävyyden ja julkisen talouden kestävyyden suhteen, ammatillisessa lisäeläkejärjestelmässä (toinen pilari) on parannettavaa sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden, eläkeoikeuksien avoimuuden ja joustavuuden osalta. Toisen pilarin eläkemaksut ovat korkeita, ja eläkemaksuihin saatetaan joutua tekemään suuria muutoksia eläkerahastojen taseiden epätasapainon korjaamiseksi. Vaadittavien säästöjen suuri määrä vaikuttaa myös vaihtotaseen ylijäämään. Eläkejärjestelmän uudistus voisi parantaa eläkerahastojen kykyä selviytyä häiriöistä. Vuoden 2019 eläkeuudistuksen pääperiaatteita koskevan puitesopimuksen myötä hallitus ja työmarkkinaosapuolet sopivat kesäkuussa 2020 uudesta toisen pilarin sopimusrakenteesta. Suunnitellun uudistuksen tavoitteena on yleisesti ottaen korjata eläkejärjestelmän keskeisiä haavoittuvuuksia. Alankomaiden parlamentin on määrä keskustella lainsäädäntötoimenpiteistä sovitun eläkeuudistuksen täytäntöönpanemiseksi ja hyväksyä ne vuoden 2022 aikana. Suurin haaste on toteuttaa uudistus kokonaisuudessaan, ja sen täytäntöönpanoa on myös seurattava tarkasti.

| (21) | Alankomaat toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (18) säädetyt koheesiopolitiikan ohjelmat 22 päivänä joulukuuta 2021, 23 päivänä joulukuuta 2021 ja 22 päivänä maaliskuuta 2022. Alankomaiden on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(21)

Alankomaat toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (18) säädetyt koheesiopolitiikan ohjelmat 22 päivänä joulukuuta 2021, 23 päivänä joulukuuta 2021 ja 22 päivänä maaliskuuta 2022. Alankomaiden on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (22) | Joustavien työmuotojen osuus on edelleen suuri, ja ne muodostavat merkittävän osan Alankomaiden työmarkkinoista. Tämä viittaa työmarkkinoiden segmentoitumisen riskin kasvamiseen. Institutionaaliset tekijät ja kansalliset poliittiset valinnat vaikuttavat merkittävästi tämäntyyppisten työmuotojen käyttöön, esimerkiksi erot verokohtelussa (itsenäisille ammatinharjoittajille ilman työntekijöitä), sosiaaliturvan kattavuus ja työsuojelusäännökset. Nämä erilaiset vaikuttimet ja institutionaaliset tekijät luovat huomattavia taloudellisia kannustimia tai pidäkkeitä, joilla on varsin vääristäviä vaikutuksia työmarkkinoiden laitamilla oleville. Covid-19-kriisi nosti esiin myös työmarkkinoiden segmentoitumiseen liittyviä riskejä ja tiettyjen ryhmien epäsuotuisan työllisyys- ja sosiaalisen tilanteen sekä merkittäviä haasteita, jotka liittyvät itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvan riittävyyteen, sillä he ovat tavanomaista useammin alivakuutettuja sairauden, työkyvyttömyyden, työttömyyden tai vanhuuden varalta. Lisäksi näennäisyrittäjyyttä voitaisiin vähentää lisätoimenpiteillä, joilla selkeytetään itsenäisten ammatinharjoittajien työsuhteen määrittelyä ja sovellettavien sääntöjen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(22)

Joustavien työmuotojen osuus on edelleen suuri, ja ne muodostavat merkittävän osan Alankomaiden työmarkkinoista. Tämä viittaa työmarkkinoiden segmentoitumisen riskin kasvamiseen. Institutionaaliset tekijät ja kansalliset poliittiset valinnat vaikuttavat merkittävästi tämäntyyppisten työmuotojen käyttöön, esimerkiksi erot verokohtelussa (itsenäisille ammatinharjoittajille ilman työntekijöitä), sosiaaliturvan kattavuus ja työsuojelusäännökset. Nämä erilaiset vaikuttimet ja institutionaaliset tekijät luovat huomattavia taloudellisia kannustimia tai pidäkkeitä, joilla on varsin vääristäviä vaikutuksia työmarkkinoiden laitamilla oleville. Covid-19-kriisi nosti esiin myös työmarkkinoiden segmentoitumiseen liittyviä riskejä ja tiettyjen ryhmien epäsuotuisan työllisyys- ja sosiaalisen tilanteen sekä merkittäviä haasteita, jotka liittyvät itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvan riittävyyteen, sillä he ovat tavanomaista useammin alivakuutettuja sairauden, työkyvyttömyyden, työttömyyden tai vanhuuden varalta. Lisäksi näennäisyrittäjyyttä voitaisiin vähentää lisätoimenpiteillä, joilla selkeytetään itsenäisten ammatinharjoittajien työsuhteen määrittelyä ja sovellettavien sääntöjen täytäntöönpanoa.

| (23) | Työvoimapula on pahentunut entisestään ja yleistynyt kaikilla aloilla talouden yleisen elpymisen ja työvoiman kysynnän kasvun myötä. Työmarkkinaennusteet viittaavat siihen, että työmarkkinat ovat edelleen kireät tulevaisuudessa erityisesti koulutuksen, terveydenhuollon, teknisten tehtävien ja tieto- ja viestintätekniikan aloilla. Lähitulevaisuudessa myös rakennusalalla on hyvin paljon työvoimapulaa. Kireät työmarkkinat uhkaavat haitata suuria investointeja, joita tarvitaan osana vihreää ja digitaalista siirtymää. Samalla työvoimaa on kuitenkin saatavilla tai sitä ei ole hyödynnetty riittävästi, erityisesti kun otetaan huomioon maahanmuuttajataustaisten alhaisempi työllisyysaste ja osa-aikatyön suuri osuus. Osa-aikaisista työntekijöistä monet ovat naisia (62,5 % työllistyneistä naisista oli osa-aikaisia vuonna 2021). Kannustamalla osa-aikaisia työntekijöitä lisäämään tekemiensä työtuntien määrää nykyistä työvoimapulaa voitaisiin pienentää ja samalla kaventaa sukupuolten välistä keskimääräistä palkka- ja eläke-eroa. Työelämän ulkopuolella olevien (jotka eivät työskentele eivätkä hae töitä), pitkäaikaistyöttömien ja työmarkkinoiden laitamilla olevien aktivoiminen ja täydennys- tai uudelleenkoulutus kohdennettujen ja räätälöityjen toimien avulla voisi auttaa lievittämään työvoima- ja osaamisvajetta ja samalla edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia ja aktiivista osallisuutta. |
| --- | --- |

(23)

Työvoimapula on pahentunut entisestään ja yleistynyt kaikilla aloilla talouden yleisen elpymisen ja työvoiman kysynnän kasvun myötä. Työmarkkinaennusteet viittaavat siihen, että työmarkkinat ovat edelleen kireät tulevaisuudessa erityisesti koulutuksen, terveydenhuollon, teknisten tehtävien ja tieto- ja viestintätekniikan aloilla. Lähitulevaisuudessa myös rakennusalalla on hyvin paljon työvoimapulaa. Kireät työmarkkinat uhkaavat haitata suuria investointeja, joita tarvitaan osana vihreää ja digitaalista siirtymää. Samalla työvoimaa on kuitenkin saatavilla tai sitä ei ole hyödynnetty riittävästi, erityisesti kun otetaan huomioon maahanmuuttajataustaisten alhaisempi työllisyysaste ja osa-aikatyön suuri osuus. Osa-aikaisista työntekijöistä monet ovat naisia (62,5 % työllistyneistä naisista oli osa-aikaisia vuonna 2021). Kannustamalla osa-aikaisia työntekijöitä lisäämään tekemiensä työtuntien määrää nykyistä työvoimapulaa voitaisiin pienentää ja samalla kaventaa sukupuolten välistä keskimääräistä palkka- ja eläke-eroa. Työelämän ulkopuolella olevien (jotka eivät työskentele eivätkä hae töitä), pitkäaikaistyöttömien ja työmarkkinoiden laitamilla olevien aktivoiminen ja täydennys- tai uudelleenkoulutus kohdennettujen ja räätälöityjen toimien avulla voisi auttaa lievittämään työvoima- ja osaamisvajetta ja samalla edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia ja aktiivista osallisuutta.

| (24) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(24)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (25) | Riippuvuus fossiilisista polttoaineista on hyvin korkea. Vuoden 2020 tietojen perusteella riippuvuus Venäjältä peräisin olevista fossiilisista polttoaineista on unionin keskiarvotasolla hiilen (54 %) ja raakaöljyn (26 %) osalta ja pienempi maakaasun osalta (30 %, unionin keskiarvo 44 %) (19). Energiapaletissa osuus on unionin keskiarvoa suurempi sekä öljyn (39 %, unionin keskiarvo 33 %) että maakaasun (44 %, unionin keskiarvo 24 %) osalta kun taas hiilen osuus on pienempi (6 %, unionin keskiarvo 11 %). Riippuvuutta fossiilisista polttoaineista voitaisiin vähentää lisäämällä investointeja uusiutuviin energialähteisiin ja sähköistämiseen, poistamalla infrastruktuurin pullonkauloja ja parantamalla energiatehokkuutta. Toimia on tehostettava uusiutuvaa energiaa koskevien unionin vuodeksi 2030 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Alankomaat suoriutui jäsenvaltioista viidenneksi heikoimmin, kun tarkastellaan uusiutuvan energian osuutta energian kokonaisloppukulutuksesta vuonna 2020. Ero on yksi jäsenvaltioiden suurimmista uusiutuvaa energiaa koskevan vuoden 2020 osuuden ja uusiutuvaa energiaa koskevien unionin vuodeksi 2030 asetettujen tavoitteiden välillä. Lisäinvestoinnit ovat tarpeen, jotta voidaan lisätä uusiutuvan energian käyttöönottoa ja verkkokapasiteettia, jota tarvitaan uusiutuvan energian siirtämiseksi tuotantolaitoksista kulutuspaikkoihin. Verkkokapasiteetin kehittäminen on erityisen tärkeää ottaen huomioon, että sähköverkon kapasiteetista aiheutuvia rajoitteita ilmeni entistä enemmän vuonna 2021, minkä vuoksi uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden täytäntöönpano on viivästynyt. Uusiutuvan energian kapasiteetin käyttöönottoon liittyviä hallinnollisia menettelyjä voitaisiin yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Lisäksi parantamalla energiatehokkuutta voidaan vähentää hiilipäästöjä ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista kustannustehokkaasti, kuten myös tuontia Venäjältä. Parantamisen varaa on erityisesti rakennusten peruskorjauksissa sekä lämpöpumppujen ja kaukolämmön käyttöönotossa rakennusalalla sekä energiaintensiivisten teollisuudenalojen sähköistämisessä ja puhtaan energian tarjoamisessa.
  Alankomaiden on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(25)

Riippuvuus fossiilisista polttoaineista on hyvin korkea. Vuoden 2020 tietojen perusteella riippuvuus Venäjältä peräisin olevista fossiilisista polttoaineista on unionin keskiarvotasolla hiilen (54 %) ja raakaöljyn (26 %) osalta ja pienempi maakaasun osalta (30 %, unionin keskiarvo 44 %) (19). Energiapaletissa osuus on unionin keskiarvoa suurempi sekä öljyn (39 %, unionin keskiarvo 33 %) että maakaasun (44 %, unionin keskiarvo 24 %) osalta kun taas hiilen osuus on pienempi (6 %, unionin keskiarvo 11 %). Riippuvuutta fossiilisista polttoaineista voitaisiin vähentää lisäämällä investointeja uusiutuviin energialähteisiin ja sähköistämiseen, poistamalla infrastruktuurin pullonkauloja ja parantamalla energiatehokkuutta. Toimia on tehostettava uusiutuvaa energiaa koskevien unionin vuodeksi 2030 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Alankomaat suoriutui jäsenvaltioista viidenneksi heikoimmin, kun tarkastellaan uusiutuvan energian osuutta energian kokonaisloppukulutuksesta vuonna 2020. Ero on yksi jäsenvaltioiden suurimmista uusiutuvaa energiaa koskevan vuoden 2020 osuuden ja uusiutuvaa energiaa koskevien unionin vuodeksi 2030 asetettujen tavoitteiden välillä. Lisäinvestoinnit ovat tarpeen, jotta voidaan lisätä uusiutuvan energian käyttöönottoa ja verkkokapasiteettia, jota tarvitaan uusiutuvan energian siirtämiseksi tuotantolaitoksista kulutuspaikkoihin. Verkkokapasiteetin kehittäminen on erityisen tärkeää ottaen huomioon, että sähköverkon kapasiteetista aiheutuvia rajoitteita ilmeni entistä enemmän vuonna 2021, minkä vuoksi uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden täytäntöönpano on viivästynyt. Uusiutuvan energian kapasiteetin käyttöönottoon liittyviä hallinnollisia menettelyjä voitaisiin yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Lisäksi parantamalla energiatehokkuutta voidaan vähentää hiilipäästöjä ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista kustannustehokkaasti, kuten myös tuontia Venäjältä. Parantamisen varaa on erityisesti rakennusten peruskorjauksissa sekä lämpöpumppujen ja kaukolämmön käyttöönotossa rakennusalalla sekä energiaintensiivisten teollisuudenalojen sähköistämisessä ja puhtaan energian tarjoamisessa.

Alankomaiden on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (26) | Lisäinvestoinnit liikenneinfrastruktuuriin voisivat auttaa poistamaan pullonkauloja ja tukemaan kestävää liikkuvuutta. Rautatie- ja maantieinfrastruktuuri on ylikuormitettu. Alankomaiden rautatieverkko on Euroopan liikennöidyin. Alankomaat on ottamassa käyttöön Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää tukeakseen rautatieverkkokapasiteetin lisäämistä. Vaikka liikenneruuhkia on hieman alle unionin keskiarvon, vuonna 2019 niistä aiheutuvien kustannusten arvioitiin olevan 4 prosenttia Alankomaiden vuotuisesta BKT:sta. Kestävään liikenneinfrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla voi olla myönteisiä heijastusvaikutuksia sisämarkkinoihin, kun otetaan huomioon Alankomaiden liikenteen solmukohtien merkitys (Rotterdamin satama, Schipholin lentoasema). Ne voisivat myös vähentää maan suurta riippuvuutta öljystä (39 % energiapaletista vuonna 2020). |
| --- | --- |

(26)

Lisäinvestoinnit liikenneinfrastruktuuriin voisivat auttaa poistamaan pullonkauloja ja tukemaan kestävää liikkuvuutta. Rautatie- ja maantieinfrastruktuuri on ylikuormitettu. Alankomaiden rautatieverkko on Euroopan liikennöidyin. Alankomaat on ottamassa käyttöön Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää tukeakseen rautatieverkkokapasiteetin lisäämistä. Vaikka liikenneruuhkia on hieman alle unionin keskiarvon, vuonna 2019 niistä aiheutuvien kustannusten arvioitiin olevan 4 prosenttia Alankomaiden vuotuisesta BKT:sta. Kestävään liikenneinfrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla voi olla myönteisiä heijastusvaikutuksia sisämarkkinoihin, kun otetaan huomioon Alankomaiden liikenteen solmukohtien merkitys (Rotterdamin satama, Schipholin lentoasema). Ne voisivat myös vähentää maan suurta riippuvuutta öljystä (39 % energiapaletista vuonna 2020).

| (27) | Liialliset typpilaskeumat vahingoittavat ympäristöä ja jarruttavat rakennus- ja maataloustoimintaa. Typpiylijäämä on nelinkertainen unionin keskiarvoon verrattuna ja ammoniakkipäästöt hehtaaria kohti ovat Euroopan suurimmat. Typpilaskeumat ovat liian korkeita biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Ne vaikuttavat veden laatuun ja johtavat siihen, että Alankomaat ylittää neuvoston direktiivissä 91/676/ETY (20) (nitraattidirektiivi) säädetyt raja-arvot. Ylimmän hallintotuomioistuimen vuonna 2019 antaman tuomion johdosta Alankomaiden hallituksen on ryhdyttävä toimiin typpilaskeumien vähentämiseksi Natura 2000 -alueilla. Typpilaskeumien vähentäminen vaatii siirtymistä kestävään maatalouteen, mikä edellyttää huomattavia investointeja. Maatalouden osuus typpilaskeumista on 45 prosenttia, erityisesti tehokarjankasvatuksen vuoksi. Alankomaiden eläintiheys on unionin suurin. |
| --- | --- |

(27)

Liialliset typpilaskeumat vahingoittavat ympäristöä ja jarruttavat rakennus- ja maataloustoimintaa. Typpiylijäämä on nelinkertainen unionin keskiarvoon verrattuna ja ammoniakkipäästöt hehtaaria kohti ovat Euroopan suurimmat. Typpilaskeumat ovat liian korkeita biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Ne vaikuttavat veden laatuun ja johtavat siihen, että Alankomaat ylittää neuvoston direktiivissä 91/676/ETY (20) (nitraattidirektiivi) säädetyt raja-arvot. Ylimmän hallintotuomioistuimen vuonna 2019 antaman tuomion johdosta Alankomaiden hallituksen on ryhdyttävä toimiin typpilaskeumien vähentämiseksi Natura 2000 -alueilla. Typpilaskeumien vähentäminen vaatii siirtymistä kestävään maatalouteen, mikä edellyttää huomattavia investointeja. Maatalouden osuus typpilaskeumista on 45 prosenttia, erityisesti tehokarjankasvatuksen vuoksi. Alankomaiden eläintiheys on unionin suurin.

| (28) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Alankomaat voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Alankomaat voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(28)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Alankomaat voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Alankomaat voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (29) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(29)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee suosituksesta 1.

| (30) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Alankomaiden osalta tämä ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3. |
| --- | --- |

(30)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Alankomaiden osalta tämä ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3.

| (31) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1 ja 4. Suositus 1 tukee osaltaan myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suosituksen 1, täytäntöönpanoa. Suosituksissa 1 ja 4 tarkoitetuilla finanssi- ja muilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa suureen vaihtotaseen ylijäämään liittyvää epätasapainoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan myös korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen yksityiseen velkaan, |
| --- | --- |

(31)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1 ja 4. Suositus 1 tukee osaltaan myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suosituksen 1, täytäntöönpanoa. Suosituksissa 1 ja 4 tarkoitetuilla finanssi- ja muilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa suureen vaihtotaseen ylijäämään liittyvää epätasapainoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan myös korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen yksityiseen velkaan,

SUOSITTAA, että Alankomaat toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; vähentää kotitalouksien velanoton suosimista ja asuntomarkkinoiden vääristymiä muun muassa tukemalla yksityisen vuokrasektorin kehitystä ja toteuttamalla toimenpiteitä asuntotarjonnan lisäämiseksi; panee täytäntöön vuosina 2019 ja 2020 sovitun eläkejärjestelmän uudistuksen;

2.

saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

edistää riittävää sosiaaliturvaa itsenäisille ammatinharjoittajille, joilla ei ole työntekijöitä, puuttuu näennäisyrittäjyyteen ja vähentää kannustimia käyttää joustavia tai määräaikaisia työsopimuksia; pyrkii vähentämään työvoimapulaa ja osaamisvajetta, erityisesti terveydenhuollon ja koulutuksen aloilla, digitaalisilla ja teknisillä aloilla sekä rakennusalalla, muun muassa hyödyntämällä käyttämätöntä työvoimapotentiaalia, joka aiheutuu osa-aikatyön suuresta osuudesta ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden alhaisesta työllisyysasteesta; parantaa täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia erityisesti työmarkkinoiden laitamilla ja ulkopuolella oleville;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa erityisesti lisäämällä täydentäviä investointeja verkkoinfrastruktuuriin ja virtaviivaistamalla lupamenettelyjä, parantamalla erityisesti rakennusten energiatehokkuutta ja nopeuttamalla investointeja kestävään liikenteeseen ja kestävään maatalouteen.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Alankomaiden vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 88).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Alankomaiden vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Alankomaiden vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 122).

10

(11)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

11

(12)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

12

(13)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

13

(14)  Nämä ovat lineaariseen menoprofiiliin perustuvia komission ennusteita. Komissio ei ole vielä saanut Alankomaiden elpymis- ja palautumissuunnitelmaa.

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä selittyy osittain investointivaroilla, joita on annettu kuntien käyttöön ilmastopolitiikan täytäntöönpanoa varten ja nuorille tarkoitetuksi lisärahoitukseksi.

15

(16)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä selittyy osittain investointivaroilla, joita on annettu kuntien käyttöön ilmastopolitiikan täytäntöönpanoa varten ja nuorille tarkoitetuksi lisärahoitukseksi.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun ja raakaöljyn kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Alankomaiden osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan.

19

(20)  Neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta (EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

21

(22)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

22

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/162 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/162

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Itävallan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/20)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Itävalta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Itävalta ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Itävallan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Itävallan vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Itävalta toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Itävalta on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Itävalta toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Itävalta on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Itävalta toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Itävallan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Itävalta toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa 27 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Itävallan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Itävaltaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Itävallan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Itävalta on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Itävallan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Itävaltaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Itävallan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Itävalta on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Itävallan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Itävallan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä 2022 annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022 ja arvioi uudelleen kyseisten menettelyjen mahdollista aloittamista syksyllä 2022. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Itävallan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä 2022 annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022 ja arvioi uudelleen kyseisten menettelyjen mahdollista aloittamista syksyllä 2022.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Itävalta toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Itävalta harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Itävallan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 5,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 8,0 prosenttia. Itävallan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,8 prosentista 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Itävallan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa kotitalouksille ja yritykselle ekososiaalisen verouudistuksen välityksellä myönnetyistä huomattavista verohelpotuksista. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 82,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 83,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Itävalta toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Itävalta harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Itävallan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 5,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 8,0 prosenttia. Itävallan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,8 prosentista 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Itävallan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa kotitalouksille ja yritykselle ekososiaalisen verouudistuksen välityksellä myönnetyistä huomattavista verohelpotuksista. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 82,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 83,3 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,9 prosenttia vuonna 2022 ja 2,0 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on 3,9 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 1,5 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden voimakkaasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Ellei olisi toteutettu muita toimenpiteitä, kuten korkeisiin energian hintoihin liittyviä toimenpiteitä, alijäämä olisi supistunut vielä enemmän. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 80,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 77,1 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 3,1 prosenttia vuonna 2022 ja 1,5 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 80,0 prosenttia vuonna 2022 ja 77,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,2 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Itävallan talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,9 prosenttia vuonna 2022 ja 2,0 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on 3,9 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 1,5 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden voimakkaasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Ellei olisi toteutettu muita toimenpiteitä, kuten korkeisiin energian hintoihin liittyviä toimenpiteitä, alijäämä olisi supistunut vielä enemmän. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 80,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 77,1 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 3,1 prosenttia vuonna 2022 ja 1,5 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 80,0 prosenttia vuonna 2022 ja 77,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,2 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Itävallan talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,1 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023 (12). Kyseiset toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksen välillisten verojen leikkauksista ja henkilökohtaisiin tuloveroihin liittyvistä väliaikaisista helpotuksista työmatkaliikenteen käyttäjien hyväksi. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,3 prosenttia ja vuonna 2023 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,1 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,2 prosenttia vuonna 2023 (12). Kyseiset toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksen välillisten verojen leikkauksista ja henkilökohtaisiin tuloveroihin liittyvistä väliaikaisista helpotuksista työmatkaliikenteen käyttäjien hyväksi. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,3 prosenttia ja vuonna 2023 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (13).

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Itävalta varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Itävalta harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisätä investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Itävalta varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Itävalta harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisätä investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Itävallan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Itävalta aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan vuonna 2022 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Itävalta suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,3 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Itävallan vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan neuvoston suosituksen mukaisesti elvyttävä – 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Itävalta aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan vuonna 2022 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Itävalta suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,5 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,3 % suhteessa BKT:hen).

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Itävallan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,2 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Itävallan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pysyvän vuoteen verrattuna 2022 vakaana. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,2 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 0,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 0,3 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän vuodesta 2023 lähtien alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun saakka. Näissä ennusteissa julkisten menojen oletetaan supistuvan tällä aikavälillä (BKT:hen suhteutettuna 50,4 % vuonna 2023, 49,6 % vuonna 2024 ja 49,4 % vuonna 2025). Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan suhteessa BKT:hen, 74,5 prosenttiin vuonna 2024 ja 72,1 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 0,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 0,3 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän vuodesta 2023 lähtien alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun saakka. Näissä ennusteissa julkisten menojen oletetaan supistuvan tällä aikavälillä (BKT:hen suhteutettuna 50,4 % vuonna 2023, 49,6 % vuonna 2024 ja 49,4 % vuonna 2025). Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan suhteessa BKT:hen, 74,5 prosenttiin vuonna 2024 ja 72,1 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

| (20) | Itävallan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä keskisuuria riskejä, jotka johtuvat pääasiassa väestön ikääntymisestä aiheutuvista julkisen talouden paineista. Työikäisen väestön (20–64-vuotiaat) ja ikääntyneiden välisen suhteen odotetaan pienenevän kolmesta työntekijästä noin kahteen työntekijään kutakin yli 65-vuotiasta kohti seuraavien 50 vuoden aikana. Komission julkaisemassa vuoden 2021 ikääntymisraportissa esitetyn ikääntymistyöryhmän riskiskenaarion mukaan pitkäaikaishoidon julkisten menojen odotetaan kasvavan kaiken kaikkiaan 1,8 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2019 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2030. Väestörakenteen muutoksen lisäksi korkeaan ikään liittyvistä sairauksista johtuvan intensiivisemmän hoidon tarpeen odotetaan osaltaan lisäävän pitkäaikaishoidon kustannuksia. Pitkäaikaishoitojärjestelmän kattavasta uudistuksesta on ilmoitettu, mutta sitä ei ole vielä toteutettu. Tähän mennessä asiaa käsittelevä työryhmä on tiivistänyt julkisen kuulemisen tärkeimmät tulokset. Työryhmän raportin mukaan uudistuksen yhtenä painopisteenä on järjestelmän koordinoidun valvonnan käyttöönotto. Tähän sisältyy selkeä vastuunjako hallinnon eri tasoilla sekä varojen alkuperää ja käyttöä koskeva avoimuus. |
| --- | --- |

(20)

Itävallan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä keskisuuria riskejä, jotka johtuvat pääasiassa väestön ikääntymisestä aiheutuvista julkisen talouden paineista. Työikäisen väestön (20–64-vuotiaat) ja ikääntyneiden välisen suhteen odotetaan pienenevän kolmesta työntekijästä noin kahteen työntekijään kutakin yli 65-vuotiasta kohti seuraavien 50 vuoden aikana. Komission julkaisemassa vuoden 2021 ikääntymisraportissa esitetyn ikääntymistyöryhmän riskiskenaarion mukaan pitkäaikaishoidon julkisten menojen odotetaan kasvavan kaiken kaikkiaan 1,8 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2019 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2030. Väestörakenteen muutoksen lisäksi korkeaan ikään liittyvistä sairauksista johtuvan intensiivisemmän hoidon tarpeen odotetaan osaltaan lisäävän pitkäaikaishoidon kustannuksia. Pitkäaikaishoitojärjestelmän kattavasta uudistuksesta on ilmoitettu, mutta sitä ei ole vielä toteutettu. Tähän mennessä asiaa käsittelevä työryhmä on tiivistänyt julkisen kuulemisen tärkeimmät tulokset. Työryhmän raportin mukaan uudistuksen yhtenä painopisteenä on järjestelmän koordinoidun valvonnan käyttöönotto. Tähän sisältyy selkeä vastuunjako hallinnon eri tasoilla sekä varojen alkuperää ja käyttöä koskeva avoimuus.

| (21) | Itävallan fiskaaliselle federalismille on ominaista, että meno- ja veronkantovastuiden välillä on merkittävä epäsuhta valtiotasoa alemmilla tasoilla. Sen sijaan, että sovellettaisiin verotuksellista autonomiaa, valtiotasoa alempien hallintotasojen talousarviovarat kootaan monimutkaisella veronjakojärjestelmällä ja hallintotasojen välisillä tulonsiirroilla. Tämä heikentää julkisen talouden läpinäkyvyyttä ja poliittista vastuuta ja tarjoaa niukasti kannustimia julkisen varainkäytön tehostamiselle. Koska uudistustarve on edelleen olemassa, sitä olisi käsiteltävä seuraavasta hallintotasojen välistä taloudellista tasausta koskevasta laista käytävissä neuvotteluissa, joiden odotetaan alkavan joulukuussa 2022. Julkisten menojen vaikuttavuutta ja tehokkuutta voidaan parantaa kansallisen julkisen talouden kehyksen uudistamisen lisäksi hyödyntämällä paremmin menojen uudelleenarviointeja, sillä niiden avulla voidaan tarkastella määrärahojen kohdentamista suhteessa poliittisiin painopisteisiin. |
| --- | --- |

(21)

Itävallan fiskaaliselle federalismille on ominaista, että meno- ja veronkantovastuiden välillä on merkittävä epäsuhta valtiotasoa alemmilla tasoilla. Sen sijaan, että sovellettaisiin verotuksellista autonomiaa, valtiotasoa alempien hallintotasojen talousarviovarat kootaan monimutkaisella veronjakojärjestelmällä ja hallintotasojen välisillä tulonsiirroilla. Tämä heikentää julkisen talouden läpinäkyvyyttä ja poliittista vastuuta ja tarjoaa niukasti kannustimia julkisen varainkäytön tehostamiselle. Koska uudistustarve on edelleen olemassa, sitä olisi käsiteltävä seuraavasta hallintotasojen välistä taloudellista tasausta koskevasta laista käytävissä neuvotteluissa, joiden odotetaan alkavan joulukuussa 2022. Julkisten menojen vaikuttavuutta ja tehokkuutta voidaan parantaa kansallisen julkisen talouden kehyksen uudistamisen lisäksi hyödyntämällä paremmin menojen uudelleenarviointeja, sillä niiden avulla voidaan tarkastella määrärahojen kohdentamista suhteessa poliittisiin painopisteisiin.

| (22) | Itävallan verojärjestelmän oikeudenmukaisuutta ja kasvuystävällisyyttä on edelleen mahdollista parantaa. Verojärjestelmälle on ominaista työhön kohdistuva suuri verorasitus, joka johtuu työnantajamaksuista ja sosiaaliturvamaksuista. Sosiaaliturvamaksuista vastaavat sekä työntekijät että työnantajat. Tämä hankaloittaa työpaikkojen luomista. Korkeat marginaaliveroasteet vähentävät ihmisten työntekohalukkuutta erityisesti tulojakauman alapäässä ja perheiden toissijaisten tulonsaajien osalta. Äskettäin hyväksytty ekososiaalinen verouudistus on askel oikeaan suuntaan, ja hiilidioksidin hinnan käyttöönotto aloilla, jotka eivät kuulu päästökauppajärjestelmän piiriin, on tärkeä Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluva hanke. Rakenteellisia haasteita on kuitenkin edelleen. Työpaikkojen luomista ja työvoiman tarjontaa, erityisesti pienituloisten henkilöiden osalta, on mahdollista tehostaa vähentämällä edelleen välillisiä työvoimakustannuksia. Tarvittavan julkisen talouden liikkumavaran luomisessa ja verojärjestelmän oikeudenmukaisuuden parantamisessa voisi auttaa kasvua tehokkaammin edistävän verotuksen parempi hyödyntäminen. |
| --- | --- |

(22)

Itävallan verojärjestelmän oikeudenmukaisuutta ja kasvuystävällisyyttä on edelleen mahdollista parantaa. Verojärjestelmälle on ominaista työhön kohdistuva suuri verorasitus, joka johtuu työnantajamaksuista ja sosiaaliturvamaksuista. Sosiaaliturvamaksuista vastaavat sekä työntekijät että työnantajat. Tämä hankaloittaa työpaikkojen luomista. Korkeat marginaaliveroasteet vähentävät ihmisten työntekohalukkuutta erityisesti tulojakauman alapäässä ja perheiden toissijaisten tulonsaajien osalta. Äskettäin hyväksytty ekososiaalinen verouudistus on askel oikeaan suuntaan, ja hiilidioksidin hinnan käyttöönotto aloilla, jotka eivät kuulu päästökauppajärjestelmän piiriin, on tärkeä Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluva hanke. Rakenteellisia haasteita on kuitenkin edelleen. Työpaikkojen luomista ja työvoiman tarjontaa, erityisesti pienituloisten henkilöiden osalta, on mahdollista tehostaa vähentämällä edelleen välillisiä työvoimakustannuksia. Tarvittavan julkisen talouden liikkumavaran luomisessa ja verojärjestelmän oikeudenmukaisuuden parantamisessa voisi auttaa kasvua tehokkaammin edistävän verotuksen parempi hyödyntäminen.

| (23) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Itävallalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelmaan sisältyvillä toimenpiteillä pyritään noudattamaan merkittävää osaa viime vuosina talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetuista maakohtaisista suosituksista. Verojärjestelmään suunnitellut muutokset auttavat vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä samalla kun niiden yhteydessä siirretään verotuksen painopistettä pois työn verottamisesta ja otetaan huomioon ekologiset ja sosiaaliset näkökohdat. Laadukkaiden varhaiskasvatuspalvelujen saatavuuden paraneminen saattaa edistää naisten osallistumista työmarkkinoille. Lisäksi suunnitelmassa vastataan osittain sukupuolten väliseen eläke-eroon liittyviin haasteisiin, jotka on tunnustettu jo pitkään. Vihreää siirtymää edistetään investoimalla i) energiatehokkuuteen, ii) uusiutuviin energialähteisiin, iii) teollisuuden hiilestä irtautumiseen, iv) biologiseen monimuotoisuuteen ja v) kiertotalouteen. Investointeihin liittyy uudistuksia, kuten uusiutuvia energialähteitä koskevan tukikehyksen uudistaminen ja öljylämmitysjärjestelmien asteittainen poistaminen käytöstä. Suunnitelma auttaa myös lisäämään merkittävästi yritysten digitaalisia valmiuksia. Yritysten hallinnollista rasitusta kevennetään keskitettyjen digitaalisten asiointipisteiden avulla. |
| --- | --- |

(23)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Itävallalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelmaan sisältyvillä toimenpiteillä pyritään noudattamaan merkittävää osaa viime vuosina talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetuista maakohtaisista suosituksista. Verojärjestelmään suunnitellut muutokset auttavat vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä samalla kun niiden yhteydessä siirretään verotuksen painopistettä pois työn verottamisesta ja otetaan huomioon ekologiset ja sosiaaliset näkökohdat. Laadukkaiden varhaiskasvatuspalvelujen saatavuuden paraneminen saattaa edistää naisten osallistumista työmarkkinoille. Lisäksi suunnitelmassa vastataan osittain sukupuolten väliseen eläke-eroon liittyviin haasteisiin, jotka on tunnustettu jo pitkään. Vihreää siirtymää edistetään investoimalla i) energiatehokkuuteen, ii) uusiutuviin energialähteisiin, iii) teollisuuden hiilestä irtautumiseen, iv) biologiseen monimuotoisuuteen ja v) kiertotalouteen. Investointeihin liittyy uudistuksia, kuten uusiutuvia energialähteitä koskevan tukikehyksen uudistaminen ja öljylämmitysjärjestelmien asteittainen poistaminen käytöstä. Suunnitelma auttaa myös lisäämään merkittävästi yritysten digitaalisia valmiuksia. Yritysten hallinnollista rasitusta kevennetään keskitettyjen digitaalisten asiointipisteiden avulla.

| (24) | Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 58,7 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 52,8 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Itävaltaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(24)

Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 58,7 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 52,8 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Itävaltaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (25) | Komissio hyväksyi 2 päivänä toukokuuta 2022 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (18) säädetyn Itävallan kumppanuussopimuksen. Itävalta toimitti 21 päivänä lokakuuta 2021 kyseisessä asetuksessa tarkoitetut Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston (JTF) ohjelmat, jotka komission yksiköt palauttivat huomautuksineen 4 päivänä tammikuuta 2022. Itävalta ei ole vielä toimittanut Euroopan sosiaalirahasto plussaa koskevaa ohjelmaansa. Itävallan on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(25)

Komissio hyväksyi 2 päivänä toukokuuta 2022 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (18) säädetyn Itävallan kumppanuussopimuksen. Itävalta toimitti 21 päivänä lokakuuta 2021 kyseisessä asetuksessa tarkoitetut Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston (JTF) ohjelmat, jotka komission yksiköt palauttivat huomautuksineen 4 päivänä tammikuuta 2022. Itävalta ei ole vielä toimittanut Euroopan sosiaalirahasto plussaa koskevaa ohjelmaansa. Itävallan on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (26) | Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Itävallalla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät sen työmarkkinoihin. Covid-19-pandemian sosiaalisia vaikutuksia ovat rajoittaneet Itävallan vahva sosiaalisen suojelun järjestelmä ja laajat poliittiset toimenpiteet. Itävalta suoriutuu hyvin useimpien Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ulottuvuuksien osalta, mutta sillä on edelleen joitakin haasteita. Näihin haasteisiin kuuluu erityisesti naisten, matalan osaamistason työntekijöiden, ikääntyneiden työntekijöiden ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden hyödyntämätön potentiaali. Tämä on erityisen ongelmallista ammattitaitoisen työvoiman puutteen vuoksi. Näiden ryhmien käyttämättömän potentiaalin hyödyntäminen voisi vähentää Itävallan työmarkkinoihin kohdistuvaa painetta. |
| --- | --- |

(26)

Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Itävallalla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät sen työmarkkinoihin. Covid-19-pandemian sosiaalisia vaikutuksia ovat rajoittaneet Itävallan vahva sosiaalisen suojelun järjestelmä ja laajat poliittiset toimenpiteet. Itävalta suoriutuu hyvin useimpien Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ulottuvuuksien osalta, mutta sillä on edelleen joitakin haasteita. Näihin haasteisiin kuuluu erityisesti naisten, matalan osaamistason työntekijöiden, ikääntyneiden työntekijöiden ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden hyödyntämätön potentiaali. Tämä on erityisen ongelmallista ammattitaitoisen työvoiman puutteen vuoksi. Näiden ryhmien käyttämättömän potentiaalin hyödyntäminen voisi vähentää Itävallan työmarkkinoihin kohdistuvaa painetta.

| (27) | Vaikka naisten työllisyysaste on selvästi unionin keskiarvoa korkeampi, naisten osa-aikatyö on Itävallassa toiseksi yleisintä unionissa. Vuonna 2021 itävaltalaisista naisista 49,9 prosenttia työskenteli osa-aikaisesti, kun unionin keskiarvo oli 28,3 prosenttia. Tämä tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia lisätä naisten kokoaikaista osallistumista työmarkkinoille. Äitien on vaikea osallistua aktiivisemmin työmarkkinoille, koska kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen tarjonta on rajallista. Vain 21,1 prosenttia alle kolmivuotiaista lapsista on virallisen lastenhoidon piirissä, mikä on unionin alhaisimpia osuuksia ja kaukana Eurooppa-neuvoston vuonna 2002 asettamasta Barcelonan tavoitteesta, jonka mukaan 33 prosenttia alle kolmivuotiaista lapsista olisi saatava virallisen lastenhoidon piiriin. Osa-aikatyön suuri osuus sekä naisten yliedustus matalapalkka-aloilla ovat tärkeimpiä tekijöitä, jotka vaikuttavat Itävallan suureen sukupuolten väliseen palkkaeroon ja suhteellisen suureen sukupuolten väliseen eläke-eroon. Covid-19-pandemia on entisestään lisännyt tätä sukupuoleen liittyvää eriarvoisuutta, sillä merkittävällä osalla naisista on sekä työ- että hoitovelvoitteita. Avainasemassa naisten työmarkkinapotentiaalin paremman hyödyntämisen varmistamisessa ovat laadukkaiden lastenhoitopalvelujen tarjonnan lisääminen tiukentamalla laatustandardeja, pidentämällä lastenhoitopalvelujen aukioloaikoja ja puuttumalla työaikojen pidentämistä estäviin tekijöihin (esimerkiksi parantamalla verokannustimia). |
| --- | --- |

(27)

Vaikka naisten työllisyysaste on selvästi unionin keskiarvoa korkeampi, naisten osa-aikatyö on Itävallassa toiseksi yleisintä unionissa. Vuonna 2021 itävaltalaisista naisista 49,9 prosenttia työskenteli osa-aikaisesti, kun unionin keskiarvo oli 28,3 prosenttia. Tämä tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia lisätä naisten kokoaikaista osallistumista työmarkkinoille. Äitien on vaikea osallistua aktiivisemmin työmarkkinoille, koska kohtuuhintaisten ja laadukkaiden lastenhoitopalvelujen tarjonta on rajallista. Vain 21,1 prosenttia alle kolmivuotiaista lapsista on virallisen lastenhoidon piirissä, mikä on unionin alhaisimpia osuuksia ja kaukana Eurooppa-neuvoston vuonna 2002 asettamasta Barcelonan tavoitteesta, jonka mukaan 33 prosenttia alle kolmivuotiaista lapsista olisi saatava virallisen lastenhoidon piiriin. Osa-aikatyön suuri osuus sekä naisten yliedustus matalapalkka-aloilla ovat tärkeimpiä tekijöitä, jotka vaikuttavat Itävallan suureen sukupuolten väliseen palkkaeroon ja suhteellisen suureen sukupuolten väliseen eläke-eroon. Covid-19-pandemia on entisestään lisännyt tätä sukupuoleen liittyvää eriarvoisuutta, sillä merkittävällä osalla naisista on sekä työ- että hoitovelvoitteita. Avainasemassa naisten työmarkkinapotentiaalin paremman hyödyntämisen varmistamisessa ovat laadukkaiden lastenhoitopalvelujen tarjonnan lisääminen tiukentamalla laatustandardeja, pidentämällä lastenhoitopalvelujen aukioloaikoja ja puuttumalla työaikojen pidentämistä estäviin tekijöihin (esimerkiksi parantamalla verokannustimia).

| (28) | Useat muita heikommassa asemassa olevat ryhmät, erityisesti matalan osaamistason ja ikääntyneet työntekijät sekä maahanmuuttajataustaiset työntekijät, voitaisiin integroida työmarkkinoille nykyistä paremmin. Lähes puolet Itävallan pitkäaikaistyöttömistä on suorittanut enintään ylemmän perusasteen koulutuksen (Pflichtschule). Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden osallistuminen työmarkkinoille on edelleen vähäistä; vuonna 2020 heidän työllisyysasteensa oli 12,7 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin syntyperäisten asukkaiden. Tämä on erityisen ongelmallista, koska Itävallassa lasten koulutustulokset, työmahdollisuudet ja tuleva tulotaso määräytyvät yleensä erityisen selvästi heidän vanhempiensa tilanteen mukaan. Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvillä toimenpiteillä, joilla edistetään uudelleen- ja täydennyskoulutusta, vastataan näihin haasteisiin tukemalla matalan osaamistason työntekijöiden ja pitkäaikaistyöttömien koulutusta. Suunnitelluilla toimenpiteillä ei kuitenkaan ratkaista maahanmuuttajataustaisten henkilöiden ja matalan osaamistason työntekijöiden osallistumisongelmaa kaikilta osin. Lisäksi näiden ryhmien koulutustuloksia on parannettava paljon varhaisemmassa elämänvaiheessa. Uusia uudelleenkoulutus- ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia tarvitaan edelleen kaikenikäisille työntekijöille. |
| --- | --- |

(28)

Useat muita heikommassa asemassa olevat ryhmät, erityisesti matalan osaamistason ja ikääntyneet työntekijät sekä maahanmuuttajataustaiset työntekijät, voitaisiin integroida työmarkkinoille nykyistä paremmin. Lähes puolet Itävallan pitkäaikaistyöttömistä on suorittanut enintään ylemmän perusasteen koulutuksen (Pflichtschule). Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden osallistuminen työmarkkinoille on edelleen vähäistä; vuonna 2020 heidän työllisyysasteensa oli 12,7 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin syntyperäisten asukkaiden. Tämä on erityisen ongelmallista, koska Itävallassa lasten koulutustulokset, työmahdollisuudet ja tuleva tulotaso määräytyvät yleensä erityisen selvästi heidän vanhempiensa tilanteen mukaan. Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvillä toimenpiteillä, joilla edistetään uudelleen- ja täydennyskoulutusta, vastataan näihin haasteisiin tukemalla matalan osaamistason työntekijöiden ja pitkäaikaistyöttömien koulutusta. Suunnitelluilla toimenpiteillä ei kuitenkaan ratkaista maahanmuuttajataustaisten henkilöiden ja matalan osaamistason työntekijöiden osallistumisongelmaa kaikilta osin. Lisäksi näiden ryhmien koulutustuloksia on parannettava paljon varhaisemmassa elämänvaiheessa. Uusia uudelleenkoulutus- ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia tarvitaan edelleen kaikenikäisille työntekijöille.

| (29) | Kasvavasta osaamisvajeesta (Fachkräftemangel) on muodostumassa yhä suurempi haaste yrityksille, jotka tarvitsevat erittäin päteviä ammattilaisia, kuten tietotekniikan asiantuntijoita, sekä ammattitaitoisia työntekijöitä uusiutuvan energian nopeasti yleistyvää käyttöönottoa varten. Ammattitaitoisen työvoiman puutteen syyt ovat moninaiset, ja covid-19-pandemia on lisännyt niitä. Tätä työvoimapulaa voitaisiin helpottaa laajentamalla ulkomailta tulevien korkean osaamistason ammattilaisten mahdollisuuksia saada työpaikkoja, joita ei pystytä täyttämään Itävallan tai unionin työvoimalla. Tällä hetkellä käytössä olevat menettelyt aiheuttavat huomattavan hallinnollisen rasitteen yrityksille, jotka haluavat palkata työntekijöitä EU:n ulkopuolelta, mikä vaikeuttaa tarvittavien ulkomaisten osaajien houkuttelemista. Tämä haittaa tuottavuuden kasvua erityisesti palvelualalla ja ennen kaikkea tietotekniikka-alalla. Itävallassa käytössä olevan EU:n ulkopuolisista maista tulevaa ammattitaitoista työvoimaa koskevan nopeutetun järjestelmän (Rot-Weiß-Rot-Karte) uudistukset vuosina 2019 ja 2020 eivät ole osoittautuneet tehokkaiksi kokonaishaasteeseen vastaamisessa. Sen vuoksi voitaisiin toteuttaa lisätoimenpiteitä, jotta yritysten olisi helpompi palkata ammattitaitoista työvoimaa ulkomailta. Niiden yhteydessä olisi nopeutettava menettelyjä ja kohdennettava ne tarkemmin yritysten yksilöllisiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

(29)

Kasvavasta osaamisvajeesta (Fachkräftemangel) on muodostumassa yhä suurempi haaste yrityksille, jotka tarvitsevat erittäin päteviä ammattilaisia, kuten tietotekniikan asiantuntijoita, sekä ammattitaitoisia työntekijöitä uusiutuvan energian nopeasti yleistyvää käyttöönottoa varten. Ammattitaitoisen työvoiman puutteen syyt ovat moninaiset, ja covid-19-pandemia on lisännyt niitä. Tätä työvoimapulaa voitaisiin helpottaa laajentamalla ulkomailta tulevien korkean osaamistason ammattilaisten mahdollisuuksia saada työpaikkoja, joita ei pystytä täyttämään Itävallan tai unionin työvoimalla. Tällä hetkellä käytössä olevat menettelyt aiheuttavat huomattavan hallinnollisen rasitteen yrityksille, jotka haluavat palkata työntekijöitä EU:n ulkopuolelta, mikä vaikeuttaa tarvittavien ulkomaisten osaajien houkuttelemista. Tämä haittaa tuottavuuden kasvua erityisesti palvelualalla ja ennen kaikkea tietotekniikka-alalla. Itävallassa käytössä olevan EU:n ulkopuolisista maista tulevaa ammattitaitoista työvoimaa koskevan nopeutetun järjestelmän (Rot-Weiß-Rot-Karte) uudistukset vuosina 2019 ja 2020 eivät ole osoittautuneet tehokkaiksi kokonaishaasteeseen vastaamisessa. Sen vuoksi voitaisiin toteuttaa lisätoimenpiteitä, jotta yritysten olisi helpompi palkata ammattitaitoista työvoimaa ulkomailta. Niiden yhteydessä olisi nopeutettava menettelyjä ja kohdennettava ne tarkemmin yritysten yksilöllisiin tarpeisiin.

| (30) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(30)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (31) | Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan alkunsa saaneet geopoliittiset tapahtumat ovat tuoneet ilmi Itävallan energiahuoltovarmuuteen kohdistuvia riskejä. Itävalta on erittäin riippuvainen Venäjältä tuotavasta kaasusta. Vuonna 2020 noin 80 prosenttia kaasun kokonaistuonnista Itävaltaan oli peräisin Venäjältä, kun unionin keskiarvo oli 44 prosenttia. Lisäksi kaasun osuus energian kysynnästä on Itävallassa huomattava (22,7 % eli hieman alle unionin keskiarvon, joka on 24,4 %), mistä suurin osa käytetään teolliseen kulutukseen ja lämmitykseen. Itävalta on kuitenkin vähemmän riippuvainen Venäjältä tuotavasta öljystä (10 % sen raakaöljystä on peräisin Venäjältä, mikä on huomattavasti vähemmän kuin unionin keskiarvo, 26 %) (19). Jotta riippuvuutta Venäjän kaasusta voidaan vähentää, avainasemassa ovat energiahuollon monipuolistaminen sekä muiden jäsenvaltioiden kanssa jo ennestään kattavan yhteenliitettävyyden joustavuuden ja vastakkaisvirtauskapasiteetin lisääminen. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan kuitenkin ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Venäjän kaasusta riippuvuuden vähentämiseen kuuluu myös investoiminen uusiutuvien kaasujen (kuten uusiutuvan vedyn ja kestävän biometaanin) tuotantoon, mikä mahdollistaa maakaasun korvaamisen erityisesti aloilla ja alueilla, jotka ovat altteimpia toimitushäiriöille. Lisäksi täydentäviä uusiutuvia energialähteitä, kuten geotermistä energiaa, ei edelleenkään käytetä riittävästi, ja niitä voitaisiin tutkia tarkemmin. |
| --- | --- |

(31)

Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan alkunsa saaneet geopoliittiset tapahtumat ovat tuoneet ilmi Itävallan energiahuoltovarmuuteen kohdistuvia riskejä. Itävalta on erittäin riippuvainen Venäjältä tuotavasta kaasusta. Vuonna 2020 noin 80 prosenttia kaasun kokonaistuonnista Itävaltaan oli peräisin Venäjältä, kun unionin keskiarvo oli 44 prosenttia. Lisäksi kaasun osuus energian kysynnästä on Itävallassa huomattava (22,7 % eli hieman alle unionin keskiarvon, joka on 24,4 %), mistä suurin osa käytetään teolliseen kulutukseen ja lämmitykseen. Itävalta on kuitenkin vähemmän riippuvainen Venäjältä tuotavasta öljystä (10 % sen raakaöljystä on peräisin Venäjältä, mikä on huomattavasti vähemmän kuin unionin keskiarvo, 26 %) (19). Jotta riippuvuutta Venäjän kaasusta voidaan vähentää, avainasemassa ovat energiahuollon monipuolistaminen sekä muiden jäsenvaltioiden kanssa jo ennestään kattavan yhteenliitettävyyden joustavuuden ja vastakkaisvirtauskapasiteetin lisääminen. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan kuitenkin ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Venäjän kaasusta riippuvuuden vähentämiseen kuuluu myös investoiminen uusiutuvien kaasujen (kuten uusiutuvan vedyn ja kestävän biometaanin) tuotantoon, mikä mahdollistaa maakaasun korvaamisen erityisesti aloilla ja alueilla, jotka ovat altteimpia toimitushäiriöille. Lisäksi täydentäviä uusiutuvia energialähteitä, kuten geotermistä energiaa, ei edelleenkään käytetä riittävästi, ja niitä voitaisiin tutkia tarkemmin.

| (32) | Vuonna 2020 uusiutuvien energialähteiden osuus energian loppukulutuksesta Itävallassa oli 37 prosenttia, mikä ylittää kyseiselle vuodelle asetetun 34 prosentin tavoitteen. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvä uusiutuvien energialähteiden tuen uudistus vuonna 2021 on luonut tarvittavat puitteet uusiutuvan energian osuuden lisäämiseksi sähkönkulutuksessa. Uudistuksella mahdollistetaan uusiutuvista energialähteistä peräisin oleva 27 terawattitunnin vuotuinen sähköntuotannon lisäkapasiteetti vuoteen 2030 mennessä, millä edistetään 100 prosentin tavoitteen saavuttamista vuoteen 2030 mennessä (osuus oli 81 % vuonna 2020). Uusiutuviin energialähteisiin tehtäviä investointeja vaikeuttavat kuitenkin pitkälliset maankäytön suunnittelu- ja lupamenettelyt, jotka johtuvat osittain myös monimutkaisesta toimivallan jaosta liittovaltion ja aluehallinnon tasojen välillä sekä hallinnon henkilöstöongelmista. Uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon suunniteltua laajentamista varten Itävalta voisi harkita verkkoinfrastruktuuriin (kuten varastointiin, jakeluun ja siirtoon) tehtävien investointien merkittävää lisäämistä ja kyseisen infrastruktuurin ripeän käyttöönoton varmistamista. Riippuvuutta fossiilisista polttoaineista vähentää energiatehokkuuden tavoitetason nostaminen rakennusalalla ja teollisuudessa. Itävallan pitkän aikavälin peruskorjausstrategiassa asetetaan selkeät välitavoitteet vuodeksi 2050 ja pyritään saattamaan 80 prosenttia maan rakennuskannasta hiilivapaaksi. Sen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaan asteittaista luopumista fossiilisia polttoaineita käyttävistä kattiloista rakennusalalla vauhditetaan ja ne korvataan uusiutuviin energialähteisiin perustuvalla lämmitysteknologialla tai kaukolämmöllä. Itävallan vuodeksi 2030 asettamien energiatehokkuustavoitteiden tavoitetaso on kuitenkin alhainen, ja se voisi nopeuttaa investointeja rakennusten pitkälle meneviin perusparannuksiin, fossiilisten polttoaineiden korvaamiseen uusiutuviin energialähteisiin perustuvalla lämmityksellä ja energian kulutuksen parempaan hallintaan digitalisoinnin (kuten älymittareiden ja -termostaattien) avulla. Samaan aikaan kaasun kysyntää voitaisiin vähentää ja yrityksiä suojata hintojen vaihtelulta toteuttamalla lisätoimia teollisuuden prosessien hiilestä irrottamiseksi, myös uusiutuvien kaasujen avulla. Itävallan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(32)

Vuonna 2020 uusiutuvien energialähteiden osuus energian loppukulutuksesta Itävallassa oli 37 prosenttia, mikä ylittää kyseiselle vuodelle asetetun 34 prosentin tavoitteen. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvä uusiutuvien energialähteiden tuen uudistus vuonna 2021 on luonut tarvittavat puitteet uusiutuvan energian osuuden lisäämiseksi sähkönkulutuksessa. Uudistuksella mahdollistetaan uusiutuvista energialähteistä peräisin oleva 27 terawattitunnin vuotuinen sähköntuotannon lisäkapasiteetti vuoteen 2030 mennessä, millä edistetään 100 prosentin tavoitteen saavuttamista vuoteen 2030 mennessä (osuus oli 81 % vuonna 2020). Uusiutuviin energialähteisiin tehtäviä investointeja vaikeuttavat kuitenkin pitkälliset maankäytön suunnittelu- ja lupamenettelyt, jotka johtuvat osittain myös monimutkaisesta toimivallan jaosta liittovaltion ja aluehallinnon tasojen välillä sekä hallinnon henkilöstöongelmista. Uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon suunniteltua laajentamista varten Itävalta voisi harkita verkkoinfrastruktuuriin (kuten varastointiin, jakeluun ja siirtoon) tehtävien investointien merkittävää lisäämistä ja kyseisen infrastruktuurin ripeän käyttöönoton varmistamista. Riippuvuutta fossiilisista polttoaineista vähentää energiatehokkuuden tavoitetason nostaminen rakennusalalla ja teollisuudessa. Itävallan pitkän aikavälin peruskorjausstrategiassa asetetaan selkeät välitavoitteet vuodeksi 2050 ja pyritään saattamaan 80 prosenttia maan rakennuskannasta hiilivapaaksi. Sen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaan asteittaista luopumista fossiilisia polttoaineita käyttävistä kattiloista rakennusalalla vauhditetaan ja ne korvataan uusiutuviin energialähteisiin perustuvalla lämmitysteknologialla tai kaukolämmöllä. Itävallan vuodeksi 2030 asettamien energiatehokkuustavoitteiden tavoitetaso on kuitenkin alhainen, ja se voisi nopeuttaa investointeja rakennusten pitkälle meneviin perusparannuksiin, fossiilisten polttoaineiden korvaamiseen uusiutuviin energialähteisiin perustuvalla lämmityksellä ja energian kulutuksen parempaan hallintaan digitalisoinnin (kuten älymittareiden ja -termostaattien) avulla. Samaan aikaan kaasun kysyntää voitaisiin vähentää ja yrityksiä suojata hintojen vaihtelulta toteuttamalla lisätoimia teollisuuden prosessien hiilestä irrottamiseksi, myös uusiutuvien kaasujen avulla. Itävallan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (33) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Itävalta voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Itävalta voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(33)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Itävalta voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Itävalta voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (34) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(34)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee suosituksesta 1.

| (35) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Itävallan osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3, |
| --- | --- |

(35)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Itävallan osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1, 2 ja 3,

SUOSITTAA, että Itävalta toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; varmistaa pitkäaikaishoitojärjestelmän riittävyyden ja kestävyyden julkisen talouden kannalta; yksinkertaistaa ja järkeistää eri hallintotasojen välisiä rahoitussuhteita ja -vastuita ja sovittaa yhteen rahoitus- ja varainkäyttövastuut; parantaa veroyhdistelmää osallistavan ja kestävän kasvun tukemiseksi;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

edistää naisten osallistumista työmarkkinoille muun muassa lisäämällä laadukkaita lastenhoitopalveluja ja parantaa muita heikommassa asemassa olevien ryhmien työmarkkinatuloksia;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja monipuolistaa fossiilisten polttoaineiden tuontia nopeuttamalla uusiutuvan energian ja tarvittavan infrastruktuurin käyttöönottoa erityisesti suunnittelun yksinkertaistamisen ja lupamenettelyjen sujuvoittamisen välityksellä, parantamalla energiatehokkuutta erityisesti teollisuudessa ja rakennusalalla, monipuolistamalla energiahuoltoa sekä lisäämällä joustavuutta ja siirtoverkkojen vastakkaisvirtauskapasiteettia.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Itävallan vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 93).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10159/2021, ST 10159/2021 ADD 1 ja ST 10159/2021 COR 1.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Itävallan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 129).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu pääasiassa strategisen kaasuvarannon perustamisesta, kuten myös vuoden 2022 vakausohjelmassa esitetään.

15

(16)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun ja raakaöljyn kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvo perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Itävalta lopetti maaliskuussa 2022 raakaöljyn tuonnin Venäjältä.

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

20

(21)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

21

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/171 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/171

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Puolan vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/21)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2415 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2415 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Puola ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Puola ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Puolalle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Puolalle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Puolan vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Puolan vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hinnan nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hinnan nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Puola toimitti 3 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2022 täytäntöönpanopäätöksen Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Puola on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Puola toimitti 3 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2022 täytäntöönpanopäätöksen Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Puola on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Puola toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(10)

Puola toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Puolaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Puolan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportissa arvioitiin myös Puolan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Puolaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Puolan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportissa arvioitiin myös Puolan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Puolan julkisen talouden tilannetta, sillä sen julkisen talouden alijäämän ennakoidaan ylittävän perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä 2022 annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Puolan julkisen talouden tilannetta, sillä sen julkisen talouden alijäämän ennakoidaan ylittävän perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä 2022 annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Puola toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Puola harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Puolan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2020 1,9 prosenttiin vuonna 2021. Puolan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,5 prosentista 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Puolan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoitiin tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 53,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 57,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Puola toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Puola harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Puolan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2020 1,9 prosenttiin vuonna 2021. Puolan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,5 prosentista 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Puolan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoitiin tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 53,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 57,1 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,8 prosenttia vuonna 2022 ja 3,2 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on heikompaa eli 3,7 prosenttia vuonna 2022 ja 3,0 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteessa inflaatio arvioidaan korkeammaksi, minkä odotetaan vaikuttavan yksityiseen kulutukseen ja investointeihin, kun taas nettoviennin vaikutus arvioidaan pienemmäksi. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvavan 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 3,7 prosenttiin vuonna 2023. Alijäämän kasvu vuonna 2022 johtuu pääasiassa Ukrainasta pakenevien auttamiseen liittyvistä suurista kustannuksista, korkeisiin energian hintoihin liittyvistä toimenpiteistä ja merkittävästä verouudistuksesta (Polski Ład/Polish Deal). Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan supistuvan 52,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 51,5 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission mukaan alijäämä on vuonna 2022 pienempi kuin vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoidaan, mikä johtuu pääasiassa siitä, että nimellinen BKT on ennustettu suuremmaksi. Vuoden 2023 alijäämää koskeva komission arvio on suurempi kuin lähentymisohjelmassa, mikä johtuu pääasiassa pienemmistä tuloista ja Ukrainasta pakenevien auttamiseen liittyvien kustannusten oletetusta kasvusta. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 50,8 prosenttia vuonna 2022 ja 49,8 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu siitä, että inflaatio arvioidaan korkeammaksi, ja erilaisista virta-varanto-korjauserää koskevista oletuksista vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 3,4 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Puolan talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,8 prosenttia vuonna 2022 ja 3,2 prosenttia vuonna 2023. Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on heikompaa eli 3,7 prosenttia vuonna 2022 ja 3,0 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteessa inflaatio arvioidaan korkeammaksi, minkä odotetaan vaikuttavan yksityiseen kulutukseen ja investointeihin, kun taas nettoviennin vaikutus arvioidaan pienemmäksi. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvavan 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan 3,7 prosenttiin vuonna 2023. Alijäämän kasvu vuonna 2022 johtuu pääasiassa Ukrainasta pakenevien auttamiseen liittyvistä suurista kustannuksista, korkeisiin energian hintoihin liittyvistä toimenpiteistä ja merkittävästä verouudistuksesta (Polski Ład/Polish Deal). Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan supistuvan 52,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 51,5 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission mukaan alijäämä on vuonna 2022 pienempi kuin vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoidaan, mikä johtuu pääasiassa siitä, että nimellinen BKT on ennustettu suuremmaksi. Vuoden 2023 alijäämää koskeva komission arvio on suurempi kuin lähentymisohjelmassa, mikä johtuu pääasiassa pienemmistä tuloista ja Ukrainasta pakenevien auttamiseen liittyvien kustannusten oletetusta kasvusta. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on pienempi, 50,8 prosenttia vuonna 2022 ja 49,8 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu siitä, että inflaatio arvioidaan korkeammaksi, ja erilaisista virta-varanto-korjauserää koskevista oletuksista vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 3,4 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Puolan talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,0 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,0 prosenttia vuonna 2022, ja niistä on tarkoitus luopua asteittain vuonna 2023 (11). Kyseiset toimenpiteet koostuvat pääasiassa energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä ja sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä, erityisesti kautta linjan tehtäviä arvonlisäveron ja valmisteverojen kevennyksiä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,6 prosenttia ja vuonna 2023 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (12). |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,0 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,0 prosenttia vuonna 2022, ja niistä on tarkoitus luopua asteittain vuonna 2023 (11). Kyseiset toimenpiteet koostuvat pääasiassa energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä ja sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä, erityisesti kautta linjan tehtäviä arvonlisäveron ja valmisteverojen kevennyksiä, ei ole kohdennettu. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,6 prosenttia ja vuonna 2023 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (12).

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Puola varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Puola harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Puola varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Puola harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Puolan vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan olevan vuonna 2022 elvyttävä eli – 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen neuvoston suosituksen mukaisesti (13). Puola aikoo tukea elpymistä hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna (14). Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Näin Puola suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan vuonna 2022 finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,7 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (1,0 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,6 % suhteessa BKT:hen). Uuden lastenhoitoavustuksen (ns. perheenhoitopääoma) odotetaan niin ikään lisäävän nettomääräisten juoksevien menojen kasvua (0,1 % suhteessa BKT:hen).
  Tulopuolella Puolan verouudistukseen liittyvän henkilökohtaisten tuloverojen keventämisen (0,7 % suhteessa BKT:hen) ja yhteisöveroasteen alentamisen (0,1 % suhteessa BKT:hen) ennustetaan myös vaikuttavan elvyttävästi finanssipolitiikan viritykseen. BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan siihen elvyttävään vaikutukseen, joka kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla on vuonna 2022, lisäämällä menoja, jotka liittyvät tavaroiden ja palvelujen julkiseen kulutukseen. |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Puolan vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan olevan vuonna 2022 elvyttävä eli – 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen neuvoston suosituksen mukaisesti (13). Puola aikoo tukea elpymistä hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna (14). Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Näin Puola suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan vuonna 2022 finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 2,7 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy nykyisten toimenpiteiden lisäksi niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (1,0 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,6 % suhteessa BKT:hen). Uuden lastenhoitoavustuksen (ns. perheenhoitopääoma) odotetaan niin ikään lisäävän nettomääräisten juoksevien menojen kasvua (0,1 % suhteessa BKT:hen).

Tulopuolella Puolan verouudistukseen liittyvän henkilökohtaisten tuloverojen keventämisen (0,7 % suhteessa BKT:hen) ja yhteisöveroasteen alentamisen (0,1 % suhteessa BKT:hen) ennustetaan myös vaikuttavan elvyttävästi finanssipolitiikan viritykseen. BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan siihen elvyttävään vaikutukseen, joka kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla on vuonna 2022, lisäämällä menoja, jotka liittyvät tavaroiden ja palvelujen julkiseen kulutukseen.

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Puolan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,9 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,2 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan + 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Puolan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,9 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,2 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,5 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Suunnitelluista vakauttamistoimenpiteistä ei kuitenkaan ole toimitettu mitään tietoja. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan suhteessa BKT:hen, 51,0 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 49,7 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,5 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Suunnitelluista vakauttamistoimenpiteistä ei kuitenkaan ole toimitettu mitään tietoja. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan suhteessa BKT:hen, 51,0 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 49,7 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

| (20) | Kun meneillään oleva talousarviojärjestelmän uudistus on saatu päätökseen, sen odotetaan parantavan varainkäytön tehokkuutta, kun talousarviomenettelyn pitkäaikaiset heikkoudet on korjattu. Ongelmana ovat olleet muun muassa monimutkaiset ja vanhentuneet talousarvioluokitukset, puutteet tietojen kirjaamisessa, kunnollisen keskipitkän aikavälin suunnittelun puute ja se, että menojen uudelleenarvioinneilla ei ole suoraa vipuvaikutusta talousarviomenettelyyn. Puolan julkiseen talouteen odotetaan kohdistuvan paineita lisätä menoja pitkällä aikavälillä, etenkin väestön ikääntymisen vuoksi. Kyseiset tekijät lisäävät tarvetta ottaa käyttöön uusia välineitä menojen hallinnoinnin vahvistamiseksi, kuten vaikuttavuuden ja tehokkuuden säännöllinen arviointi. Pandemian aikana suurin osa covid-19-toimenpiteisiin liittyvistä menoista kanavoitiin kuitenkin kehityspankin hallinnoiman erillisen rahaston ja talousarvion ulkopuolisen rahoitusvälineen kautta. Vaikka tämä antoi viranomaisille enemmän joustovaraa kriisiin liittyvien menojen hallinnoinnissa ja mahdollisti sen, että viranomaiset pystyivät välttämään perustuslaissa määrätyn valtionvelkatason rikkomista koskevan riskin, se myös rajoitti menojen parlamentaarista valvontaa ja kansalaisten mahdollisuutta saada oikea-aikaista tietoa julkisista menoista. |
| --- | --- |

(20)

Kun meneillään oleva talousarviojärjestelmän uudistus on saatu päätökseen, sen odotetaan parantavan varainkäytön tehokkuutta, kun talousarviomenettelyn pitkäaikaiset heikkoudet on korjattu. Ongelmana ovat olleet muun muassa monimutkaiset ja vanhentuneet talousarvioluokitukset, puutteet tietojen kirjaamisessa, kunnollisen keskipitkän aikavälin suunnittelun puute ja se, että menojen uudelleenarvioinneilla ei ole suoraa vipuvaikutusta talousarviomenettelyyn. Puolan julkiseen talouteen odotetaan kohdistuvan paineita lisätä menoja pitkällä aikavälillä, etenkin väestön ikääntymisen vuoksi. Kyseiset tekijät lisäävät tarvetta ottaa käyttöön uusia välineitä menojen hallinnoinnin vahvistamiseksi, kuten vaikuttavuuden ja tehokkuuden säännöllinen arviointi. Pandemian aikana suurin osa covid-19-toimenpiteisiin liittyvistä menoista kanavoitiin kuitenkin kehityspankin hallinnoiman erillisen rahaston ja talousarvion ulkopuolisen rahoitusvälineen kautta. Vaikka tämä antoi viranomaisille enemmän joustovaraa kriisiin liittyvien menojen hallinnoinnissa ja mahdollisti sen, että viranomaiset pystyivät välttämään perustuslaissa määrätyn valtionvelkatason rikkomista koskevan riskin, se myös rajoitti menojen parlamentaarista valvontaa ja kansalaisten mahdollisuutta saada oikea-aikaista tietoa julkisista menoista.

| (21) | Puola on yksi unionin nopeimmin ikääntyvistä maista, ja pitkällä aikavälillä väestökehitys vaikuttaa eläkejärjestelmään. Nykyinen maksuperusteinen eläkejärjestelmä on taloudellisesti tasapainoinen, mutta siinä ei oteta huomioon tulevien etuuksien riittävyyttä. Alhaisen todellisen eläkkeellesiirtymisiän, elinajanodotteen nousun ja järjestelmän eräiden muiden ominaisuuksien vuoksi tulevien eläke-etuuksien odotetaan kuitenkin pienenevän voimakkaasti suhteessa loppupalkkaan. Tämä tarkoittaisi sitä, että suuri osa eläkeläisistä olisi köyhyysvaarassa. Komission analyysin mukaan jo etuuksien säilyttäminen nykyisellä tasolla edellyttää, että Puolan olisi osoitettava eläkejärjestelmään lisävaroja 6,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Puolan eläkejärjestelmän suurimmat haasteet liittyvät alhaiseen todelliseen eläkkeellesiirtymisikään ja eräiden erityisryhmien eläkejärjestelyihin (mm. viljelijät, virkapukuinen henkilöstö), jotka ovat kalliita ja suosivat niiden jäseniä yleiseen järjestelmään verrattuna. |
| --- | --- |

(21)

Puola on yksi unionin nopeimmin ikääntyvistä maista, ja pitkällä aikavälillä väestökehitys vaikuttaa eläkejärjestelmään. Nykyinen maksuperusteinen eläkejärjestelmä on taloudellisesti tasapainoinen, mutta siinä ei oteta huomioon tulevien etuuksien riittävyyttä. Alhaisen todellisen eläkkeellesiirtymisiän, elinajanodotteen nousun ja järjestelmän eräiden muiden ominaisuuksien vuoksi tulevien eläke-etuuksien odotetaan kuitenkin pienenevän voimakkaasti suhteessa loppupalkkaan. Tämä tarkoittaisi sitä, että suuri osa eläkeläisistä olisi köyhyysvaarassa. Komission analyysin mukaan jo etuuksien säilyttäminen nykyisellä tasolla edellyttää, että Puolan olisi osoitettava eläkejärjestelmään lisävaroja 6,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä. Puolan eläkejärjestelmän suurimmat haasteet liittyvät alhaiseen todelliseen eläkkeellesiirtymisikään ja eräiden erityisryhmien eläkejärjestelyihin (mm. viljelijät, virkapukuinen henkilöstö), jotka ovat kalliita ja suosivat niiden jäseniä yleiseen järjestelmään verrattuna.

| (22) | Puola toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaiset koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjansa 15 päivänä joulukuuta 2021. Puolan on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(22)

Puola toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaiset koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjansa 15 päivänä joulukuuta 2021. Puolan on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (23) | Puolan työttömyysaste on saavuttamassa kaikkien aikojen alhaisimman tason, mutta joidenkin ryhmien osallistuminen työmarkkinoille on edelleen vähäistä. Alle kolmivuotiaiden lasten osallistuminen varhaiskasvatukseen on edelleen jäsenvaltioiden alhaisimpia, ja lastenhoitopalvelujen rajallinen saatavuus estää naisia pääsemästä työmarkkinoille. Lisäksi riittämätön pitkäaikaishoidon tuki ja alhaisempi eläkeikä johtavat työvoiman siirtymiseen pois työmarkkinoilta. Työmarkkinaerot vaikuttavat myös vammaisiin, ikääntyneisiin ja matalan osaamistason työntekijöihin, joiden työllisyysaste on unionin keskiarvon alapuolella. Vaikka epätyypillisten työsopimusten määrä on viime vuosina jatkuvasti vähentynyt, määräaikaiset työsopimukset ja itsenäinen ammatinharjoittaminen, johon liittyvät sosiaaliturvamaksut ovat alhaiset, ovat edelleen yleisiä erityisesti nuorten ja matalan osaamistason työntekijöiden parissa, mikä lisää heidän tulevien eläkkeidensä riittämättömyyden riskiä. |
| --- | --- |

(23)

Puolan työttömyysaste on saavuttamassa kaikkien aikojen alhaisimman tason, mutta joidenkin ryhmien osallistuminen työmarkkinoille on edelleen vähäistä. Alle kolmivuotiaiden lasten osallistuminen varhaiskasvatukseen on edelleen jäsenvaltioiden alhaisimpia, ja lastenhoitopalvelujen rajallinen saatavuus estää naisia pääsemästä työmarkkinoille. Lisäksi riittämätön pitkäaikaishoidon tuki ja alhaisempi eläkeikä johtavat työvoiman siirtymiseen pois työmarkkinoilta. Työmarkkinaerot vaikuttavat myös vammaisiin, ikääntyneisiin ja matalan osaamistason työntekijöihin, joiden työllisyysaste on unionin keskiarvon alapuolella. Vaikka epätyypillisten työsopimusten määrä on viime vuosina jatkuvasti vähentynyt, määräaikaiset työsopimukset ja itsenäinen ammatinharjoittaminen, johon liittyvät sosiaaliturvamaksut ovat alhaiset, ovat edelleen yleisiä erityisesti nuorten ja matalan osaamistason työntekijöiden parissa, mikä lisää heidän tulevien eläkkeidensä riittämättömyyden riskiä.

| (24) | Puolan koulutusjärjestelmällä on edelleen laatuun ja inklusiivisuuteen liittyviä haasteita. Pandemia on pahentanut kyseisiä haasteita, kun etäopiskelujaksot ovat pitkittyneet. Digitaalisissa taidoissa on puutteita niin opettajilla ja oppilailla kuin koko väestölläkin. Lisäksi kouluilla ja lapsiperheillä ei myöskään ole riittävästi tieto- ja viestintätekniikan laitteita ja yhteyksiä. Opettajien saaman peruskoulutuksen laatu on riittämätön. Myös opettajien palkat ovat OECD:n mittapuulla suhteellisen alhaiset. Tämä heikentää opettajan ammatin taloudellista houkuttelevuutta ja yhdessä puutteellisten urakehitysmahdollisuuksien kanssa pahentaa merkittävää henkilöstöpulaa. Ukrainasta pakenevien ihmisten suuri määrä edellyttää huomattavaa panostusta, muun muassa rahoitusta, asianmukaisten toimien toteuttamiseen koulutuksen alalla. Osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden huomattava epäsuhta johtaa työvoimapulaan, kuten työnantajien vaikeudet avoimien työpaikkojen täyttämisessä osoittavat. |
| --- | --- |

(24)

Puolan koulutusjärjestelmällä on edelleen laatuun ja inklusiivisuuteen liittyviä haasteita. Pandemia on pahentanut kyseisiä haasteita, kun etäopiskelujaksot ovat pitkittyneet. Digitaalisissa taidoissa on puutteita niin opettajilla ja oppilailla kuin koko väestölläkin. Lisäksi kouluilla ja lapsiperheillä ei myöskään ole riittävästi tieto- ja viestintätekniikan laitteita ja yhteyksiä. Opettajien saaman peruskoulutuksen laatu on riittämätön. Myös opettajien palkat ovat OECD:n mittapuulla suhteellisen alhaiset. Tämä heikentää opettajan ammatin taloudellista houkuttelevuutta ja yhdessä puutteellisten urakehitysmahdollisuuksien kanssa pahentaa merkittävää henkilöstöpulaa. Ukrainasta pakenevien ihmisten suuri määrä edellyttää huomattavaa panostusta, muun muassa rahoitusta, asianmukaisten toimien toteuttamiseen koulutuksen alalla. Osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden huomattava epäsuhta johtaa työvoimapulaan, kuten työnantajien vaikeudet avoimien työpaikkojen täyttämisessä osoittavat.

| (25) | Terveydenhuollon kokonaismenot ovat alhaiset, vain 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun unionin keskiarvo vuonna 2019 oli 9,9 prosenttia. Puolan terveydenhuoltojärjestelmä on liian riippuvainen sairaaloista, jotka kärsivät heikkenevästä taloudellisesta tilanteesta, laadunarvioinnin puutteesta ja hallintoon liittyvistä heikkouksista. Perusterveydenhuoltoa ja avohoitoa ei käytetä riittävästi. Terveydenhuoltoalan ammattien vähäinen houkuttelevuus pahentaa henkilöstöpulaa. Lääkäreiden ja sairaanhoitajien määrä on jäsenvaltioiden alhaisimpia (edellisiä 2,4 ja jälkimmäisiä 5,1 tuhatta asukasta kohti). Perusterveydenhuoltojärjestelmässä on liian vähän henkilöstöä ja sen palvelut ovat ylikuormitettuja. Sen potentiaalia ei hyödynnetä, mikä johtaa ylikuormitukseen erikoissairaanhoidossa. Laajennetut sähköiset terveydenhuoltopalvelut auttavat vastaamaan joihinkin terveydenhuoltojärjestelmän haasteisiin, mutta niiden käyttö on toistaiseksi ollut rajallista. |
| --- | --- |

(25)

Terveydenhuollon kokonaismenot ovat alhaiset, vain 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun unionin keskiarvo vuonna 2019 oli 9,9 prosenttia. Puolan terveydenhuoltojärjestelmä on liian riippuvainen sairaaloista, jotka kärsivät heikkenevästä taloudellisesta tilanteesta, laadunarvioinnin puutteesta ja hallintoon liittyvistä heikkouksista. Perusterveydenhuoltoa ja avohoitoa ei käytetä riittävästi. Terveydenhuoltoalan ammattien vähäinen houkuttelevuus pahentaa henkilöstöpulaa. Lääkäreiden ja sairaanhoitajien määrä on jäsenvaltioiden alhaisimpia (edellisiä 2,4 ja jälkimmäisiä 5,1 tuhatta asukasta kohti). Perusterveydenhuoltojärjestelmässä on liian vähän henkilöstöä ja sen palvelut ovat ylikuormitettuja. Sen potentiaalia ei hyödynnetä, mikä johtaa ylikuormitukseen erikoissairaanhoidossa. Laajennetut sähköiset terveydenhuoltopalvelut auttavat vastaamaan joihinkin terveydenhuoltojärjestelmän haasteisiin, mutta niiden käyttö on toistaiseksi ollut rajallista.

| (26) | Merkittävässä osassa sosiaalimenoja ei oteta huomioon eri tulotasoja, joten etuuksien kohdentamista olisi varaa parantaa. Jotkin sosiaalimenot eivät ole kohdennettuja eivätkä ne perustu tarveharkintaan. Toisaalta yksityisoikeudellisten joidenkin sopimusten nojalla työskentelevien oikeutta sosiaalietuuksiin on rajoitettu, minkä vuoksi kyseinen ryhmä on muita heikommassa asemassa. Vaikka köyhyysvaarassa olevan väestön osuus on pienentynyt jatkuvasti, vuosien 2016 ja 2020 välisenä aikana 21 prosentista 17 prosenttiin, tähän liittyy edelleen haasteita. Erityisesti joidenkin ikääntyneiden arvioidaan olevan alttiina kasvavalle köyhyysriskille. Tämä koskee etenkin naisia, koska heidän lyhemmät työuransa johtavat pienempiin eläke-etuuksiin. Etuuksien parempi kohdentaminen, esimerkiksi soveltamalla yleisemmin tarveharkintaa, johtaisi julkisten varojen tehokkaampaan käyttöön köyhyyden torjunnassa ja eniten apua tarvitsevien tukemisessa. |
| --- | --- |

(26)

Merkittävässä osassa sosiaalimenoja ei oteta huomioon eri tulotasoja, joten etuuksien kohdentamista olisi varaa parantaa. Jotkin sosiaalimenot eivät ole kohdennettuja eivätkä ne perustu tarveharkintaan. Toisaalta yksityisoikeudellisten joidenkin sopimusten nojalla työskentelevien oikeutta sosiaalietuuksiin on rajoitettu, minkä vuoksi kyseinen ryhmä on muita heikommassa asemassa. Vaikka köyhyysvaarassa olevan väestön osuus on pienentynyt jatkuvasti, vuosien 2016 ja 2020 välisenä aikana 21 prosentista 17 prosenttiin, tähän liittyy edelleen haasteita. Erityisesti joidenkin ikääntyneiden arvioidaan olevan alttiina kasvavalle köyhyysriskille. Tämä koskee etenkin naisia, koska heidän lyhemmät työuransa johtavat pienempiin eläke-etuuksiin. Etuuksien parempi kohdentaminen, esimerkiksi soveltamalla yleisemmin tarveharkintaa, johtaisi julkisten varojen tehokkaampaan käyttöön köyhyyden torjunnassa ja eniten apua tarvitsevien tukemisessa.

| (27) | Puola tukeutuu yhä suuremmassa määrin tieteeseen ja innovointiin turvatakseen pitkän aikavälin kestävän talouskasvun ja kilpailukyvyn. Vaikka edistystä on tapahtunut jonkin verran, Puola on jäänyt jälkeen innovaatiotuotosten osalta. Tutkimus- ja kehitystoiminnan menojen kokonaismäärä on alhainen, 1,39 prosenttia suhteessa BKT:hen. Yritysten T&K-menot (0,87 prosenttia vuonna 2020) ovat edelleen selvästi alle unionin keskiarvon, ja innovatiivisten yritysten osuus on yhteisön innovaatiotutkimuksen mukaan edelleen vähäinen. Puola on vuoden 2021 Euroopan innovaatioiden tulostaulussa neljänneksi viimeinen ja kuuluu luokittelussa viimeiseen ryhmään ”kehittyvät innovoijat”. Tutkimustuen lisääntyvä hajanaisuus heikentää tiede- ja yritysmaailman yhteistyötä ja muodostaa merkittävän esteen innovoinnin vahvistamiselle. Lisäksi heikko johtaminen ja vähäinen teknologian omaksuminen yrityksissä kasvattavat huomattavia tuottavuuseroja pienten ja keskisuurten yritysten ja suurten yritysten välillä, mikä rajoittaa innovointia ja tuottavuuden kasvua. |
| --- | --- |

(27)

Puola tukeutuu yhä suuremmassa määrin tieteeseen ja innovointiin turvatakseen pitkän aikavälin kestävän talouskasvun ja kilpailukyvyn. Vaikka edistystä on tapahtunut jonkin verran, Puola on jäänyt jälkeen innovaatiotuotosten osalta. Tutkimus- ja kehitystoiminnan menojen kokonaismäärä on alhainen, 1,39 prosenttia suhteessa BKT:hen. Yritysten T&K-menot (0,87 prosenttia vuonna 2020) ovat edelleen selvästi alle unionin keskiarvon, ja innovatiivisten yritysten osuus on yhteisön innovaatiotutkimuksen mukaan edelleen vähäinen. Puola on vuoden 2021 Euroopan innovaatioiden tulostaulussa neljänneksi viimeinen ja kuuluu luokittelussa viimeiseen ryhmään ”kehittyvät innovoijat”. Tutkimustuen lisääntyvä hajanaisuus heikentää tiede- ja yritysmaailman yhteistyötä ja muodostaa merkittävän esteen innovoinnin vahvistamiselle. Lisäksi heikko johtaminen ja vähäinen teknologian omaksuminen yrityksissä kasvattavat huomattavia tuottavuuseroja pienten ja keskisuurten yritysten ja suurten yritysten välillä, mikä rajoittaa innovointia ja tuottavuuden kasvua.

| (28) | Puola on jäänyt jälkeen digitalisaatiossa. Erityisesti digitaalisten taitojen heikko taso heikentää yritysten kykyä investoida kehittyneisiin digitaalisiin ratkaisuihin ja nousta arvoketjussa, minkä lisäksi se pahentaa työvoimapulaa ja osaamisvajetta. Digitaalisen infrastruktuurin osalta on todettava, että vaikka kiinteän laajakaistan käyttöönotto on lisääntymässä, 5G-verkon kehittämiseen liittyy edelleen suuria haasteita. Vuonna 2021 vain 34 prosentilla kotitalouksista oli käytössään 5G-teknologiaa, kun unionin keskiarvo on 65 prosenttia. 5G-valmius ei myöskään etene, koska 5G:n käyttöönottoa varten tarvittavia yksinoikeudettomia radiotaajuuksia ei ole vielä jaettu. Lisäämällä digitaaliteknologian käyttöä julkishallinnossa voitaisiin myös parantaa julkisten palvelujen tarjontaa ja auttaa vähentämään tarpeetonta sääntely- ja hallintorasitusta. |
| --- | --- |

(28)

Puola on jäänyt jälkeen digitalisaatiossa. Erityisesti digitaalisten taitojen heikko taso heikentää yritysten kykyä investoida kehittyneisiin digitaalisiin ratkaisuihin ja nousta arvoketjussa, minkä lisäksi se pahentaa työvoimapulaa ja osaamisvajetta. Digitaalisen infrastruktuurin osalta on todettava, että vaikka kiinteän laajakaistan käyttöönotto on lisääntymässä, 5G-verkon kehittämiseen liittyy edelleen suuria haasteita. Vuonna 2021 vain 34 prosentilla kotitalouksista oli käytössään 5G-teknologiaa, kun unionin keskiarvo on 65 prosenttia. 5G-valmius ei myöskään etene, koska 5G:n käyttöönottoa varten tarvittavia yksinoikeudettomia radiotaajuuksia ei ole vielä jaettu. Lisäämällä digitaaliteknologian käyttöä julkishallinnossa voitaisiin myös parantaa julkisten palvelujen tarjontaa ja auttaa vähentämään tarpeetonta sääntely- ja hallintorasitusta.

| (29) | Vakaa ja ennakoitavissa oleva liiketoimintaympäristö ja suotuisa investointiympäristö ovat tärkeitä sekä pandemian jälkeisessä talouden elpymisessä että kestävän talouskasvun turvaamisessa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Oikeuslaitoksen riippumattomuus, tehokkuus ja laatu ovat niin ikään elpymisen olennaisia osatekijöitä. Oikeusvaltioperiaate on Puolassa heikentynyt ja oikeuslaitoksen riippumattomuus aiheuttaa edelleen vakavaa huolta, mistä ovat osoituksena useat Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot. Lisäksi komissio käynnisti vuonna 2021 Puolaa vastaan rikkomusmenettelyn sen jälkeen kun Puolan perustuslakituomioistuin oli antanut tuomiot, joissa kyseenalaistettiin muun muassa unionin oikeuden ensisijaisuus ja vaarannettiin näin Puolan ja unionin oikeusjärjestysten toiminta. |
| --- | --- |

(29)

Vakaa ja ennakoitavissa oleva liiketoimintaympäristö ja suotuisa investointiympäristö ovat tärkeitä sekä pandemian jälkeisessä talouden elpymisessä että kestävän talouskasvun turvaamisessa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Oikeuslaitoksen riippumattomuus, tehokkuus ja laatu ovat niin ikään elpymisen olennaisia osatekijöitä. Oikeusvaltioperiaate on Puolassa heikentynyt ja oikeuslaitoksen riippumattomuus aiheuttaa edelleen vakavaa huolta, mistä ovat osoituksena useat Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot. Lisäksi komissio käynnisti vuonna 2021 Puolaa vastaan rikkomusmenettelyn sen jälkeen kun Puolan perustuslakituomioistuin oli antanut tuomiot, joissa kyseenalaistettiin muun muassa unionin oikeuden ensisijaisuus ja vaarannettiin näin Puolan ja unionin oikeusjärjestysten toiminta.

| (30) | Moitteeton ja vakaa sääntely-ympäristö on kestävän talouskasvun ja yksityisten investointien perusta. Arvaamaton ja raskas sääntely-ympäristö heikentää kuitenkin edelleen investointi-ilmapiiriä. Toistuvat muutokset keskeisiin lakeihin lisäävät epävarmuutta ja säännösten noudattamisesta yrityksille aiheutuvia kustannuksia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että sidosryhmiä ei kuulla riittävästi lainsäädäntöprosessin aikana. Yksityiset investoinnit suhteessa BKT:hen ovat vähentyneet vuodesta 2016 ja olivat vuonna 2020 vain 18,5 prosenttia eli selvästi alle unionin ja alueen muiden vastaavien maiden keskiarvon. Tämä voi edelleen rajoittaa tuottavuuden kasvua ja heikentää Puolan kykyä ylläpitää talouskasvua pitkällä aikavälillä, etenkin kun otetaan huomioon, että yksikkötyökustannusten nousu heikentää kustannuskilpailukykyä. |
| --- | --- |

(30)

Moitteeton ja vakaa sääntely-ympäristö on kestävän talouskasvun ja yksityisten investointien perusta. Arvaamaton ja raskas sääntely-ympäristö heikentää kuitenkin edelleen investointi-ilmapiiriä. Toistuvat muutokset keskeisiin lakeihin lisäävät epävarmuutta ja säännösten noudattamisesta yrityksille aiheutuvia kustannuksia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että sidosryhmiä ei kuulla riittävästi lainsäädäntöprosessin aikana. Yksityiset investoinnit suhteessa BKT:hen ovat vähentyneet vuodesta 2016 ja olivat vuonna 2020 vain 18,5 prosenttia eli selvästi alle unionin ja alueen muiden vastaavien maiden keskiarvon. Tämä voi edelleen rajoittaa tuottavuuden kasvua ja heikentää Puolan kykyä ylläpitää talouskasvua pitkällä aikavälillä, etenkin kun otetaan huomioon, että yksikkötyökustannusten nousu heikentää kustannuskilpailukykyä.

| (31) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(31)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (32) | Puolan energiapaletti on edelleen vahvasti riippuvainen fossiilisista polttoaineista, jotka vuonna 2020 kattoivat 86 prosenttia sen energiahuollosta. Pelkästään hiilen osuus siitä oli 40 prosenttia. Maakaasun osuus energiapaletista on 17 prosenttia, kun taas öljyn osuus on 28,9 prosenttia, ja se on viime vuosina kasvanut. Puolan vähähiilistäminen on ollut hidasta. Puolan talouden kokonaispäästöt vähenivät vuoteen 2020 mennessä vain 8 prosenttia vuoteen 2005 verrattuna (19). Kasvihuonekaasupäästöjen intensiteetti on 54 prosenttia unionin keskiarvoa suurempi. Tarkistettu, kunnianhimoisempi energiapolitiikka ja kohdennetut toimet päästökauppajärjestelmään kuulumattomilla aloilla ovat tarpeen, jotta päästöjen vähentämistä voitaisiin edistää kaikkialla taloudessa. Vaikka Puola tuottaa itse noin 80 prosenttia kuluttamastaan hiilestä, sen riippuvuus Venäjästä – laskettuna Venäjältä tuodun hiilen osuutena hiilen kokonaistuonnista – on kasvanut 74 prosenttiin vuonna 2020, kun unionin keskiarvo on 54 prosenttia. Öljyn osalta Puola on lähes kokonaan riippuvainen ulkomaisista toimittajista, ja Venäjältä tulevan tuonnin osuus ulkomaisista toimituksista on 72 prosenttia, kun unionin keskiarvo on 26 prosenttia. Maakaasun osalta Puolan riippuvuus Venäjältä tuotavasta maakaasusta oli vuonna 2020 55 prosenttia, kun unionin keskiarvo oli 44 prosenttia (20). Puolan sisällä ja sen naapurimaiden kanssa käynnissä olevien ja suunniteltujen infrastruktuurihankkeiden (mukaan lukien Liettuan kanssa 1 päivänä toukokuuta 2022 käyttöön otettu GIPL-yhdysjohto) odotetaan korvaavan kokonaan Puolan riippuvuuden venäläisestä kaasusta, jos niihin liittyy toimitussopimuksia. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta voidaan välttää hiililukkiutumat ja hukkainvestoinnit ja mahdollistaa pitkän aikavälin kestävyys muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Puolan pitkän aikavälin kaasuntoimitussopimus venäläisen Gazpromin kanssa päättyy vuoden 2022 lopussa, eikä Puola suunnittele sen uusimista.
  Gazpromin huhtikuussa 2022 toteuttaman kaasuntoimitusten keskeyttämisen suoraa vaikutusta Puolan energiaturvallisuuteen lieventää merkittävästi se, että Puolalla on käytössään vaihtoehtoisia toimittajia sekä unionissa että sen ulkopuolella. Kaasuntoimitusten keskeyttäminen edellyttää kuitenkin käynnissä olevien ja suunniteltujen monipuolistamishankkeiden nopeuttamista sekä muiden toimien koordinoinnin lisäämistä unionin kanssa. |
| --- | --- |

(32)

Puolan energiapaletti on edelleen vahvasti riippuvainen fossiilisista polttoaineista, jotka vuonna 2020 kattoivat 86 prosenttia sen energiahuollosta. Pelkästään hiilen osuus siitä oli 40 prosenttia. Maakaasun osuus energiapaletista on 17 prosenttia, kun taas öljyn osuus on 28,9 prosenttia, ja se on viime vuosina kasvanut. Puolan vähähiilistäminen on ollut hidasta. Puolan talouden kokonaispäästöt vähenivät vuoteen 2020 mennessä vain 8 prosenttia vuoteen 2005 verrattuna (19). Kasvihuonekaasupäästöjen intensiteetti on 54 prosenttia unionin keskiarvoa suurempi. Tarkistettu, kunnianhimoisempi energiapolitiikka ja kohdennetut toimet päästökauppajärjestelmään kuulumattomilla aloilla ovat tarpeen, jotta päästöjen vähentämistä voitaisiin edistää kaikkialla taloudessa. Vaikka Puola tuottaa itse noin 80 prosenttia kuluttamastaan hiilestä, sen riippuvuus Venäjästä – laskettuna Venäjältä tuodun hiilen osuutena hiilen kokonaistuonnista – on kasvanut 74 prosenttiin vuonna 2020, kun unionin keskiarvo on 54 prosenttia. Öljyn osalta Puola on lähes kokonaan riippuvainen ulkomaisista toimittajista, ja Venäjältä tulevan tuonnin osuus ulkomaisista toimituksista on 72 prosenttia, kun unionin keskiarvo on 26 prosenttia. Maakaasun osalta Puolan riippuvuus Venäjältä tuotavasta maakaasusta oli vuonna 2020 55 prosenttia, kun unionin keskiarvo oli 44 prosenttia (20). Puolan sisällä ja sen naapurimaiden kanssa käynnissä olevien ja suunniteltujen infrastruktuurihankkeiden (mukaan lukien Liettuan kanssa 1 päivänä toukokuuta 2022 käyttöön otettu GIPL-yhdysjohto) odotetaan korvaavan kokonaan Puolan riippuvuuden venäläisestä kaasusta, jos niihin liittyy toimitussopimuksia. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta voidaan välttää hiililukkiutumat ja hukkainvestoinnit ja mahdollistaa pitkän aikavälin kestävyys muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Puolan pitkän aikavälin kaasuntoimitussopimus venäläisen Gazpromin kanssa päättyy vuoden 2022 lopussa, eikä Puola suunnittele sen uusimista.

Gazpromin huhtikuussa 2022 toteuttaman kaasuntoimitusten keskeyttämisen suoraa vaikutusta Puolan energiaturvallisuuteen lieventää merkittävästi se, että Puolalla on käytössään vaihtoehtoisia toimittajia sekä unionissa että sen ulkopuolella. Kaasuntoimitusten keskeyttäminen edellyttää kuitenkin käynnissä olevien ja suunniteltujen monipuolistamishankkeiden nopeuttamista sekä muiden toimien koordinoinnin lisäämistä unionin kanssa.

| (33) | Uuden uusiutuviin energialähteisiin liittyvän tuotantokapasiteetin nopeampi käyttöönotto on ratkaisevan tärkeää, jotta Puola voi vähentää riippuvuuttaan fossiilisten polttoaineiden tuonnista ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa asetetut uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet eivät ole riittävän kunnianhimoisia. On kuitenkin olemassa merkittäviä sääntelyyn ja menettelyihin liittyviä sekä hallinnollisia esteitä, jotka rajoittavat uusiutuviin energialähteisiin liittyvän tuotantokapasiteetin käyttöönottoa ja hidastavat uusiutuvien energialähteiden liittämistä verkkoon. Näitä ovat muun muassa energiaosuuskuntia koskevat rajoittavat säännöt, maatuulivoiman kehittämistä koskevat rajoittavat säännöt ja pitkälliset lupamenettelyt, monimutkaiset ja epävakaat verosäännökset sekä pitkäkestoiset verkkoliitäntämenettelyt. Infrastruktuurin esteet, kuten riittämätön jakeluverkkokapasiteetti, hidastavat niin ikään uusiutuvien energialähteiden integrointia, ja niihin olisi puututtava asianmukaisin kannustimin. Lisäksi 18 päivänä toukokuuta 2022 annetussa komission tiedonannossa, jäljempänä ’REPowerEU-tiedonanto’, todetaan, että kestävän biometaanin tuotannon lisääminen auttaa osaltaan vähentämään unionin riippuvuutta Venäjän fossiilisista polttoaineista. Puolalla on tässä yhteydessä mahdollisuus hyödyntää sovellettavien kestävyyskriteerien mukaisen biometaanin käyttämätöntä potentiaalia laatimalla strategia kestävien biometaanimarkkinoiden luomiseksi ja tekemällä konkreettisia ehdotuksia sen rakenteesta. Kestävää biometaania voidaan käyttää lämmön ja sähkön sekä uusiutuvan vedyn yhteistuotannossa, mistä voisi olla apua sellaisilla aloilla, joiden vähähiilistäminen on vaikeaa. Puolan kansallinen kunnostusohjelma on merkittävä aloite, jonka tavoitteena on korvata ilmaa pilaavat lämmityskattilat ja parantaa rakennusten energiatehokkuutta. Sitä voitaisiin kuitenkin edelleen virtaviivaistaa ja kohdentaa se paremmin pienituloisiin kotitalouksiin ja heikoimmin suoriutuviin rakennuksiin.
  Lisäksi lämmönlähteiden korvaamiseen tarkoitettuja tukia voitaisiin suunnitella paremmin, jotta voitaisiin välttää lukkiutumisvaikutukset ja tarjota vahvempia kannustimia pitkälle meneviin perusparannuksiin ja lämpöpumppujen käyttöönottoon perusparannusaaltoa koskevan strategian ja REPowerEU-tiedonannon tavoitteiden mukaisesti. Energiatehokkuusparannuksiin liittyvä merkittävä kustannussäästöpotentiaali mahdollistaa takaisinmaksettavien rahoitusvälineiden käytön, ja niitä voitaisiin käyttää sekä asuntojen että julkisten ja liikerakennusten peruskorjausasteen nostamiseen. Tämä parantaisi edelleen ilmanlaatua, nopeuttaisi energiansäästöä ja vähentäisi fossiilisten polttoaineiden kysyntää lämmityksessä. Puolan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(33)

Uuden uusiutuviin energialähteisiin liittyvän tuotantokapasiteetin nopeampi käyttöönotto on ratkaisevan tärkeää, jotta Puola voi vähentää riippuvuuttaan fossiilisten polttoaineiden tuonnista ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa asetetut uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet eivät ole riittävän kunnianhimoisia. On kuitenkin olemassa merkittäviä sääntelyyn ja menettelyihin liittyviä sekä hallinnollisia esteitä, jotka rajoittavat uusiutuviin energialähteisiin liittyvän tuotantokapasiteetin käyttöönottoa ja hidastavat uusiutuvien energialähteiden liittämistä verkkoon. Näitä ovat muun muassa energiaosuuskuntia koskevat rajoittavat säännöt, maatuulivoiman kehittämistä koskevat rajoittavat säännöt ja pitkälliset lupamenettelyt, monimutkaiset ja epävakaat verosäännökset sekä pitkäkestoiset verkkoliitäntämenettelyt. Infrastruktuurin esteet, kuten riittämätön jakeluverkkokapasiteetti, hidastavat niin ikään uusiutuvien energialähteiden integrointia, ja niihin olisi puututtava asianmukaisin kannustimin. Lisäksi 18 päivänä toukokuuta 2022 annetussa komission tiedonannossa, jäljempänä ’REPowerEU-tiedonanto’, todetaan, että kestävän biometaanin tuotannon lisääminen auttaa osaltaan vähentämään unionin riippuvuutta Venäjän fossiilisista polttoaineista. Puolalla on tässä yhteydessä mahdollisuus hyödyntää sovellettavien kestävyyskriteerien mukaisen biometaanin käyttämätöntä potentiaalia laatimalla strategia kestävien biometaanimarkkinoiden luomiseksi ja tekemällä konkreettisia ehdotuksia sen rakenteesta. Kestävää biometaania voidaan käyttää lämmön ja sähkön sekä uusiutuvan vedyn yhteistuotannossa, mistä voisi olla apua sellaisilla aloilla, joiden vähähiilistäminen on vaikeaa. Puolan kansallinen kunnostusohjelma on merkittävä aloite, jonka tavoitteena on korvata ilmaa pilaavat lämmityskattilat ja parantaa rakennusten energiatehokkuutta. Sitä voitaisiin kuitenkin edelleen virtaviivaistaa ja kohdentaa se paremmin pienituloisiin kotitalouksiin ja heikoimmin suoriutuviin rakennuksiin.

Lisäksi lämmönlähteiden korvaamiseen tarkoitettuja tukia voitaisiin suunnitella paremmin, jotta voitaisiin välttää lukkiutumisvaikutukset ja tarjota vahvempia kannustimia pitkälle meneviin perusparannuksiin ja lämpöpumppujen käyttöönottoon perusparannusaaltoa koskevan strategian ja REPowerEU-tiedonannon tavoitteiden mukaisesti. Energiatehokkuusparannuksiin liittyvä merkittävä kustannussäästöpotentiaali mahdollistaa takaisinmaksettavien rahoitusvälineiden käytön, ja niitä voitaisiin käyttää sekä asuntojen että julkisten ja liikerakennusten peruskorjausasteen nostamiseen. Tämä parantaisi edelleen ilmanlaatua, nopeuttaisi energiansäästöä ja vähentäisi fossiilisten polttoaineiden kysyntää lämmityksessä. Puolan on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (34) | Liikenne on energiantuotannon jälkeen toiseksi saastuttavin sektori, ja sen osuus öljyn kokonaiskulutuksesta on noin 70 prosenttia. Tieliikenteen osuus sektorin päästöistä on suurin. Siksi on ratkaisevan tärkeää nopeuttaa toimia liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Kannustimet kollektiivisille, vähähiilisille ja aktiivisille liikennemuodoille edistäisivät tämän tavoitteen saavuttamista. Lisäämällä julkisen liikenteen houkuttelevuutta, myös maaseutualueilla, ja parantamalla esikaupunkien yhteyksiä keskustoihin voitaisiin vähentää ilman pilaantumista, vähentää syrjäytymistä ja parantaa elämänlaatua. Päästöttömien ajoneuvojen osuus ensirekisteröidyistä henkilöautoista oli 0,8 prosenttia vuonna 2020, eli selvästi alle unionin keskiarvon, joka on 5,3 prosenttia. Olisi harkittava lisätukea sähköautojen hankinnan helpottamiseksi ja merkittäviä investointeja latausinfrastruktuuriin. |
| --- | --- |

(34)

Liikenne on energiantuotannon jälkeen toiseksi saastuttavin sektori, ja sen osuus öljyn kokonaiskulutuksesta on noin 70 prosenttia. Tieliikenteen osuus sektorin päästöistä on suurin. Siksi on ratkaisevan tärkeää nopeuttaa toimia liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Kannustimet kollektiivisille, vähähiilisille ja aktiivisille liikennemuodoille edistäisivät tämän tavoitteen saavuttamista. Lisäämällä julkisen liikenteen houkuttelevuutta, myös maaseutualueilla, ja parantamalla esikaupunkien yhteyksiä keskustoihin voitaisiin vähentää ilman pilaantumista, vähentää syrjäytymistä ja parantaa elämänlaatua. Päästöttömien ajoneuvojen osuus ensirekisteröidyistä henkilöautoista oli 0,8 prosenttia vuonna 2020, eli selvästi alle unionin keskiarvon, joka on 5,3 prosenttia. Olisi harkittava lisätukea sähköautojen hankinnan helpottamiseksi ja merkittäviä investointeja latausinfrastruktuuriin.

| (35) | Puolan kansallisen energiastrategian tavoitteita on tarkistettava ylöspäin vuoteen 2030 ulottuvan unionin ilmastotavoitteen mukaisesti. Vahva, vakaa ja ajantasainen strateginen kehys on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan ohjata ja kannustaa julkisia ja yksityisiä investointeja vihreään siirtymään. Puolan olisi harkittava tätä tavoitetason nostamista varmuuden tarjoamiseksi sijoittajille ja liiketoimintaympäristön ennustettavuuden lisäämiseksi samalla kun se nopeuttaa energiakäännettään REPowerEU-tiedonannon mukaisesti. |
| --- | --- |

(35)

Puolan kansallisen energiastrategian tavoitteita on tarkistettava ylöspäin vuoteen 2030 ulottuvan unionin ilmastotavoitteen mukaisesti. Vahva, vakaa ja ajantasainen strateginen kehys on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan ohjata ja kannustaa julkisia ja yksityisiä investointeja vihreään siirtymään. Puolan olisi harkittava tätä tavoitetason nostamista varmuuden tarjoamiseksi sijoittajille ja liiketoimintaympäristön ennustettavuuden lisäämiseksi samalla kun se nopeuttaa energiakäännettään REPowerEU-tiedonannon mukaisesti.

| (36) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Puola voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Puola voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(36)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Puola voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Puola voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (37) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(37)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

SUOSITTAA, että Puola toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; parantaa julkisen varainkäytön tehokkuutta muun muassa jatkamalla talousarviojärjestelmän uudistamista; varmistaa tulevien eläke-etuuksien riittävyyden ja eläkejärjestelmän kestävyyden toteuttamalla toimenpiteitä, joilla nostetaan todellista eläkkeellesiirtymisikää, ja uudistamalla etuuskohteluun perustuvat eläkejärjestelyt;

2.

saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

lisää työmarkkinoille osallistumista muun muassa parantamalla lastenhoidon ja pitkäaikaishoidon saatavuutta ja poistaa pysyvämpien työsuhteiden jäljellä olevat esteet; edistää laadukasta koulutusta ja työmarkkinoiden kannalta merkityksellisiä taitoja erityisesti aikuiskoulutuksen avulla ja digitaalista osaamista kehittämällä; parantaa sosiaalietuuksien kohdentamista ja varmistaa, että etuudet ovat niitä tarvitsevien saatavilla;

4.

parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kantokykyä, saatavuutta ja tuloksellisuutta muun muassa tarjoamalla riittävät resurssit hoitopyramidin kääntämiseksi ja nopeuttamalla sähköisten terveyspalvelujen käyttöönottoa; vahvistaa talouden innovointikykyä muun muassa tukemalla tutkimuslaitoksia ja niiden tiiviimpää yhteistyötä yritysten kanssa; lisää yritysten ja julkishallinnon digitalisaatiota muun muassa kehittämällä infrastruktuuria;

5.

parantaa investointiympäristöä, erityisesti turvaamalla oikeuslaitoksen riippumattomuuden; varmistaa julkisten kuulemisten vaikuttavuuden ja työmarkkinaosapuolten osallistumisen päätöksentekoprosessiin;

6.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista poistamalla sääntelyyn ja infrastruktuuriin liittyviä sekä hallinnollisia esteitä, jotta voidaan nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden lupamenettelyjä ja käyttöönottoa; uudistaa rakennusten peruskorjauspolitiikkoja ja tukijärjestelmiä, joilla kannustetaan energiatehokkuuden parantamiseen, edistää energiansäästöä ja fossiilisten polttoaineiden käytöstä luopumista lämmityksessä sekä nopeuttaa lämpöpumppujen käyttöönottoa; nopeuttaa siirtymistä julkiseen liikenteeseen ja aktiiviseen liikkuvuuteen ja edistää sähköajoneuvojen nopeampaa käyttöönottoa tarjoamalla kannustimia ja investoimalla latausinfrastruktuuriin; parantaa vihreän siirtymän pitkän ja keskipitkän aikavälin strategista suunnittelua päivittämällä kansallisia energiapolitiikkoja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja REPowerEU-tiedonannon mukaisesti, jotta voidaan tarjota varmuutta liike-elämälle ja käyttää rahoitusta tuloksellisesti energiaan tehtävien investointien nopeuttamiseksi.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

5

(6)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Puolan vuoden 2021 lähentymisohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 98).

6

(7)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

7

(8)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

8

(9)  ST 9728/2022 ja ST 9728/2022 ADD 1.

9

(10)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Puolan vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Puolan vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 135).

10

(11)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

11

(12)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

12

(13)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

13

(14)  Nämä ovat komission ennusteita. Komissio ei ole vielä arvioinut Puolan elpymis- ja palautumissuunnitelmaa.

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mukaan lukien siirrot Puolan kehityspankille (BGK).

15

(16)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Kertomus EU:n ilmastotoimista (2021).

19

(20)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Puolan osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita. Puolaan ei ole enää tuotu kaasua Venäjältä 27 päivästä huhtikuuta 2022 alkaen.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

21

(22)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

22

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/181 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/181

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Portugalin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/22)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Portugali kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Portugali kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Portugalin vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Portugalin vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Portugali toimitti 22 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Portugalin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä. (10) Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Portugali on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Portugali toimitti 22 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Portugalin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä. (10) Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Portugali on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Portugali toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Portugalin puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Portugali toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Portugalin puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Portugalia koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Portugalin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Portugali on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Portugalin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Portugalia koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Portugalin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Portugali on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Portugalin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Portugalista perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmänä oli, että Portugalin makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät erityisesti suureen ulkomaiseen, yksityiseen ja julkiseen velkaan tilanteessa, jossa tuottavuuden kasvu on vähäistä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Portugalista perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmänä oli, että Portugalin makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät erityisesti suureen ulkomaiseen, yksityiseen ja julkiseen velkaan tilanteessa, jossa tuottavuuden kasvu on vähäistä.

| (13) | Portugali toimitti vuotta 2022 koskevan uuden alustavan talousarviosuunnitelman 14 päivänä huhtikuuta 2022. Kattava arvio kyseisestä suunnitelmasta esitetään komission lausunnossa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (11) 7 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Portugali toimitti vuotta 2022 koskevan uuden alustavan talousarviosuunnitelman 14 päivänä huhtikuuta 2022. Kattava arvio kyseisestä suunnitelmasta esitetään komission lausunnossa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (11) 7 artiklan mukaisesti.

| (14) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (12), että Portugali toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Portugali harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Portugalin julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,8 prosenttia. Portugalin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,3 prosentista 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Portugalin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa terveydenhuoltoon liittyvistä menoista, kuten kustannuksista, jotka johtuivat siitä, että kansallinen terveydenhuoltojärjestelmä palkkasi lisää terveydenhuollon ammattilaisia parantaakseen toimintavalmiuksiaan. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 127,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 135,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(14)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (12), että Portugali toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Portugali harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Portugalin julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,8 prosenttia. Portugalin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,3 prosentista 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Portugalin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa terveydenhuoltoon liittyvistä menoista, kuten kustannuksista, jotka johtuivat siitä, että kansallinen terveydenhuoltojärjestelmä palkkasi lisää terveydenhuollon ammattilaisia parantaakseen toimintavalmiuksiaan. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 127,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 135,2 prosenttia.

| (15) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 varovainen ja sen jälkeen realistinen (13). Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 5,0 prosenttia vuonna 2022 ja 3,3 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 voimakkaampaa, 5,8 prosenttia, ja vuonna 2023 heikompaa, 2,7 prosenttia. Ero johtuu siitä, että komission ennusteen mukaan yksityinen kulutus ja nettovienti kasvavat vuonna 2022 voimakkaammin ja investoinnit ja nettovienti vuonna 2023 hitaammin kuin hallituksen ennusteessa. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 0,7 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden voimakkaasta kasvusta ja useimpien pandemiaan liittyvien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 120,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 115,4 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,9 prosenttia vuonna 2022 ja 1,0 prosenttia vuonna 2023. Alijäämä vastaa näin vuoden 2022 vakausohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitua alijäämää ja on vuonna 2023 hieman suurempi kuin vakausohjelmassa ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteessa juoksevat menot ovat vuonna 2023 suuremmat. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 119,9 prosenttia vuonna 2022 eli pienempi kuin vakausohjelmassa ja 115,3 prosenttia vuonna 2023 eli lähellä vakausohjelmassa ennakoitua lukua. Ero vuonna 2022 johtuu siitä, että komission ennusteessa nimellisen BKT:n kasvu on kyseisenä vuonna voimakkaampaa. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,5 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Portugalin talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(15)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 varovainen ja sen jälkeen realistinen (13). Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 5,0 prosenttia vuonna 2022 ja 3,3 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on vuonna 2022 voimakkaampaa, 5,8 prosenttia, ja vuonna 2023 heikompaa, 2,7 prosenttia. Ero johtuu siitä, että komission ennusteen mukaan yksityinen kulutus ja nettovienti kasvavat vuonna 2022 voimakkaammin ja investoinnit ja nettovienti vuonna 2023 hitaammin kuin hallituksen ennusteessa. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 0,7 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden voimakkaasta kasvusta ja useimpien pandemiaan liittyvien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 120,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 115,4 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,9 prosenttia vuonna 2022 ja 1,0 prosenttia vuonna 2023. Alijäämä vastaa näin vuoden 2022 vakausohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitua alijäämää ja on vuonna 2023 hieman suurempi kuin vakausohjelmassa ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteessa juoksevat menot ovat vuonna 2023 suuremmat. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 119,9 prosenttia vuonna 2022 eli pienempi kuin vakausohjelmassa ja 115,3 prosenttia vuonna 2023 eli lähellä vakausohjelmassa ennakoitua lukua. Ero vuonna 2022 johtuu siitä, että komission ennusteessa nimellisen BKT:n kasvu on kyseisenä vuonna voimakkaampaa. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,5 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Portugalin talouden potentiaalista kasvua.

| (16) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,7 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden vuoden 2022 alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja niiden vaikutus kumoutuu kokonaan vuonna 2023 (14). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä sekä energiankulutukseen liittyvistä tuista. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu, etenkään yleistä polttoaineveron laskua. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 (15). |
| --- | --- |

(16)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,7 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden vuoden 2022 alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja niiden vaikutus kumoutuu kokonaan vuonna 2023 (14). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä sekä energiankulutukseen liittyvistä tuista. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu, etenkään yleistä polttoaineveron laskua. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 (15).

| (17) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Portugali rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Portugali rajoittaa kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua. Se suositti myös, että Portugali harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisäisi investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Portugali rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Neuvosto suositti myös, että Portugali rajoittaa kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvua. Se suositti myös, että Portugali harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisäisi investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (18) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Portugalin vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen (16). Portugali aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (17). Sen vuoksi Portugali suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2022 niin ikään elvyttävä vaikutus, joka on 1,1 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,6 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas julkisen sektorin palkkamenojen, ikääntymiseen liittyvien menojen ja välituotekäytön kasvun odotetaan edelleen aiheuttavan juoksevien menojen kasvupaineita. Erityisesti BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan siihen elvyttävään vaikutukseen, joka kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla on finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2022, lisäämällä menoja, jotka liittyvät tavaroiden ja palvelujen julkiseen kulutukseen. Portugalin odotetaan yleisesti ottaen pitävän kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa vuonna 2022, koska kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen merkittävä elvyttävä vaikutus vuonna 2022 johtuu pääasiassa toimenpiteistä, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin, sekä kustannuksista, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. |
| --- | --- |

(18)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Portugalin vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen (16). Portugali aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (17). Sen vuoksi Portugali suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2022 niin ikään elvyttävä vaikutus, joka on 1,1 prosenttiyksikköä. Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen sisältyy niiden toimenpiteiden lisävaikutus, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin (0,6 % suhteessa BKT:hen), ja se sisältää myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen), kun taas julkisen sektorin palkkamenojen, ikääntymiseen liittyvien menojen ja välituotekäytön kasvun odotetaan edelleen aiheuttavan juoksevien menojen kasvupaineita. Erityisesti BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan siihen elvyttävään vaikutukseen, joka kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla on finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2022, lisäämällä menoja, jotka liittyvät tavaroiden ja palvelujen julkiseen kulutukseen. Portugalin odotetaan yleisesti ottaen pitävän kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun hallinnassa vuonna 2022, koska kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen merkittävä elvyttävä vaikutus vuonna 2022 johtuu pääasiassa toimenpiteistä, joilla puututaan energian hintojen nousun taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin, sekä kustannuksista, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille.

| (19) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (18). Portugalin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (19). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2023 kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,6 % suhteessa BKT:hen). Samaan aikaan BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun vuonna 2022 ennustetaan vaikuttavan siihen vaikutukseen, joka kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla on finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2023, lisäämällä eläkkeisiin ja sosiaalietuuksiin liittyviä menoja indeksoinnin seurauksena. |
| --- | --- |

(19)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,0 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (18). Portugalin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (19). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2023 kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hintojen nousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,6 % suhteessa BKT:hen). Samaan aikaan BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun vuonna 2022 ennustetaan vaikuttavan siihen vaikutukseen, joka kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla on finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2023, lisäämällä eläkkeisiin ja sosiaalietuuksiin liittyviä menoja indeksoinnin seurauksena.

| (20) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan saavuttavan tasapainon vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 109,8 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 105,9 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta. |
| --- | --- |

(20)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan saavuttavan tasapainon vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Vuoden 2022 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, nimittäin 109,8 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 105,9 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta.

| (21) | Kasvua paremmin edistävä julkisen talouden koostumus sekä tulo- että menopuolella tukisi Portugalin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, parantaisi liiketoimintaympäristöä ja edistäisi osallistavaa elpymistä. Portugalin verojärjestelmän osalta on näyttöä (20) siitä, että maan vero- ja etuusjärjestelmä on melko hankala ja läpinäkyvyydeltään puutteellinen (järjestelmässä on yli 500 veroetuutta, jotka jakautuvat yli 60 säädökseen) ja että verotukien taloudellista tehokkuutta voitaisiin lisätä johdonmukaisen seurannan ja arvioinnin avulla. Lisäksi yhteisöveron verokantarakennetta monimutkaistavat valtion ja kuntien käyttöön ottamat korotukset, mikä tekee järjestelmästä veronmaksajien kannalta hankalamman ja aiheuttaa lisärasitteita verohallinnolle. Välittömiä veroja pidätetään usein liikaa, mikä johtaa huomattavan suuriin palautushakemuksiin seuraavana vuonna. Veronkannon toistuvat kustannukset ovat suhteellisen suuret (vuonna 2019 ne olivat noin 20 % EU27:n keskiarvoa suuremmat), ja verohallinnon investoinnit tieto- ja viestintätekniikkaan ovat unionin keskiarvoon verrattuna vähäiset (5,7 % verohallinnon toimintamenoista vuonna 2019 eli likimain puolet EU27:n keskiarvosta). Tämän vuoksi verohallinnon tehostaminen auttaisi lyhentämään verojen maksuun kuluvaa aikaa Portugalissa ja vähentämään maksamattomien verorästien määrää (joka oli vuoden 2019 lopussa 37,1 % koko nettokertymästä eli unionin suurimpia). Portugalin sosiaalisen suojelun järjestelmässä sosiaalisten tulonsiirtojen vaikutus köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentämisessä on heikompi kuin unionissa keskimäärin. Etenkin vähimmäistulon riittävyys on heikko, sillä vähimmäistulo on vain 37,5 prosenttia köyhyysrajasta (unionissa vastaava luku on 58,9 %). Samaan aikaan vaikuttaa siltä, että monilla sosiaalietuuksilla on samankaltaisia tavoitteita, mikä lisää osaltaan järjestelmän monimutkaisuutta. Tästä seurauksena oleva sosiaalisen suojelun järjestelmän hajanaisuus johtaa suhteellisen alhaiseen käyttöasteeseen ja siihen, ettei tukea eniten tarvitseville ohjata sitä tehokkaasti, mikä heikentää sosiaalietuuksien kattavuutta ja viime kädessä niiden riittävyyttä. Tässä yhteydessä kansallisen köyhyydentorjuntastrategian täytäntöönpano on erityisen tärkeää. |
| --- | --- |

(21)

Kasvua paremmin edistävä julkisen talouden koostumus sekä tulo- että menopuolella tukisi Portugalin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, parantaisi liiketoimintaympäristöä ja edistäisi osallistavaa elpymistä. Portugalin verojärjestelmän osalta on näyttöä (20) siitä, että maan vero- ja etuusjärjestelmä on melko hankala ja läpinäkyvyydeltään puutteellinen (järjestelmässä on yli 500 veroetuutta, jotka jakautuvat yli 60 säädökseen) ja että verotukien taloudellista tehokkuutta voitaisiin lisätä johdonmukaisen seurannan ja arvioinnin avulla. Lisäksi yhteisöveron verokantarakennetta monimutkaistavat valtion ja kuntien käyttöön ottamat korotukset, mikä tekee järjestelmästä veronmaksajien kannalta hankalamman ja aiheuttaa lisärasitteita verohallinnolle. Välittömiä veroja pidätetään usein liikaa, mikä johtaa huomattavan suuriin palautushakemuksiin seuraavana vuonna. Veronkannon toistuvat kustannukset ovat suhteellisen suuret (vuonna 2019 ne olivat noin 20 % EU27:n keskiarvoa suuremmat), ja verohallinnon investoinnit tieto- ja viestintätekniikkaan ovat unionin keskiarvoon verrattuna vähäiset (5,7 % verohallinnon toimintamenoista vuonna 2019 eli likimain puolet EU27:n keskiarvosta). Tämän vuoksi verohallinnon tehostaminen auttaisi lyhentämään verojen maksuun kuluvaa aikaa Portugalissa ja vähentämään maksamattomien verorästien määrää (joka oli vuoden 2019 lopussa 37,1 % koko nettokertymästä eli unionin suurimpia). Portugalin sosiaalisen suojelun järjestelmässä sosiaalisten tulonsiirtojen vaikutus köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentämisessä on heikompi kuin unionissa keskimäärin. Etenkin vähimmäistulon riittävyys on heikko, sillä vähimmäistulo on vain 37,5 prosenttia köyhyysrajasta (unionissa vastaava luku on 58,9 %). Samaan aikaan vaikuttaa siltä, että monilla sosiaalietuuksilla on samankaltaisia tavoitteita, mikä lisää osaltaan järjestelmän monimutkaisuutta. Tästä seurauksena oleva sosiaalisen suojelun järjestelmän hajanaisuus johtaa suhteellisen alhaiseen käyttöasteeseen ja siihen, ettei tukea eniten tarvitseville ohjata sitä tehokkaasti, mikä heikentää sosiaalietuuksien kattavuutta ja viime kädessä niiden riittävyyttä. Tässä yhteydessä kansallisen köyhyydentorjuntastrategian täytäntöönpano on erityisen tärkeää.

| (22) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Portugalille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmalla edistetään erityisesti investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään. Keskeisellä sijalla suunnitelmassa on julkisen talouden laadun ja valtion omistamien yritysten taloudellisen kestävyyden parantaminen. Suunnitelmaan sisältyy kunnianhimoisia toimia, joilla on tarkoitus parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kantokykyä ja mahdollisuuksia saada laadukasta terveydenhoitoa ja pitkäaikaishoitoa. Suunnitelmalla pyritään myös parantamaan väestön yleistä osaamistasoa, myös eri väestöryhmien digitaalisia taitoja, ja kehittämään ammatillisen koulutuksen tarjontaa. Siihen sisältyy merkittäviä investointeja, joilla on tarkoitus parantaa sosiaalipalveluja muun muassa lisäämällä sosiaaliseen asuntotuotantoon kuuluvien ja kohtuuhintaisten asuntojen tarjontaa. Suunnitelmassa otetaan lisäksi käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla on tarkoitus vähentää työmarkkinoiden segmentoitumista ja tukea laadukkaita työpaikkoja sekä työpaikkojen luontia ja säilyttämistä. Suunnitelmalla pyritään erityisesti tukemaan digitaaliteknologian käyttöä kansalaisten ja yritysten keskuudessa. Siinä otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten rahoituksen saantia ja edistämään yksityisiä ja julkisia investointeja maan talouden elvyttämiseksi. Suunnitelma sisältää myös merkittäviä uudistuksia ja investointeja, joilla on tarkoitus edistää investointeja tutkimukseen ja innovointiin ja lisätä tutkimuksen ja innovoinnin tehokkuutta ja tuloksekkuutta. Suunnitelmaan sisältyy kunnianhimoisia toimia liiketoimintaympäristön haasteisiin vastaamiseksi ja oikeuslaitoksen tehokkuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(22)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Portugalille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmalla edistetään erityisesti investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään. Keskeisellä sijalla suunnitelmassa on julkisen talouden laadun ja valtion omistamien yritysten taloudellisen kestävyyden parantaminen. Suunnitelmaan sisältyy kunnianhimoisia toimia, joilla on tarkoitus parantaa terveydenhuoltojärjestelmän kantokykyä ja mahdollisuuksia saada laadukasta terveydenhoitoa ja pitkäaikaishoitoa. Suunnitelmalla pyritään myös parantamaan väestön yleistä osaamistasoa, myös eri väestöryhmien digitaalisia taitoja, ja kehittämään ammatillisen koulutuksen tarjontaa. Siihen sisältyy merkittäviä investointeja, joilla on tarkoitus parantaa sosiaalipalveluja muun muassa lisäämällä sosiaaliseen asuntotuotantoon kuuluvien ja kohtuuhintaisten asuntojen tarjontaa. Suunnitelmassa otetaan lisäksi käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla on tarkoitus vähentää työmarkkinoiden segmentoitumista ja tukea laadukkaita työpaikkoja sekä työpaikkojen luontia ja säilyttämistä. Suunnitelmalla pyritään erityisesti tukemaan digitaaliteknologian käyttöä kansalaisten ja yritysten keskuudessa. Siinä otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten rahoituksen saantia ja edistämään yksityisiä ja julkisia investointeja maan talouden elvyttämiseksi. Suunnitelma sisältää myös merkittäviä uudistuksia ja investointeja, joilla on tarkoitus edistää investointeja tutkimukseen ja innovointiin ja lisätä tutkimuksen ja innovoinnin tehokkuutta ja tuloksekkuutta. Suunnitelmaan sisältyy kunnianhimoisia toimia liiketoimintaympäristön haasteisiin vastaamiseksi ja oikeuslaitoksen tehokkuuden parantamiseksi.

| (23) | Portugalin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Portugalin elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 37,9 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 22,1 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Portugalia toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(23)

Portugalin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Portugalin elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 37,9 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 22,1 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Portugalia toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (24) | Portugali toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (21) mukaisen kumppanuussopimuksen 4 päivänä maaliskuuta 2022, mutta muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia ei ole vielä toimitettu. Portugalin on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(24)

Portugali toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (21) mukaisen kumppanuussopimuksen 4 päivänä maaliskuuta 2022, mutta muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia ei ole vielä toimitettu. Portugalin on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (25) | Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa huomioon otettujen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Portugalilla on ratkaistavanaan useita kiertotalouteen liittyviä lisähaasteita. Erityisesti Portugalin jätehuoltoa koskevat indikaattorit ovat huomattavasti alle unionin keskiarvon. Yhdyskuntajätteen keskimääräinen kierrätysaste on alhainen ja laskussa, ja kierrätysasteessa on alueellisia eroja. Portugali ei saavuttanut unionin tavoitetta, joka edellyttää, että yhdyskuntajätteestä kierrätetään 50 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Kokonaiskierrätysaste oli 29 prosenttia vuonna 2019 ja 26,5 prosenttia vuonna 2020 (alustavat tiedot), kun unionin keskiarvo oli 48 prosenttia. Unionin seuraavaksi vuosikymmeneksi asettamien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää huomattavia toimia. Näihin kuuluu myös tavoite, jonka mukaan yhdyskuntajätteestä on kierrätettävä vuoteen 2025 mennessä 55 prosenttia. Parannuksia tarvitaan jätteen syntymisen ehkäisemisen ja jätteen minimoinnin, lajittelun, uudelleenkäytön ja kierrätyksen lisäämiseksi, jotta jätteiden päätymistä kaatopaikoille ja polttolaitoksiin voidaan välttää, sekä jätteen kierrätys- ja käsittelylaitosten nykyaikaistamiseksi. Kaatopaikka- ja jätteenpolttomaksujen korottaminen, jäännösjäteveron käyttöönotto ja sellaisten kuntien maksujen korottaminen, jotka eivät saavuta kierrätystavoitteita, ovat hyviä esimerkkejä siitä, miten näiden tavoitteiden saavuttamista voidaan tukea. Lisäksi prosessia voisivat nopeuttaa jätteen erilliskeräyksen laajentaminen ja ”maksa itse omat jätekustannuksesi” -periaatteella toimivien järjestelmien kehittäminen edelleen. |
| --- | --- |

(25)

Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa huomioon otettujen taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi Portugalilla on ratkaistavanaan useita kiertotalouteen liittyviä lisähaasteita. Erityisesti Portugalin jätehuoltoa koskevat indikaattorit ovat huomattavasti alle unionin keskiarvon. Yhdyskuntajätteen keskimääräinen kierrätysaste on alhainen ja laskussa, ja kierrätysasteessa on alueellisia eroja. Portugali ei saavuttanut unionin tavoitetta, joka edellyttää, että yhdyskuntajätteestä kierrätetään 50 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Kokonaiskierrätysaste oli 29 prosenttia vuonna 2019 ja 26,5 prosenttia vuonna 2020 (alustavat tiedot), kun unionin keskiarvo oli 48 prosenttia. Unionin seuraavaksi vuosikymmeneksi asettamien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää huomattavia toimia. Näihin kuuluu myös tavoite, jonka mukaan yhdyskuntajätteestä on kierrätettävä vuoteen 2025 mennessä 55 prosenttia. Parannuksia tarvitaan jätteen syntymisen ehkäisemisen ja jätteen minimoinnin, lajittelun, uudelleenkäytön ja kierrätyksen lisäämiseksi, jotta jätteiden päätymistä kaatopaikoille ja polttolaitoksiin voidaan välttää, sekä jätteen kierrätys- ja käsittelylaitosten nykyaikaistamiseksi. Kaatopaikka- ja jätteenpolttomaksujen korottaminen, jäännösjäteveron käyttöönotto ja sellaisten kuntien maksujen korottaminen, jotka eivät saavuta kierrätystavoitteita, ovat hyviä esimerkkejä siitä, miten näiden tavoitteiden saavuttamista voidaan tukea. Lisäksi prosessia voisivat nopeuttaa jätteen erilliskeräyksen laajentaminen ja ”maksa itse omat jätekustannuksesi” -periaatteella toimivien järjestelmien kehittäminen edelleen.

| (26) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(26)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (27) | Portugalissa uusiutuvien energialähteiden osuus on suuri (kolmasosa sen energiapaletista), eikä se ole kovin riippuvainen Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista. Vuoden 2020 tietojen mukaan öljyn ja kaasun (lähinnä nesteytetty maakaasu) osuus primäärienergian hankinnasta on kuitenkin edelleen kaksi kolmasosaa: öljyn osuus on 42 prosenttia ja kaasun osuus 24 prosenttia. Hiilen käyttö sähköntuotannossa lopetettiin asteittain vuonna 2021, mutta kaasun kulutus on lisääntynyt nopeasti viime vuosina osittain kuivuuden aiheuttaman vesivoiman vähentymisen vuoksi. Portugalin kaasun tuonnista 10 prosenttia on peräisin Venäjältä, ja sen riippuvuus Venäjältä tuotavasta energiasta on selvästi alle unionin keskiarvon (joka on 44 %), koska se käyttää pääasiassa nesteytettyä maakaasua eikä tuo lainkaan öljyä tai hiiltä Venäjältä (22). Portugali tuo kuitenkin 100 prosenttia fossiilisista polttoaineistaan. Tämän yleisen tuontiriippuvuuden vähentäminen unionin entistä kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti keskittymällä kohtuuhintaisempaan, varmempaan ja kestävämpään energiaan edellyttää Portugalin aurinko- ja tuulivoimapotentiaalin ja erityisesti merituulivoiman, laajempaa hyödyntämistä, jota olisi tuettava erityisesti siten, että yksinkertaistetaan lupamenettelyjä ja parannetaan hallinnollisia valmiuksia. Sähkön siirto- ja jakeluverkkojen parantamisella, myös tasasähköteknologioiden avulla, sähkön varastointiin ja uusiutuvaan vetyyn tehtävien investointien mahdollistamisella sekä uusiutuvan energian kapasiteetin lisäämisellä varmistettaisiin joustavat ja nopeaan reagointiin perustuvat energiatoimitukset, mikä on ratkaisevan tärkeää hallinnoitaessa järjestelmää, jossa uusiutuvien energialähteiden osuus on suuri. Myös sähköverkkojen vähäinen yhteenliitäntä Espanjan (ja viime kädessä Ranskan) sähköverkkoihin on haaste Portugalin ja unionin sähköjärjestelmän häiriönsietokyvylle. Lisäämällä rajat ylittäviä sähköverkkoyhteyksiä voitaisiin tukea Iberian niemimaan uusiutuvan energian kapasiteetin parempaa integrointia energian sisämarkkinoille, mukaan lukien vety-yhteensopivan kaasuinfrastruktuurin osalta, koska se voisi edistää unionin sisämarkkinoiden kaasuntoimitusten monipuolistamista ja auttaa hyödyntämään uusiutuvan vedyn pitkän aikavälin potentiaalia.
  Rakennusten energiatehokkuuden parantamisessa asianmukaisilla rahoitusjärjestelyillä, tiedotuskampanjoilla ja vihreän osaamisen kehittämisellä voitaisiin merkittävästi lisätä investointien tuloksekkuutta. Lisäksi liikennealan hiilestä irtautumisen tukemista on jatkettava muun muassa nopeuttamalla sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin käyttöönottoa ja edistämällä keskeisten rautatie-, pyöräily- ja joukkoliikennehankkeiden toteuttamista. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevia tavoitetasoja on tarpeen nostaa edelleen, jotta Portugali olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(27)

Portugalissa uusiutuvien energialähteiden osuus on suuri (kolmasosa sen energiapaletista), eikä se ole kovin riippuvainen Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista. Vuoden 2020 tietojen mukaan öljyn ja kaasun (lähinnä nesteytetty maakaasu) osuus primäärienergian hankinnasta on kuitenkin edelleen kaksi kolmasosaa: öljyn osuus on 42 prosenttia ja kaasun osuus 24 prosenttia. Hiilen käyttö sähköntuotannossa lopetettiin asteittain vuonna 2021, mutta kaasun kulutus on lisääntynyt nopeasti viime vuosina osittain kuivuuden aiheuttaman vesivoiman vähentymisen vuoksi. Portugalin kaasun tuonnista 10 prosenttia on peräisin Venäjältä, ja sen riippuvuus Venäjältä tuotavasta energiasta on selvästi alle unionin keskiarvon (joka on 44 %), koska se käyttää pääasiassa nesteytettyä maakaasua eikä tuo lainkaan öljyä tai hiiltä Venäjältä (22). Portugali tuo kuitenkin 100 prosenttia fossiilisista polttoaineistaan. Tämän yleisen tuontiriippuvuuden vähentäminen unionin entistä kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti keskittymällä kohtuuhintaisempaan, varmempaan ja kestävämpään energiaan edellyttää Portugalin aurinko- ja tuulivoimapotentiaalin ja erityisesti merituulivoiman, laajempaa hyödyntämistä, jota olisi tuettava erityisesti siten, että yksinkertaistetaan lupamenettelyjä ja parannetaan hallinnollisia valmiuksia. Sähkön siirto- ja jakeluverkkojen parantamisella, myös tasasähköteknologioiden avulla, sähkön varastointiin ja uusiutuvaan vetyyn tehtävien investointien mahdollistamisella sekä uusiutuvan energian kapasiteetin lisäämisellä varmistettaisiin joustavat ja nopeaan reagointiin perustuvat energiatoimitukset, mikä on ratkaisevan tärkeää hallinnoitaessa järjestelmää, jossa uusiutuvien energialähteiden osuus on suuri. Myös sähköverkkojen vähäinen yhteenliitäntä Espanjan (ja viime kädessä Ranskan) sähköverkkoihin on haaste Portugalin ja unionin sähköjärjestelmän häiriönsietokyvylle. Lisäämällä rajat ylittäviä sähköverkkoyhteyksiä voitaisiin tukea Iberian niemimaan uusiutuvan energian kapasiteetin parempaa integrointia energian sisämarkkinoille, mukaan lukien vety-yhteensopivan kaasuinfrastruktuurin osalta, koska se voisi edistää unionin sisämarkkinoiden kaasuntoimitusten monipuolistamista ja auttaa hyödyntämään uusiutuvan vedyn pitkän aikavälin potentiaalia.

Rakennusten energiatehokkuuden parantamisessa asianmukaisilla rahoitusjärjestelyillä, tiedotuskampanjoilla ja vihreän osaamisen kehittämisellä voitaisiin merkittävästi lisätä investointien tuloksekkuutta. Lisäksi liikennealan hiilestä irtautumisen tukemista on jatkettava muun muassa nopeuttamalla sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurin käyttöönottoa ja edistämällä keskeisten rautatie-, pyöräily- ja joukkoliikennehankkeiden toteuttamista. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevia tavoitetasoja on tarpeen nostaa edelleen, jotta Portugali olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa.

| (28) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Portugali voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Portugali voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (23) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(28)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Portugali voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Portugali voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (23) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (29) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (24) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(29)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (24) ilmenee suosituksesta 1.

| (30) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Portugalin osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2. |
| --- | --- |

(30)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Portugalin osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2.

| (31) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2 ja 4. Suositukset 1 ja 2 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikan toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen julkisen talouden velkaan tilanteessa, jossa tuottavuuden kasvu on vähäistä. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa vähentämään julkista, yksityistä ja ulkomaista velkaa, sillä koko elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpano tukee kasvua ja vahvistaa samalla talouden häiriönsietokykyä. Suosituksessa 4 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan muun muassa korjaamaan haavoittuvuustekijöitä, joita liittyy suureen ulkomaiseen velkaan pitkällä aikavälillä, |
| --- | --- |

(31)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2 ja 4. Suositukset 1 ja 2 edistävät myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suositusten 1 ja 4, täytäntöönpanoa. Suosituksessa 1 tarkoitetuilla finanssipolitiikan toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen julkisen talouden velkaan tilanteessa, jossa tuottavuuden kasvu on vähäistä. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa vähentämään julkista, yksityistä ja ulkomaista velkaa, sillä koko elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpano tukee kasvua ja vahvistaa samalla talouden häiriönsietokykyä. Suosituksessa 4 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan muun muassa korjaamaan haavoittuvuustekijöitä, joita liittyy suureen ulkomaiseen velkaan pitkällä aikavälillä,

SUOSITTAA, että Portugali toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023 maltillisen finanssipolitiikan erityisesti rajoittamalla kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvun pienemmäksi kuin keskipitkän aikavälin potentiaalinen tuotannon kasvu, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa uskottava ja asteittainen velan vähentäminen ja julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä asteittaisen vakauttamisen, investointien ja uudistusten avulla; parantaa verojärjestelmän ja sosiaalisen suojelun järjestelmän tuloksekkuutta erityisesti yksinkertaistamalla molempia kehyksiä, tehostamalla järjestelmien hallintoa ja keventämällä niihin liittyviä hallinnollisia rasitteita;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

parantaa kiertotalouteen siirtymisen edellytyksiä erityisesti lisäämällä jätteen syntymisen ehkäisemistä ja jätteen kierrätystä ja uudelleenkäyttöä, jotta jätteiden päätymistä kaatopaikoille ja polttolaitoksiin voidaan välttää;

4.

vähentää yleistä riippuvuuttaan fossiilisista polttoaineista, myös liikennealalla; nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa parantamalla sähkön siirto- ja jakeluverkkoja, mahdollistamalla investoinnit sähkön varastointiin ja yksinkertaistamalla lupamenettelyjä, jotta tuulisähkön, erityisesti merituulivoiman, sekä aurinkosähkön ja uusiutuvan vedyn tuotantoa voidaan kehittää edelleen; vahvistaa rakennusten energiatehokkuusinvestointien kannustinkehystä; lisää energiaverkkoyhteyksiä.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Portugalin vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 102).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10149/2021 ADD 1 REV 1.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

11

(12)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Portugalin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Portugalin vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 142).

12

(13)  Komissiolle ja neuvostolle 29 päivänä huhtikuuta 2022 toimitetun vuoden 2022 vakausohjelman tietojen koontipäivä oli 25 päivänä maaliskuuta 2022, jolloin se esiteltiin kansalliselle parlamentille. Portugali toimitti komissiolle ja euroryhmälle 14 päivänä huhtikuuta 2022 vuoden 2022 alustavan talousarviosuunnitelman, joka sisälsi vakausohjelmassa esitettyyn skenaarioon verrattuna hieman päivitetyn makrotalouden skenaarion vuodeksi 2022. Vuoden 2022 alustavassa talousarviosuunnitelmassa reaalisen BKT:n kasvua vuonna 2022 oli tarkistettu hieman alaspäin, 4,9 prosenttiin (vakausohjelman 5,0 %:sta), ja vuoden 2022 kuluttajahintainflaatiota (YKHI) ylöspäin 4,0 prosenttiin (vakausohjelman 3,3 %:sta). Vaikka julkisen talouden koostumus oli vuoden 2022 alustavassa talousarviosuunnitelmassa hieman erilainen, siinä säilytettiin julkisen talouden alijäämätavoite, joka on 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022.

13

(14)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

14

(15)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

15

(16)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

17

(18)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

18

(19)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

19

(20)  ”Tax benefits in Portugal – concept, methodology and practice”, Working Group on Tax Benefits, toukokuu 2019.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

21

(22)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Portugalin osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

23

(24)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

24

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/190 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/190

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Romanian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Romanian vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/23)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Romania kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Romania kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Romanialle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Romanialle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (7) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(7)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (8) | Romania toimitti 31 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 3 päivänä marraskuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (6). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Romania on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(8)

Romania toimitti 31 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 3 päivänä marraskuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (6). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Romania on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (9) | Romania toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 12 päivänä toukokuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 4 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EU) N:o 1466/97 8 artiklassa vahvistetun määräajan jälkeen. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Romanian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(9)

Romania toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 12 päivänä toukokuuta 2022 ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 4 päivänä toukokuuta 2022 asetuksen (EU) N:o 1466/97 8 artiklassa vahvistetun määräajan jälkeen. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Romanian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (10) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Romaniaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Romanian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Romania on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Romanian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Romaniaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Romanian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Romania on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Romanian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (11) | Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Romaniasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komissio päätteli, että Romanian makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijät liittyvät erityisesti maksutaseeseen, mikä on yhteydessä suuriin julkisen talouden alijäämiin, ja uudelleen esiin tulleisiin kilpailukykyongelmiin. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Romaniasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komissio päätteli, että Romanian makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijät liittyvät erityisesti maksutaseeseen, mikä on yhteydessä suuriin julkisen talouden alijäämiin, ja uudelleen esiin tulleisiin kilpailukykyongelmiin.

| (12) | Neuvosto hyväksyi 3 päivänä huhtikuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/509 (7) liiallisen alijäämän olemassaolosta Romaniassa, koska Romania ei noudattanut alijäämäkriteeriä vuonna 2019. Neuvosto antoi 3 päivänä huhtikuuta 2020 myös suosituksen (8) Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2022. Ottaen huomioon covid-19-pandemiaan liittyvän talouden toimeliaisuuden voimakkaan vähenemisen ja siihen liittyvän elpymistä tukevien finanssipoliittisten toimien tarpeen vuosina 2021 ja 2022 neuvosto antoi 18 päivänä kesäkuuta 2021 Romanialle uuden suosituksen (9) liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi vuoteen 2024 mennessä. Romanian olisi saavutettava julkistalouden alijäämätavoite, joka suhteessa BKT:hen on 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024 ja joka vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellistä kasvua, joka on 3,4 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 0,9 prosenttia vuonna 2023 ja 0,0 prosenttia vuonna 2024. Tämä vastaa vuotuista rakenteellista sopeutusta, joka on suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2021, 1,8 prosenttia vuonna 2022, 1,7 prosenttia vuonna 2023 ja 1,5 prosenttia vuonna 2024. Menettely jätettiin lepäämään syksyllä 2021 sen jälkeen, kun komissio oli arvioinut tuloksellisia toimia. |
| --- | --- |

(12)

Neuvosto hyväksyi 3 päivänä huhtikuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/509 (7) liiallisen alijäämän olemassaolosta Romaniassa, koska Romania ei noudattanut alijäämäkriteeriä vuonna 2019. Neuvosto antoi 3 päivänä huhtikuuta 2020 myös suosituksen (8) Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2022. Ottaen huomioon covid-19-pandemiaan liittyvän talouden toimeliaisuuden voimakkaan vähenemisen ja siihen liittyvän elpymistä tukevien finanssipoliittisten toimien tarpeen vuosina 2021 ja 2022 neuvosto antoi 18 päivänä kesäkuuta 2021 Romanialle uuden suosituksen (9) liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi vuoteen 2024 mennessä. Romanian olisi saavutettava julkistalouden alijäämätavoite, joka suhteessa BKT:hen on 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024 ja joka vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellistä kasvua, joka on 3,4 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 0,9 prosenttia vuonna 2023 ja 0,0 prosenttia vuonna 2024. Tämä vastaa vuotuista rakenteellista sopeutusta, joka on suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2021, 1,8 prosenttia vuonna 2022, 1,7 prosenttia vuonna 2023 ja 1,5 prosenttia vuonna 2024. Menettely jätettiin lepäämään syksyllä 2021 sen jälkeen, kun komissio oli arvioinut tuloksellisia toimia.

| (13) | Vuonna 2021 Romanian julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 7,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka nousi vuoden 2020 47,2 prosentista suhteessa BKT:hen 48,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä vastasi neuvoston vuodeksi 2021 suosittamaa julkisen talouden alijäämätavoitetta. Rakenteellinen sopeutus vuonna 2021 on 1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen eli enemmän kuin suositeltu 0,7 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(13)

Vuonna 2021 Romanian julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 7,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka nousi vuoden 2020 47,2 prosentista suhteessa BKT:hen 48,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä vastasi neuvoston vuodeksi 2021 suosittamaa julkisen talouden alijäämätavoitetta. Rakenteellinen sopeutus vuonna 2021 on 1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen eli enemmän kuin suositeltu 0,7 prosenttiyksikköä.

| (14) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 realistinen ja sen jälkeen suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,9 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on hitaampaa eli 2,6 prosenttia vuonna 2022 ja 3,6 prosenttia vuonna 2023. Erot johtuvat pääasiassa kotitalouksien ostovoimaan vaikuttavasta nopeasta inflaatiosta, kansainvälisestä ympäristöstä johtuvan luottamuksen mahdollisen edelleen heikkenemisen vaikutuksesta kulutukseen ja investointeihin sekä nettoviennin negatiivisesta vaikutuksesta, sillä energiahyödykkeiden hintojen odotetaan nousevan edelleen. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 6,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 4,4 prosenttiin vuonna 2023. Supistuminen vuonna 2022 johtuu pääasiassa nimellisen BKT:n voimakkaasta kasvusta, odotetusta veronkannon tehostumisesta, useimpien julkisen sektorin palkkojen jäädyttämisestä sekä suunnitelmasta pitää tavaroihin ja palveluihin, sosiaaliavustuksiin ja muihin tulonsiirtoihin liittyvien menojen kasvu nimellisen BKT:n kasvuvauhdin alapuolella. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan kasvavan suhteessa BKT:hen 49,4 prosenttiin vuonna 2022 ja 49,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 7,5 prosenttia vuonna 2022 ja 6,3 prosenttia vuonna 2023. Tämä on suurempi kuin vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennustettu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa odotettua suuremmista sosiaali- ja korkomenoista, energian hintojen nousun johdosta toteutettavien toimenpiteiden suuremmaksi arvioidusta nettovaikutuksesta, varovaisemmasta veronkannon odotettuja tuottoja koskevasta oletuksesta sekä siitä, että vuoden 2022 lähentymisohjelman menopuolella ei ole täsmennetty vakauttamistoimenpiteitä. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 50,9 prosenttia vuonna 2022 ja 52,6 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu pääasiassa suuremmista ennakoiduista alijäämistä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 3,6 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Romanian talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 realistinen ja sen jälkeen suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,9 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on hitaampaa eli 2,6 prosenttia vuonna 2022 ja 3,6 prosenttia vuonna 2023. Erot johtuvat pääasiassa kotitalouksien ostovoimaan vaikuttavasta nopeasta inflaatiosta, kansainvälisestä ympäristöstä johtuvan luottamuksen mahdollisen edelleen heikkenemisen vaikutuksesta kulutukseen ja investointeihin sekä nettoviennin negatiivisesta vaikutuksesta, sillä energiahyödykkeiden hintojen odotetaan nousevan edelleen. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 6,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 4,4 prosenttiin vuonna 2023. Supistuminen vuonna 2022 johtuu pääasiassa nimellisen BKT:n voimakkaasta kasvusta, odotetusta veronkannon tehostumisesta, useimpien julkisen sektorin palkkojen jäädyttämisestä sekä suunnitelmasta pitää tavaroihin ja palveluihin, sosiaaliavustuksiin ja muihin tulonsiirtoihin liittyvien menojen kasvu nimellisen BKT:n kasvuvauhdin alapuolella. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan kasvavan suhteessa BKT:hen 49,4 prosenttiin vuonna 2022 ja 49,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 7,5 prosenttia vuonna 2022 ja 6,3 prosenttia vuonna 2023. Tämä on suurempi kuin vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennustettu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa odotettua suuremmista sosiaali- ja korkomenoista, energian hintojen nousun johdosta toteutettavien toimenpiteiden suuremmaksi arvioidusta nettovaikutuksesta, varovaisemmasta veronkannon odotettuja tuottoja koskevasta oletuksesta sekä siitä, että vuoden 2022 lähentymisohjelman menopuolella ei ole täsmennetty vakauttamistoimenpiteitä. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 50,9 prosenttia vuonna 2022 ja 52,6 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu pääasiassa suuremmista ennakoiduista alijäämistä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 3,6 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Romanian talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,2 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023 (10). Nämä toimenpiteet koostuvat menopuolella pääasiassa vähittäis- ja tukkuhintojen hintakatoista ja tulopuolella energiantuottajien ylimääräisten voittojen verotuksesta. Muita toimenpiteitä ovat kotitalouksien ja pk-yritysten energia- ja kaasulaskujen korvausjärjestelmät sekä haavoittuvassa asemassa oleville kuluttajille myönnettävät energiatuet. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällainen toimenpide on erityisesti yleinen energian hintakatto kotitalouksille. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia sekä vuonna 2022 että 2023 (11). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu (0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) vuonna 2023. |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,2 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023 (10). Nämä toimenpiteet koostuvat menopuolella pääasiassa vähittäis- ja tukkuhintojen hintakatoista ja tulopuolella energiantuottajien ylimääräisten voittojen verotuksesta. Muita toimenpiteitä ovat kotitalouksien ja pk-yritysten energia- ja kaasulaskujen korvausjärjestelmät sekä haavoittuvassa asemassa oleville kuluttajille myönnettävät energiatuet. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällainen toimenpide on erityisesti yleinen energian hintakatto kotitalouksille. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia sekä vuonna 2022 että 2023 (11). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu (0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) vuonna 2023.

| (16) | Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan vuoden 2022 nimellinen alijäämä on suhteessa BKT:hen 1,3 prosenttiyksikköä suurempi kuin neuvoston suosittama julkisen talouden alijäämätavoite, kun taas rakenteellisen rahoitusaseman sopeutuksen ennustetaan olevan – 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun suositus on 1,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä edellyttää huolellista analyysia, joka perustuu menojen kasvulle asetettuun vertailuarvoon. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan nettomääräisten perusmenojen kasvu (ilman kertaluonteisia toimenpiteitä ja tulopuolen finanssipoliittisia toimenpiteitä) on 9,6 prosenttia vuonna 2022 eli suurempi kuin suositeltu 1,3 prosenttia. Ennustettu kokonaismenojen kasvu vuonna 2022 johtuu pääasiassa eläkkeiden indeksoinnin ja budjetoitujen sosiaalitoimenpiteiden aiheuttamasta sosiaalimenojen kasvusta sekä niiden toimenpiteiden talousarviokustannuksista, joiden tarkoituksena on rajoittaa energian hintoja (vähennettynä tulopuolen toimenpiteillä) ja auttaa selviytymään Ukrainasta paenneiden henkilöiden maahantulosta. Myös välituotekäyttöön liittyvien menojen kasvulla, joka johtuu pääasiassa odotettavissa olevasta korkeasta kuluttajahintainflaatiosta, on merkitystä, joskin vähäisemmässä määrin. Nettomenojen kasvun poikkeama 18 päivänä kesäkuuta 2021 annettuun neuvoston suositukseen nähden on samansuuntainen kuin rakenteellisen sopeutuksen poikkeama, mutta suurempi (nettomenojen kasvun poikkeama on 2,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja rakenteellisen sopeutuksen poikkeama 2,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Ero selittyy osittain sillä, että komission kevään 2022 talousennusteen mukaan tulot suhteessa BKT:hen ovat vuonna 2022 suuremmat kuin komission kevään 2021 talousennusteen mukaan (0,9 prosenttiyksikköä suuremmat suhteessa BKT:hen). Tämä parantaa rakenteellista rahoitusasemaa mutta ei vaikuta menojen kasvulle asetettuun vertailuarvoon. Huolellisen analyysin perusteella on vaarana, että Romania ei noudata 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa vuodeksi 2022 asetettuja julkisen talouden tavoitteita. |
| --- | --- |

(16)

Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan vuoden 2022 nimellinen alijäämä on suhteessa BKT:hen 1,3 prosenttiyksikköä suurempi kuin neuvoston suosittama julkisen talouden alijäämätavoite, kun taas rakenteellisen rahoitusaseman sopeutuksen ennustetaan olevan – 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun suositus on 1,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä edellyttää huolellista analyysia, joka perustuu menojen kasvulle asetettuun vertailuarvoon. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan nettomääräisten perusmenojen kasvu (ilman kertaluonteisia toimenpiteitä ja tulopuolen finanssipoliittisia toimenpiteitä) on 9,6 prosenttia vuonna 2022 eli suurempi kuin suositeltu 1,3 prosenttia. Ennustettu kokonaismenojen kasvu vuonna 2022 johtuu pääasiassa eläkkeiden indeksoinnin ja budjetoitujen sosiaalitoimenpiteiden aiheuttamasta sosiaalimenojen kasvusta sekä niiden toimenpiteiden talousarviokustannuksista, joiden tarkoituksena on rajoittaa energian hintoja (vähennettynä tulopuolen toimenpiteillä) ja auttaa selviytymään Ukrainasta paenneiden henkilöiden maahantulosta. Myös välituotekäyttöön liittyvien menojen kasvulla, joka johtuu pääasiassa odotettavissa olevasta korkeasta kuluttajahintainflaatiosta, on merkitystä, joskin vähäisemmässä määrin. Nettomenojen kasvun poikkeama 18 päivänä kesäkuuta 2021 annettuun neuvoston suositukseen nähden on samansuuntainen kuin rakenteellisen sopeutuksen poikkeama, mutta suurempi (nettomenojen kasvun poikkeama on 2,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja rakenteellisen sopeutuksen poikkeama 2,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Ero selittyy osittain sillä, että komission kevään 2022 talousennusteen mukaan tulot suhteessa BKT:hen ovat vuonna 2022 suuremmat kuin komission kevään 2021 talousennusteen mukaan (0,9 prosenttiyksikköä suuremmat suhteessa BKT:hen). Tämä parantaa rakenteellista rahoitusasemaa mutta ei vaikuta menojen kasvulle asetettuun vertailuarvoon. Huolellisen analyysin perusteella on vaarana, että Romania ei noudata 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa vuodeksi 2022 asetettuja julkisen talouden tavoitteita.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan vuoden 2023 nimellinen alijäämä on suhteessa BKT:hen 1,9 prosenttiyksikköä suurempi kuin neuvoston 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa suosittama julkisen talouden alijäämätavoite, kun taas rakenteellisen rahoitusaseman sopeutuksen ennustetaan olevan 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun suositus on 1,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä edellyttää huolellista analyysia, joka perustuu menojen kasvulle asetettuun vertailuarvoon. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan nettomääräisten perusmenojen kasvu (ilman kertaluonteisia toimenpiteitä ja tulopuolen finanssipoliittisia toimenpiteitä) on 1,7 prosenttia vuonna 2023 eli enemmän kuin suositeltu 0,9 prosenttia, sillä tavoitteiden saavuttamiseksi ei ole toteutettu konkreettisia toimenpiteitä. Huolellisen analyysin perusteella on vaarana, että Romania ei noudata 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa vuodeksi 2023 asetettuja julkisen talouden tavoitteita. Koska on olemassa riski, että suositeltuja julkisen talouden tavoitteita ei saavuteta vuosina 2022 ja 2023, näyttää asianmukaiselta toteuttaa julkisen talouden lisätoimenpiteitä sopeutusuran noudattamiseksi ja liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2024. |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan vuoden 2023 nimellinen alijäämä on suhteessa BKT:hen 1,9 prosenttiyksikköä suurempi kuin neuvoston 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa suosittama julkisen talouden alijäämätavoite, kun taas rakenteellisen rahoitusaseman sopeutuksen ennustetaan olevan 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun suositus on 1,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä edellyttää huolellista analyysia, joka perustuu menojen kasvulle asetettuun vertailuarvoon. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan nettomääräisten perusmenojen kasvu (ilman kertaluonteisia toimenpiteitä ja tulopuolen finanssipoliittisia toimenpiteitä) on 1,7 prosenttia vuonna 2023 eli enemmän kuin suositeltu 0,9 prosenttia, sillä tavoitteiden saavuttamiseksi ei ole toteutettu konkreettisia toimenpiteitä. Huolellisen analyysin perusteella on vaarana, että Romania ei noudata 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa vuodeksi 2023 asetettuja julkisen talouden tavoitteita. Koska on olemassa riski, että suositeltuja julkisen talouden tavoitteita ei saavuteta vuosina 2022 ja 2023, näyttää asianmukaiselta toteuttaa julkisen talouden lisätoimenpiteitä sopeutusuran noudattamiseksi ja liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2024.

| (18) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,95 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä. Julkisen talouden vakauttamisen on tarkoitus koskea pääasiassa talousarvion menopuolta. Suunnitelluista vakauttamistoimenpiteistä ei kuitenkaan ole toimitettu mitään tietoja. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan tasaantuvan suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä ja pienentyvän 49,4 prosenttiin vuonna 2024 ja 48,9 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta. |
| --- | --- |

(18)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,95 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2024 mennessä. Julkisen talouden vakauttamisen on tarkoitus koskea pääasiassa talousarvion menopuolta. Suunnitelluista vakauttamistoimenpiteistä ei kuitenkaan ole toimitettu mitään tietoja. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan tasaantuvan suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä ja pienentyvän 49,4 prosenttiin vuonna 2024 ja 48,9 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta.

| (19) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Romanialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsitellään erityisesti verohallinnon täydellistä digitalisointia ja liiallisten verokannustimien asteittaista poistamista julkisen talouden laadun ja kestävyyden parantamiseksi. Elpymis- ja palautumissuunnitelmalla autetaan myös osaltaan varmistamaan julkisen eläkejärjestelmän kestävyys ja oikeudenmukaisuus. Terveydenhuollon uudistusten ja digitalisaatioon tehtävien investointien odotetaan parantavan terveydenhuollon saatavuutta, kustannustehokkuutta ja kantokykyä. Näyttöön perustuvan päätöksenteon, pitkän aikavälin suunnittelun ja julkisten kuulemisten sekä julkisten hankintamenettelyjen parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden odotetaan parantavan julkishallinnon laatua ja vaikuttavuutta, mikä puolestaan parantaa unionin varojen käyttöä. Vahvistamalla oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja tehokkuutta, parantamalla oikeussuojan saatavuutta ja parantamalla korruption torjuntaa elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoitteena on käsitellä oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen Romaniassa liittyviä huomattavia ongelmia Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön mukaisesti ja ottaen huomioon yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevissa kertomuksissa annetut suositukset, lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) raportit, Venetsian komission lausunnot ja oikeusvaltiokertomukset. Keskeisissä uudistuksissa, jotka koskevat vähimmäispalkan määrittämistä ja vähimmäistoimeentuloa, valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamista ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, otetaan myös huomioon pitkäaikaiset maakohtaiset suositukset.
  Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy myös yhtenäisen, inklusiivisen ja laadukkaan varhaiskasvatusjärjestelmän perustaminen sekä investoiminen lastenhoitoon. Elpymis- ja palautumissuunnitelmalla edistetään kestäviä ja digitaalisia investointeja ja tuetaan tutkimus- ja kehitystoimintaa. Hiilestä irtautumiseen, hallituksen pilvipalvelujen perustamiseen ja sähköisen henkilökortin käyttöönottoon liittyvät keskeiset uudistukset ja investoinnit tukevat osaltaan vihreää ja digitaalista siirtymää. |
| --- | --- |

(19)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Romanialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsitellään erityisesti verohallinnon täydellistä digitalisointia ja liiallisten verokannustimien asteittaista poistamista julkisen talouden laadun ja kestävyyden parantamiseksi. Elpymis- ja palautumissuunnitelmalla autetaan myös osaltaan varmistamaan julkisen eläkejärjestelmän kestävyys ja oikeudenmukaisuus. Terveydenhuollon uudistusten ja digitalisaatioon tehtävien investointien odotetaan parantavan terveydenhuollon saatavuutta, kustannustehokkuutta ja kantokykyä. Näyttöön perustuvan päätöksenteon, pitkän aikavälin suunnittelun ja julkisten kuulemisten sekä julkisten hankintamenettelyjen parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden odotetaan parantavan julkishallinnon laatua ja vaikuttavuutta, mikä puolestaan parantaa unionin varojen käyttöä. Vahvistamalla oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja tehokkuutta, parantamalla oikeussuojan saatavuutta ja parantamalla korruption torjuntaa elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoitteena on käsitellä oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen Romaniassa liittyviä huomattavia ongelmia Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön mukaisesti ja ottaen huomioon yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevissa kertomuksissa annetut suositukset, lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) raportit, Venetsian komission lausunnot ja oikeusvaltiokertomukset. Keskeisissä uudistuksissa, jotka koskevat vähimmäispalkan määrittämistä ja vähimmäistoimeentuloa, valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamista ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, otetaan myös huomioon pitkäaikaiset maakohtaiset suositukset.

Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy myös yhtenäisen, inklusiivisen ja laadukkaan varhaiskasvatusjärjestelmän perustaminen sekä investoiminen lastenhoitoon. Elpymis- ja palautumissuunnitelmalla edistetään kestäviä ja digitaalisia investointeja ja tuetaan tutkimus- ja kehitystoimintaa. Hiilestä irtautumiseen, hallituksen pilvipalvelujen perustamiseen ja sähköisen henkilökortin käyttöönottoon liittyvät keskeiset uudistukset ja investoinnit tukevat osaltaan vihreää ja digitaalista siirtymää.

| (20) | Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 41 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 21 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Romaniaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(20)

Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 41 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 21 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Romaniaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (21) | Romania toimitti koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (12) mukaista kumppanuussopimusta varten 14 päivänä huhtikuuta 2022 ja ensimmäistä ohjelmaansa varten 6 päivänä toukokuuta 2022. Romanian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(21)

Romania toimitti koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (12) mukaista kumppanuussopimusta varten 14 päivänä huhtikuuta 2022 ja ensimmäistä ohjelmaansa varten 6 päivänä toukokuuta 2022. Romanian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (22) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(22)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (23) | Vuoden 2020 tietojen (13) mukaan Romanian energiapaletti on edelleen vahvasti riippuvainen fossiilisista polttoaineista: öljyn ja kaasun osuus on noin 30 prosenttia kummankin, ja hiilen osuus on 10 prosenttia. Romania tuottaa itse noin 80 prosenttia kuluttamastaan kaasusta ja loput tuodaan Venäjältä (unionissa tuontikaasu kattaa suurimman osan kulutuksesta, ja keskimäärin 44 % tuonnista on peräisin Venäjältä). Raakaöljystä tuodaan Venäjältä 32 prosenttia kokonaistuonnista, kun unionin keskiarvo on 26 prosenttia. Romania on sitoutunut luopumaan hiilestä vuoteen 2032 mennessä. Tämän kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan ja muihin unionin rahastoihin, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (14) perustettuun modernisaatiorahastoon, sisältyy merkittäviä investointeja, joilla edistetään hiilestä irtautumista ottamalla käyttöön lisää uusiutuvan energian kapasiteettia. Vihreä siirtymä ja ennustettu energiankulutuksen huomattava kasvu edellyttävät kuitenkin energiansiirtoverkkojen merkittäviä parannuksia ja vihreän infrastruktuurin nopeampaa käyttöönottoa. Tämä edellyttää sääntelykehyksen parantamista ja investointien ja kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä, jotta he voivat osallistua aktiivisesti sähkömarkkinoille joko yksin tai yhdessä energiayhteisöjen kautta. Aikaistamalla investointeja infrastruktuuriin, kuten varastointiin, sekä kaasu- ja sähköverkkojen yhteenliitäntöihin naapurimaiden kanssa voitaisiin nopeuttaa energiatoimitusten monipuolistamista ja lisätä markkinoiden vakautta ja sopeutumiskykyä alueellisiin vaihteluihin. Tässä yhteydessä on otettava huomioon sekä Venäjän hyökkäys Ukrainaan että tuontiriippuvuuden vähentäminen, sillä energiajärjestelmä on edelleen vahvasti riippuvainen fossiilisista polttoaineista. Mustaltamereltä löydetyt kaasukentät tarjoavat Romanialle merkittävän tilaisuuden parantaa energiaomavaraisuuttaan ja auttaa huomattavasti naapurijäsenvaltioita vähentämään riippuvuutta Venäjältä tuotavasta maakaasusta.
  Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Samaan aikaan Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kaavaillaan 3 miljardin euron energiatehokkuustoimenpiteitä, jotka koskevat julkisia ja yksityisiä asuinrakennuksia sekä teollisuutta. On kuitenkin tarpeen mennä tätä ensimmäistä perusparannusaaltoa pidemmälle, jotta voidaan vähentää energiankulutusta ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, koska elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoite ei kata koko rakennuskantaa. Romanian on parannettava edelleen politiikkakehystä rakennusten kunnostamisen nopeuttamiseksi. Sen on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(23)

Vuoden 2020 tietojen (13) mukaan Romanian energiapaletti on edelleen vahvasti riippuvainen fossiilisista polttoaineista: öljyn ja kaasun osuus on noin 30 prosenttia kummankin, ja hiilen osuus on 10 prosenttia. Romania tuottaa itse noin 80 prosenttia kuluttamastaan kaasusta ja loput tuodaan Venäjältä (unionissa tuontikaasu kattaa suurimman osan kulutuksesta, ja keskimäärin 44 % tuonnista on peräisin Venäjältä). Raakaöljystä tuodaan Venäjältä 32 prosenttia kokonaistuonnista, kun unionin keskiarvo on 26 prosenttia. Romania on sitoutunut luopumaan hiilestä vuoteen 2032 mennessä. Tämän kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan ja muihin unionin rahastoihin, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (14) perustettuun modernisaatiorahastoon, sisältyy merkittäviä investointeja, joilla edistetään hiilestä irtautumista ottamalla käyttöön lisää uusiutuvan energian kapasiteettia. Vihreä siirtymä ja ennustettu energiankulutuksen huomattava kasvu edellyttävät kuitenkin energiansiirtoverkkojen merkittäviä parannuksia ja vihreän infrastruktuurin nopeampaa käyttöönottoa. Tämä edellyttää sääntelykehyksen parantamista ja investointien ja kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä, jotta he voivat osallistua aktiivisesti sähkömarkkinoille joko yksin tai yhdessä energiayhteisöjen kautta. Aikaistamalla investointeja infrastruktuuriin, kuten varastointiin, sekä kaasu- ja sähköverkkojen yhteenliitäntöihin naapurimaiden kanssa voitaisiin nopeuttaa energiatoimitusten monipuolistamista ja lisätä markkinoiden vakautta ja sopeutumiskykyä alueellisiin vaihteluihin. Tässä yhteydessä on otettava huomioon sekä Venäjän hyökkäys Ukrainaan että tuontiriippuvuuden vähentäminen, sillä energiajärjestelmä on edelleen vahvasti riippuvainen fossiilisista polttoaineista. Mustaltamereltä löydetyt kaasukentät tarjoavat Romanialle merkittävän tilaisuuden parantaa energiaomavaraisuuttaan ja auttaa huomattavasti naapurijäsenvaltioita vähentämään riippuvuutta Venäjältä tuotavasta maakaasusta.

Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Samaan aikaan Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kaavaillaan 3 miljardin euron energiatehokkuustoimenpiteitä, jotka koskevat julkisia ja yksityisiä asuinrakennuksia sekä teollisuutta. On kuitenkin tarpeen mennä tätä ensimmäistä perusparannusaaltoa pidemmälle, jotta voidaan vähentää energiankulutusta ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, koska elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoite ei kata koko rakennuskantaa. Romanian on parannettava edelleen politiikkakehystä rakennusten kunnostamisen nopeuttamiseksi. Sen on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (24) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Romania voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Romania voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (15) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(24)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Romania voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Romania voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (15) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (25) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2 ja 3. Suosituksessa 1 tarkoitetulla finanssipolitiikalla autetaan muun muassa korjaamaan suuriin ja sitkeisiin vaihtotaseen alijäämiin liittyviä epätasapainoja, sillä parempi julkisen talouden rahoitusasema auttaa vähentämään koko Romanian talouden suuria ulkoisia rahoitustarpeita. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan kilpailukykyyn liittyviä haavoittuvuustekijöitä. Suosituksessa 3 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan muun muassa korjaamaan haavoittuvuustekijöitä, joita liittyy maksutaseeseen pidemmällä aikavälillä, |
| --- | --- |

(25)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1, 2 ja 3. Suosituksessa 1 tarkoitetulla finanssipolitiikalla autetaan muun muassa korjaamaan suuriin ja sitkeisiin vaihtotaseen alijäämiin liittyviä epätasapainoja, sillä parempi julkisen talouden rahoitusasema auttaa vähentämään koko Romanian talouden suuria ulkoisia rahoitustarpeita. Suosituksessa 2 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan kilpailukykyyn liittyviä haavoittuvuustekijöitä. Suosituksessa 3 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan muun muassa korjaamaan haavoittuvuustekijöitä, joita liittyy maksutaseeseen pidemmällä aikavälillä,

SUOSITTAA, että Romania toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

harjoittaa neuvoston 18 päivänä kesäkuuta 2021 antaman suosituksen mukaista finanssipolitiikkaa julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi Romaniassa;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 3 päivänä marraskuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; helpottaa kestävän energiantuotannon laajentamista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden kehittämistä, parantamalla energiansiirtoverkkoja ja lisäämällä yhteenliitäntöjä naapurijäsenvaltioiden kanssa; nopeuttaa perusparannuksia ja lisää niiden kunnianhimoa rakennuskannan energiatehokkuuden parantamiseksi.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

5

(6)  ST 12319/21; ST 12319/21 ADD 1.

6

(7)  Neuvoston päätös (EU) 2020/509, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2020, liiallisen alijäämän olemassaolosta Romaniassa (EUVL L 110, 8.4.2020, s. 58).

7

(8)  Neuvoston suositus, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2020, Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi (EUVL C 116, 8.4.2020, s. 1).

8

(9)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Romanian vuoden 2021 lähentymisohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 107).

9

(10)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

10

(11)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

12

(13)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Romanian osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

15

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/197 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/197

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Slovenian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/24)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovenia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovenia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Slovenian vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Slovenian vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Slovenia toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 28 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Slovenian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Slovenia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Slovenia toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 28 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Slovenian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Slovenia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Slovenia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Slovenian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Slovenia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Slovenian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Sloveniaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Slovenian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Slovenia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Slovenian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Sloveniaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Slovenian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Slovenia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Slovenian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Slovenian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Slovenian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu. Maaliskuun 2 päivänä annetun tiedonannon mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Slovenia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Slovenia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Slovenian julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 7,8 prosenttia. Slovenian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 5,1 prosentista 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Slovenian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 74,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 79,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Slovenia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Slovenia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Slovenian julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 7,8 prosenttia. Slovenian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 5,1 prosentista 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Slovenian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 74,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 79,8 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuisa ja sen jälkeen realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 4,2 prosenttia vuonna 2022 ja 3,0 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on hitaampaa, 3,7 prosenttia vuonna 2022 ja 3,1 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,0 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden purkamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 73,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 71,5 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 3,4 prosenttia vuonna 2023. Alijäämä on vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua suurempi, mikä johtuu pääasiassa siitä, että juoksevat menot on arvioitu suuremmiksi ja tuloveroista saatavat tulot pienemmiksi. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 74,1 prosenttia vuonna 2022 ja 72,7 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu suuremmasta alijäämästä molempina vuosina ja pienemmäksi ennustetusta talouskasvusta vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,5 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Slovenian talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 suotuisa ja sen jälkeen realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 4,2 prosenttia vuonna 2022 ja 3,0 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on hitaampaa, 3,7 prosenttia vuonna 2022 ja 3,1 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,0 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden purkamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 73,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 71,5 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 3,4 prosenttia vuonna 2023. Alijäämä on vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua suurempi, mikä johtuu pääasiassa siitä, että juoksevat menot on arvioitu suuremmiksi ja tuloveroista saatavat tulot pienemmiksi. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 74,1 prosenttia vuonna 2022 ja 72,7 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu suuremmasta alijäämästä molempina vuosina ja pienemmäksi ennustetusta talouskasvusta vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,5 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Slovenian talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,5 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä lienee luovuttu (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksen välillisten verojen keventämisestä, vapautuksista verkkomaksuista sekä polttoaineiden vähittäis- ja tukkuhintojen hintakatoista. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin polttoaineiden hintakatto ja kautta linjan tehtävät valmisteverojen kevennykset. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia sekä vuonna 2022 että vuonna 2023. (13) |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,5 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä lienee luovuttu (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksen välillisten verojen keventämisestä, vapautuksista verkkomaksuista sekä polttoaineiden vähittäis- ja tukkuhintojen hintakatoista. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osaa näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu. Tällaisia ovat etenkin polttoaineiden hintakatto ja kautta linjan tehtävät valmisteverojen kevennykset. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia sekä vuonna 2022 että vuonna 2023. (13)

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Slovenia varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Slovenia harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Slovenia varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Slovenia harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Slovenian vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Slovenia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,9 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Slovenia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan vuonna 2022 finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen elvyttävään vaikutukseen vuonna 2022 lisäämällä menoja, jotka liittyvät tavaroiden ja palvelujen julkiseen kulutukseen, sosiaalietuuksiin indeksoinnin seurauksena sekä julkisen sektorin palkkoihin palkankorotuspaineiden kasvaessa. |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Slovenian vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Slovenia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,9 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Sen vuoksi Slovenia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan olevan vuonna 2022 finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen elvyttävään vaikutukseen vuonna 2022 lisäämällä menoja, jotka liittyvät tavaroiden ja palvelujen julkiseen kulutukseen, sosiaalietuuksiin indeksoinnin seurauksena sekä julkisen sektorin palkkoihin palkankorotuspaineiden kasvaessa.

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan – 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. (16) Slovenian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tässä on mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan – 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. (16) Slovenian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tässä on mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,7 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2023 mennessä ja pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoden 2022 vakausohjelmakauden aikana. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä niin, että se on 69,5 prosenttia vuonna 2024 ja 68 prosenttia vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,7 prosenttiin vuonna 2025. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2023 mennessä ja pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoden 2022 vakausohjelmakauden aikana. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä niin, että se on 69,5 prosenttia vuonna 2024 ja 68 prosenttia vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta.

| (20) | Terveydenhuoltojärjestelmän julkinen rahoitus on alle unionin keskiarvon (72,8 prosenttia vuonna 2019 verrattuna 79,7 prosenttiin unionissa). Terveydenhuoltomenojen odotetaan kuitenkin kasvavan 1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosien 2019 ja 2070 välillä, ja pitkäaikaishoidon kustannukset kaksinkertaistuvat vuoteen 2055 mennessä. Terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon saatavuuteen liittyviä kysymyksiä on jo käsitelty kattavasti elpymis- ja palautumissuunnitelmassa. Näiden lisäksi Slovenian julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu väestön ikääntymiseen liittyvien menojen vuoksi suuria riskejä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Slovenia on käynnistänyt viime vuosina kattavia uudistuksia terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon alalla. Ne toteutetaan useassa vaiheessa, ja niillä lähinnä laajennetaan laadukkaiden palvelujen saatavuutta ja parannetaan sosiaalisia oikeuksia ja osallisuutta. Vaikka tämä rasittaa julkista taloutta entisestään, on ratkaisevan tärkeää, että Slovenia esittää toimenpiteitä luodakseen vakaan tulopohjan, joka ei heikennä julkisen talouden tasapainoa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(20)

Terveydenhuoltojärjestelmän julkinen rahoitus on alle unionin keskiarvon (72,8 prosenttia vuonna 2019 verrattuna 79,7 prosenttiin unionissa). Terveydenhuoltomenojen odotetaan kuitenkin kasvavan 1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosien 2019 ja 2070 välillä, ja pitkäaikaishoidon kustannukset kaksinkertaistuvat vuoteen 2055 mennessä. Terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon saatavuuteen liittyviä kysymyksiä on jo käsitelty kattavasti elpymis- ja palautumissuunnitelmassa. Näiden lisäksi Slovenian julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu väestön ikääntymiseen liittyvien menojen vuoksi suuria riskejä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Slovenia on käynnistänyt viime vuosina kattavia uudistuksia terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon alalla. Ne toteutetaan useassa vaiheessa, ja niillä lähinnä laajennetaan laadukkaiden palvelujen saatavuutta ja parannetaan sosiaalisia oikeuksia ja osallisuutta. Vaikka tämä rasittaa julkista taloutta entisestään, on ratkaisevan tärkeää, että Slovenia esittää toimenpiteitä luodakseen vakaan tulopohjan, joka ei heikennä julkisen talouden tasapainoa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

| (21) | Kansalliskokous hyväksyi 11 päivänä maaliskuuta 2022 muutoksia henkilökohtaista tuloveroa koskevaan lakiin. Niillä arvioidaan olevan julkiseen talouteen negatiivinen lisävaikutus, joka on 0,4 prosenttia vuonna 2022, 0,3 prosenttia vuonna 2023, 0,3 prosenttia vuonna 2024 ja 0,3 prosenttia vuonna 2025 suhteessa BKT:hen. Slovenian finanssipoliittisen neuvoston simulaatiot osoittavat, että tuloveron kevennykset voisivat kasvattaa julkista velkaa 4–14 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen keskipitkällä aikavälillä. Tähän mennessä ei ole ehdotettu korvaavia toimenpiteitä, vaikka Slovenialla on merkittävästi mahdollisuuksia lisätä verotuloja. Slovenia voisi saada lisätuloja muun muassa ympäristöverotuksesta esimerkiksi lakkauttamalla ympäristölle haitalliset tuet (kuten kaupallisten kuljetusten valmisteverojen palautuksen), indeksoimalla energiaverot tai ottamalla käyttöön yksityisautoiluun sovellettavat matkan pituuteen perustuvat maksut. Toinen mahdollinen tulonlähde olisi juoksevien kiinteistöverojen korottaminen, koska tällä hetkellä niistä saatavat tulot ovat suhteellisen alhaiset Sloveniassa (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun unionin keskiarvo on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen). Kiinteistöjen arvon saattaminen vastaamaan niiden markkina-arvoa ja rakennusten energiatehokkuuden huomioon ottaminen voisi edistää kasvua, vähentää eriarvoisuutta ja edistää energiatehokkuutta. |
| --- | --- |

(21)

Kansalliskokous hyväksyi 11 päivänä maaliskuuta 2022 muutoksia henkilökohtaista tuloveroa koskevaan lakiin. Niillä arvioidaan olevan julkiseen talouteen negatiivinen lisävaikutus, joka on 0,4 prosenttia vuonna 2022, 0,3 prosenttia vuonna 2023, 0,3 prosenttia vuonna 2024 ja 0,3 prosenttia vuonna 2025 suhteessa BKT:hen. Slovenian finanssipoliittisen neuvoston simulaatiot osoittavat, että tuloveron kevennykset voisivat kasvattaa julkista velkaa 4–14 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen keskipitkällä aikavälillä. Tähän mennessä ei ole ehdotettu korvaavia toimenpiteitä, vaikka Slovenialla on merkittävästi mahdollisuuksia lisätä verotuloja. Slovenia voisi saada lisätuloja muun muassa ympäristöverotuksesta esimerkiksi lakkauttamalla ympäristölle haitalliset tuet (kuten kaupallisten kuljetusten valmisteverojen palautuksen), indeksoimalla energiaverot tai ottamalla käyttöön yksityisautoiluun sovellettavat matkan pituuteen perustuvat maksut. Toinen mahdollinen tulonlähde olisi juoksevien kiinteistöverojen korottaminen, koska tällä hetkellä niistä saatavat tulot ovat suhteellisen alhaiset Sloveniassa (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun unionin keskiarvo on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen). Kiinteistöjen arvon saattaminen vastaamaan niiden markkina-arvoa ja rakennusten energiatehokkuuden huomioon ottaminen voisi edistää kasvua, vähentää eriarvoisuutta ja edistää energiatehokkuutta.

| (22) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Slovenialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelmassa esitetään erityisesti sopivia ratkaisuja lukuisiin Slovenian kohtaamiin taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetään uudistuksia ja investointeja, joilla vastataan merkittävään osaan haasteista, jotka on yksilöity talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä Slovenialle annetuissa maakohtaisissa suosituksissa. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsitellään erityisesti haasteita, jotka liittyvät finanssipolitiikkaan ja julkiseen talouteen, sosiaalisiin turvaverkkoihin, työllisyyteen ja sosiaalipolitiikkaan, liiketoimintaympäristöön, tutkimus- ja kehittämistoimintaan tehtäviin investointeihin sekä vihreään ja digitaaliseen siirtymään. |
| --- | --- |

(22)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Slovenialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelmassa esitetään erityisesti sopivia ratkaisuja lukuisiin Slovenian kohtaamiin taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetään uudistuksia ja investointeja, joilla vastataan merkittävään osaan haasteista, jotka on yksilöity talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä Slovenialle annetuissa maakohtaisissa suosituksissa. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa käsitellään erityisesti haasteita, jotka liittyvät finanssipolitiikkaan ja julkiseen talouteen, sosiaalisiin turvaverkkoihin, työllisyyteen ja sosiaalipolitiikkaan, liiketoimintaympäristöön, tutkimus- ja kehittämistoimintaan tehtäviin investointeihin sekä vihreään ja digitaaliseen siirtymään.

| (23) | Slovenian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Slovenian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 42,4 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 21,4 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Sloveniaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(23)

Slovenian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Slovenian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 42,4 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 21,4 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Sloveniaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (24) | Slovenia ei ole vielä toimittanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaista kumppanuussopimusta eikä muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia. Slovenian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(24)

Slovenia ei ole vielä toimittanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (18) mukaista kumppanuussopimusta eikä muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia. Slovenian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (25) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(25)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (26) | Slovenia on sitoutunut luopumaan hiilen käytöstä sähköntuotannossa vuoteen 2033 mennessä. Tämän kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi Slovenian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy merkittäviä uudistuksia ja investointeja, joilla pyritään i) lisäämään uusiutuvien energialähteiden osuutta energian kokonaisloppukulutuksesta, ii) helpottamaan uusiutuvien energialähteiden tuotantolaitosten pääsyä ja integrointia sähköverkkoon sekä iii) parantamaan energiatehokkuutta ja edistämään julkisten rakennusten peruskorjauksia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaiset toimenpiteet ovat tärkeä askel lupamenettelyistä johtuvien esteiden poistamiseksi, mutta Slovenia voisi vielä lisätä toimiaan. Se voisi toteuttaa nykyistä elpymis- ja palautumissuunnitelmaansa pidemmälle meneviä lisätoimenpiteitä uusiutuvien energialähteiden, kuten maatuulivoima- ja aurinkovoimahankkeiden, lupamenettelyjen helpottamiseksi. Slovenia on asettanut kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan 27 prosentin tavoitteen omaksi panoksekseen unionin vuoden 2030 uusiutuvan energian käyttöä koskevaan tavoitteeseen. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin vuodelle 2030 asetettu uusiutuvien energialähteiden 37 prosentin osuus, joka perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (19) liitteeseen II. Slovenia saavutti vuodelle 2020 asetetun uusiutuvan energian osuutta energian kokonaisloppukulutuksesta koskevan tavoitteensa käyttämällä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (20) mukaista unionin rajatylittävän yhteistyön mekanismia (tilastollisten siirtojen avulla). Slovenian on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.
  Uusiutuvaa energiaa koskevan tavoitetason nostaminen unionin tasolla ja energialähteiden monipuolistamistarve, joka korostuu entisestään uuden geopoliittisen ja energiamarkkinoiden tilanteen vuoksi, edellyttävät näin ollen uusiutuvan energian käyttöönottoa tukevien toimenpiteiden tavoitteellisuuden lisäämistä. Vaikka maakaasun osuus Slovenian energialähteistä on vain 11,3 prosenttia, se tuo maakaasustaan 100 prosenttia Venäjältä, kun unionin keskiarvo oli 44 prosenttia vuoden 2020 tietojen mukaan. Öljyn osuus Slovenian energialähteistä on 30,9 prosenttia, mutta vain 13 prosenttia siitä tuodaan Venäjältä (21). Kaasulla on edelleen merkittävä rooli Slovenian energiapaletissa. Se on teollisuuden keskeinen energialähde ja tarjoaa samalla tarvittavaa joustavuutta energiasektorilla. Koska maa on erittäin riippuvainen Venäjän kaasusta, sen voi olla tarpeen parantaa energian siirtoverkkoja naapurijäsenvaltioiden välillä sekä niihin liittyvää kaasuinfrastruktuuria kaasun saannin monipuolistamiseksi. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. |
| --- | --- |

(26)

Slovenia on sitoutunut luopumaan hiilen käytöstä sähköntuotannossa vuoteen 2033 mennessä. Tämän kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi Slovenian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy merkittäviä uudistuksia ja investointeja, joilla pyritään i) lisäämään uusiutuvien energialähteiden osuutta energian kokonaisloppukulutuksesta, ii) helpottamaan uusiutuvien energialähteiden tuotantolaitosten pääsyä ja integrointia sähköverkkoon sekä iii) parantamaan energiatehokkuutta ja edistämään julkisten rakennusten peruskorjauksia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaiset toimenpiteet ovat tärkeä askel lupamenettelyistä johtuvien esteiden poistamiseksi, mutta Slovenia voisi vielä lisätä toimiaan. Se voisi toteuttaa nykyistä elpymis- ja palautumissuunnitelmaansa pidemmälle meneviä lisätoimenpiteitä uusiutuvien energialähteiden, kuten maatuulivoima- ja aurinkovoimahankkeiden, lupamenettelyjen helpottamiseksi. Slovenia on asettanut kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassaan 27 prosentin tavoitteen omaksi panoksekseen unionin vuoden 2030 uusiutuvan energian käyttöä koskevaan tavoitteeseen. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin vuodelle 2030 asetettu uusiutuvien energialähteiden 37 prosentin osuus, joka perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (19) liitteeseen II. Slovenia saavutti vuodelle 2020 asetetun uusiutuvan energian osuutta energian kokonaisloppukulutuksesta koskevan tavoitteensa käyttämällä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (20) mukaista unionin rajatylittävän yhteistyön mekanismia (tilastollisten siirtojen avulla). Slovenian on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

Uusiutuvaa energiaa koskevan tavoitetason nostaminen unionin tasolla ja energialähteiden monipuolistamistarve, joka korostuu entisestään uuden geopoliittisen ja energiamarkkinoiden tilanteen vuoksi, edellyttävät näin ollen uusiutuvan energian käyttöönottoa tukevien toimenpiteiden tavoitteellisuuden lisäämistä. Vaikka maakaasun osuus Slovenian energialähteistä on vain 11,3 prosenttia, se tuo maakaasustaan 100 prosenttia Venäjältä, kun unionin keskiarvo oli 44 prosenttia vuoden 2020 tietojen mukaan. Öljyn osuus Slovenian energialähteistä on 30,9 prosenttia, mutta vain 13 prosenttia siitä tuodaan Venäjältä (21). Kaasulla on edelleen merkittävä rooli Slovenian energiapaletissa. Se on teollisuuden keskeinen energialähde ja tarjoaa samalla tarvittavaa joustavuutta energiasektorilla. Koska maa on erittäin riippuvainen Venäjän kaasusta, sen voi olla tarpeen parantaa energian siirtoverkkoja naapurijäsenvaltioiden välillä sekä niihin liittyvää kaasuinfrastruktuuria kaasun saannin monipuolistamiseksi. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi.

| (27) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Slovenia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Slovenia voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (22) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(27)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Slovenia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Slovenia voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (22) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (28) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (23) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(28)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (23) ilmenee suosituksesta 1.

| (29) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Slovenian osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2, |
| --- | --- |

(29)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Slovenian osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2,

SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; varmistaa terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitojärjestelmien rahoituksen kestävyyden pitkällä aikavälillä; ottaa käyttöön korvaavia toimenpiteitä, joilla verotuksen painopisteen siirtäminen pois työn verotuksesta saataisiin toteutettua, muun muassa painottamalla enemmän ympäristöveroja ja kasvua edistäviä veroja;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 28 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

monipuolistaa fossiilisten polttoaineiden tuontia ja vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa erityisesti virtaviivaistamalla edelleen lupamenettelyjä sekä vahvistamalla sähkönjakeluverkkoa; lisää energiatehokkuuteen tähtäävien toimenpiteiden toteuttamista erityisesti rakennusalalla, sähköistää liikennettä sekä varmistaa, että energiainfrastruktuurin ja siirtoverkkojen kapasiteetti on riittävä.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Slovenian vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 116).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10612/2021; ST 10612/2021 ADD 1.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Slovenian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovenian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 157).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

15

(16)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

20

(21)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Slovenian osalta kokonaistuonti sisältää unionin sisäisen kaupan. Öljyä koskeva lukema tarkoittaa jalostettuja öljytuotteita.

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

22

(23)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

23

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/205 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/205

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Slovakian vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/25)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (2), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (3) perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Slovakia ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Slovakialle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Slovakialle myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Slovakian vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Slovakian vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Slovakia toimitti 29 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Slovakian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Slovakia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Slovakia toimitti 29 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Slovakian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Slovakia on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Slovakia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Slovakian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Slovakia toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 ja vuoden 2022 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Slovakian puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Slovakiaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Slovakian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Slovakia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Slovakian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Slovakiaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Slovakian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Slovakia on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Slovakian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Slovakian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ja sen julkinen velka ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu ja että velkakriteeriä on noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Slovakian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ja sen julkinen velka ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ei ole noudatettu ja että velkakriteeriä on noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Slovakia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Slovakia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Slovakian julkisen talouden alijäämä kasvoi Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,5 prosenttia. Slovakian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,3 prosentista 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Slovakian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Kaikki hallituksen vuosina 2020–2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet eivät kuitenkaan olleet väliaikaisia tai niitä ei kompensoitu tasapainottavilla toimenpiteillä. Tällaisia toimenpiteitä olivat pääasiassa 13. kuukauden eläkkeen korotukset, vanhempien eläkeiän muutokset, ajoneuvoveron alentaminen ja pankkimaksun peruuttaminen. Julkisen talouden velka kasvoi vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 63,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 59,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Slovakia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Slovakia harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Slovakian julkisen talouden alijäämä kasvoi Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,5 prosenttia. Slovakian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet kasvoivat vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,3 prosentista 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Slovakian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Kaikki hallituksen vuosina 2020–2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet eivät kuitenkaan olleet väliaikaisia tai niitä ei kompensoitu tasapainottavilla toimenpiteillä. Tällaisia toimenpiteitä olivat pääasiassa 13. kuukauden eläkkeen korotukset, vanhempien eläkeiän muutokset, ajoneuvoveron alentaminen ja pankkimaksun peruuttaminen. Julkisen talouden velka kasvoi vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 63,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 59,7 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 realistinen ja vuonna 2023 suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,1 prosenttia vuonna 2022 ja 5,3 prosenttia vuonna 2023. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on voimakkaampaa eli 2,3 prosenttia vuonna 2022 ja reaalisen BKT:n kasvu vuonna 2023 taasen heikompaa eli 3,6 prosenttia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteessa inflaation arvioidaan vaikuttavan enemmän yksityiseen kulutukseen ja viennin arvioidaan elpyvän hitaammin. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 2,4 prosenttiin vuonna 2023. Supistuminen vuonna 2022 johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden purkamisesta ja nimellisen BKT:n voimakkaasta kasvusta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 61,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 58,0 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,6 prosenttia vuonna 2023. Alijäämä on vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua pienempi vuonna 2022 ja suurempi vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa optimistisemmasta työmarkkinakehityksen ennakoinnista vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 61,7 prosenttia vuonna 2022 ja 58,3 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,0 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Slovakian talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2022 realistinen ja vuonna 2023 suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 2,1 prosenttia vuonna 2022 ja 5,3 prosenttia vuonna 2023. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on voimakkaampaa eli 2,3 prosenttia vuonna 2022 ja reaalisen BKT:n kasvu vuonna 2023 taasen heikompaa eli 3,6 prosenttia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että komission ennusteessa inflaation arvioidaan vaikuttavan enemmän yksityiseen kulutukseen ja viennin arvioidaan elpyvän hitaammin. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 2,4 prosenttiin vuonna 2023. Supistuminen vuonna 2022 johtuu pääasiassa useimpien hätätoimenpiteiden purkamisesta ja nimellisen BKT:n voimakkaasta kasvusta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan supistuvan 61,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 58,0 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,6 prosenttia vuonna 2023. Alijäämä on vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua pienempi vuonna 2022 ja suurempi vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa optimistisemmasta työmarkkinakehityksen ennakoinnista vuonna 2022. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 61,7 prosenttia vuonna 2022 ja 58,3 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 2,0 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Slovakian talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,0 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (12). |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,0 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (12).

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Slovakia varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Slovakia harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Slovakia varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Slovakia harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Slovakian vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan kiristävä, + 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka neuvosto suositti kasvua tukevaa viritystä (13). Slovakia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (14). Näin Slovakia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tässä on mukana niiden kustannusten lisävaikutus, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Inflaatioon nähden viipeellä tapahtuneen indeksoinnin vuoksi suuret julkiset menot, kuten muut sosiaalietuudet kuin luontoissuoritukset tai palkansaajakorvaukset, kasvavat vuonna 2022 inflaatiota hitaammin ja vaikuttavat kiristävään viritykseen. |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Slovakian vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan kiristävä, + 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka neuvosto suositti kasvua tukevaa viritystä (13). Slovakia aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (14). Näin Slovakia suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tässä on mukana niiden kustannusten lisävaikutus, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Inflaatioon nähden viipeellä tapahtuneen indeksoinnin vuoksi suuret julkiset menot, kuten muut sosiaalietuudet kuin luontoissuoritukset tai palkansaajakorvaukset, kasvavat vuonna 2022 inflaatiota hitaammin ja vaikuttavat kiristävään viritykseen.

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan – 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (15). Slovakian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 1,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (16). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan – 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (15). Slovakian ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 1,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (16). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,3 prosenttiin vuonna 2024 ja 2,0 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin vuoteen 2023 mennessä ja pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä ennusteissa oletetaan, että julkisten menojen (ml. palkansaajakorvaukset ja luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot) kasvu pidetään tulojen kasvua hitaampana ja BKT:n vakaata nimelliskasvua matalammalla tasolla. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan suhteessa BKT:hen niin, että se kasvaa 58,2 prosenttiin vuonna 2024 ja supistuu 57,3 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,3 prosenttiin vuonna 2024 ja 2,0 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin vuoteen 2023 mennessä ja pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Näissä ennusteissa oletetaan, että julkisten menojen (ml. palkansaajakorvaukset ja luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot) kasvu pidetään tulojen kasvua hitaampana ja BKT:n vakaata nimelliskasvua matalammalla tasolla. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan suhteessa BKT:hen niin, että se kasvaa 58,2 prosenttiin vuonna 2024 ja supistuu 57,3 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta.

| (20) | Slovakian verojärjestelmää voitaisiin uudistaa taloudellisen tehokkuuden parantamiseksi, ympäristön ja julkisen talouden kestävyyden edistämiseksi sekä oikeudenmukaisuuden lisäämiseksi samalla kun tuetaan laajempia politiikkatavoitteita. Pienituloisille työhön kohdistuva verorasitus on erityisen suuri verrattuna muihin jäsenvaltioihin. Ympäristö- ja omaisuusverotusta ei sitä vastoin hyödynnetä täysimääräisesti. Veroyhdistelmän muuttaminen voisi tukea kasvua ja edistää myös vihreää siirtymää ja ympäristökestävyyttä. Talouden energiaintensiteetti ylittää merkittävästi unionin keskiarvon, mutta vuonna 2020 ympäristöveroista saadut tulot olivat 2,4 prosenttia eli lähellä unionin keskiarvoa. Jätehuoltoon ja ilman pilaantumiseen liittyvät ympäristömaksut eivät edistä riittävästi resurssien tehokasta käyttöä eivätkä vähennä ympäristölle ja yhteiskunnalle aiheutuvia kustannuksia. Tieveroissa ja ajoneuvojen rekisteröintimaksuissa ei oteta riittävästi huomioon päästöintensiteettiä. Ympäristöveroja ja -maksuja ei ole indeksoitu, joten inflaatio vähentää niistä saatavia tuloja ajan mittaan. Kiinteistöverotuksen osalta juoksevista kiinteistöveroista saatavat tulot olivat suhteellisen alhaiset vuonna 2020 (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun unionin keskiarvo oli 1,2 prosenttia). Slovakialla ei tällä hetkellä ole riittäviä tietoja kiinteistöveropohjan päivittämiseksi ja indeksoimiseksi markkina-arvojen mukaisesti. Tämä voisi myös osittain hillitä edelleen vahvana jatkuvaa asuntokysyntää ja siihen liittyvää asuntojen hintojen voimakasta nousua. Lisäksi lisätoimet verojen yksinkertaistamiseksi ja sääntöjen noudattamisen parantamiseksi voivat lisätä julkisia tuloja ja siten tukea julkisen talouden kestävyyttä ja parantaa oikeudenmukaisuutta. Parannuksista huolimatta alv-säännösten noudattamisvaje pysyi suurena vuonna 2019 (16,1 prosenttia verrattuna 10,4 prosenttiin unionissa). Verohallinnon lisäparannukset, mukaan lukien sähköinen laskutus, esitäytetyt veroilmoitukset ja digitalisaatio, voisivat auttaa vähentämään verojärjestelmän vuotoja. |
| --- | --- |

(20)

Slovakian verojärjestelmää voitaisiin uudistaa taloudellisen tehokkuuden parantamiseksi, ympäristön ja julkisen talouden kestävyyden edistämiseksi sekä oikeudenmukaisuuden lisäämiseksi samalla kun tuetaan laajempia politiikkatavoitteita. Pienituloisille työhön kohdistuva verorasitus on erityisen suuri verrattuna muihin jäsenvaltioihin. Ympäristö- ja omaisuusverotusta ei sitä vastoin hyödynnetä täysimääräisesti. Veroyhdistelmän muuttaminen voisi tukea kasvua ja edistää myös vihreää siirtymää ja ympäristökestävyyttä. Talouden energiaintensiteetti ylittää merkittävästi unionin keskiarvon, mutta vuonna 2020 ympäristöveroista saadut tulot olivat 2,4 prosenttia eli lähellä unionin keskiarvoa. Jätehuoltoon ja ilman pilaantumiseen liittyvät ympäristömaksut eivät edistä riittävästi resurssien tehokasta käyttöä eivätkä vähennä ympäristölle ja yhteiskunnalle aiheutuvia kustannuksia. Tieveroissa ja ajoneuvojen rekisteröintimaksuissa ei oteta riittävästi huomioon päästöintensiteettiä. Ympäristöveroja ja -maksuja ei ole indeksoitu, joten inflaatio vähentää niistä saatavia tuloja ajan mittaan. Kiinteistöverotuksen osalta juoksevista kiinteistöveroista saatavat tulot olivat suhteellisen alhaiset vuonna 2020 (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun unionin keskiarvo oli 1,2 prosenttia). Slovakialla ei tällä hetkellä ole riittäviä tietoja kiinteistöveropohjan päivittämiseksi ja indeksoimiseksi markkina-arvojen mukaisesti. Tämä voisi myös osittain hillitä edelleen vahvana jatkuvaa asuntokysyntää ja siihen liittyvää asuntojen hintojen voimakasta nousua. Lisäksi lisätoimet verojen yksinkertaistamiseksi ja sääntöjen noudattamisen parantamiseksi voivat lisätä julkisia tuloja ja siten tukea julkisen talouden kestävyyttä ja parantaa oikeudenmukaisuutta. Parannuksista huolimatta alv-säännösten noudattamisvaje pysyi suurena vuonna 2019 (16,1 prosenttia verrattuna 10,4 prosenttiin unionissa). Verohallinnon lisäparannukset, mukaan lukien sähköinen laskutus, esitäytetyt veroilmoitukset ja digitalisaatio, voisivat auttaa vähentämään verojärjestelmän vuotoja.

| (21) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Slovakialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Erityisesti sitä, että elpymis- ja palautumissuunnitelmassa keskitytään vahvasti osallistavaan koulutukseen, julkiseen hallintoon ja tuottavuutta lisääviin investointeihin vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä suunniteltua panosta alueellisten erojen kaventamiseen, voidaan pitää kattavana ja riittävänä vastauksena Slovakian kohtaamiin haasteisiin. Vihreän ja digitaalisen siirtymän nopeuttamishaasteeseen vastataan päättäväisesti ja monenlaisin toimenpitein. Koulutukseen, lastenhoitoon, terveydenhuoltoon sekä tutkimukseen ja innovointiin (T&I) liittyviin pitkäaikaisiin haasteisiin vastataan myös kattavilla toimenpiteillä vakavimpien puutteiden korjaamiseksi (mm. koulutuksen heikko laatu ja osallistavuus, T&I-politiikan hajanaisuus, julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön riittämättömyys ja T&I-suorituskyvyn heikkous). Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ehdotetuilla lisätoimenpiteillä, joilla pyritään parantamaan oikeusjärjestelmää, julkisia hankintoja ja rahanpesun torjuntaa, voidaan vastata moniin taustalla oleviin haasteisiin, jos ne hyväksytään ja pannaan täytäntöön asianmukaisia suojatoimia ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevien unionin lainsäädännön vaatimusten mukaisesti ja sidosryhmät asianmukaisesti osallistavalla tavalla. Useiden uudistusten odotetaan myös parantavan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Kaiken kaikkiaan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetään kunnianhimoisia uudistuksia ja investointeja erityisesti terveydenhuoltoon, vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä julkishallintoon, ja näillä pyritään lisäksi edelleen edistämään lähentymistä euroalueella ja vauhdittamaan talouskasvua. |
| --- | --- |

(21)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Slovakialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Erityisesti sitä, että elpymis- ja palautumissuunnitelmassa keskitytään vahvasti osallistavaan koulutukseen, julkiseen hallintoon ja tuottavuutta lisääviin investointeihin vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä suunniteltua panosta alueellisten erojen kaventamiseen, voidaan pitää kattavana ja riittävänä vastauksena Slovakian kohtaamiin haasteisiin. Vihreän ja digitaalisen siirtymän nopeuttamishaasteeseen vastataan päättäväisesti ja monenlaisin toimenpitein. Koulutukseen, lastenhoitoon, terveydenhuoltoon sekä tutkimukseen ja innovointiin (T&I) liittyviin pitkäaikaisiin haasteisiin vastataan myös kattavilla toimenpiteillä vakavimpien puutteiden korjaamiseksi (mm. koulutuksen heikko laatu ja osallistavuus, T&I-politiikan hajanaisuus, julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön riittämättömyys ja T&I-suorituskyvyn heikkous). Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ehdotetuilla lisätoimenpiteillä, joilla pyritään parantamaan oikeusjärjestelmää, julkisia hankintoja ja rahanpesun torjuntaa, voidaan vastata moniin taustalla oleviin haasteisiin, jos ne hyväksytään ja pannaan täytäntöön asianmukaisia suojatoimia ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevien unionin lainsäädännön vaatimusten mukaisesti ja sidosryhmät asianmukaisesti osallistavalla tavalla. Useiden uudistusten odotetaan myös parantavan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Kaiken kaikkiaan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetään kunnianhimoisia uudistuksia ja investointeja erityisesti terveydenhuoltoon, vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä julkishallintoon, ja näillä pyritään lisäksi edelleen edistämään lähentymistä euroalueella ja vauhdittamaan talouskasvua.

| (22) | Slovakian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Slovakian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 45 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 21 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Slovakiaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(22)

Slovakian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Slovakian elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 45 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 21 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Slovakiaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (23) | Slovakia toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (17) mukaisen kumppanuussopimuksen 8 päivänä huhtikuuta 2022, mutta muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia ei ole vielä toimitettu. Slovakian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. Erityisesti kilpailukyvyssä ja sosiaali-indikaattoreissa esiintyviin alueellisiin eroihin olisi puututtava käytettävissä olevien eri varojen yhdistelmällä. |
| --- | --- |

(23)

Slovakia toimitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (17) mukaisen kumppanuussopimuksen 8 päivänä huhtikuuta 2022, mutta muita kyseisessä asetuksessa säädettyjä koheesiopolitiikan ohjelmia ei ole vielä toimitettu. Slovakian on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. Erityisesti kilpailukyvyssä ja sosiaali-indikaattoreissa esiintyviin alueellisiin eroihin olisi puututtava käytettävissä olevien eri varojen yhdistelmällä.

| (24) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(24)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (25) | Vuodesta 2015 lähtien edistyminen kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämisessä on suurelta osin pysähtynyt. Slovakian talous on hyvin energiaintensiivinen, mikä johtuu osittain siitä, että teollisuus on laajalti riippuvainen fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Vuoden 2020 tietojen mukaan Slovakia on erityisen riippuvainen maakaasun (85 % verrattuna unionin keskiarvoon, joka on 44 %) ja raakaöljyn (100 % verrattuna unionin keskiarvoon, joka on 26 %) tuonnista Venäjältä. Kivihiilen osalta riippuvuus Venäjästä on kuitenkin unionin keskiarvoa pienempi (35 % verrattuna 54 %:iin) (18). Maakaasun osuus energiayhdistelmässä on hieman unionin keskiarvoa suurempi (24,9 % verrattuna unionin 24,4 %:iin) samoin kuin kiinteiden fossiilisten polttoaineiden osuus (14 % verrattuna unionin 10,8 %:iin), kun taas öljyn osuus on pienempi (21,9 % verrattuna unionin 32,7 %:iin). Ydinenergian osuus energialähteiden yhdistelmästä oli 24,6 prosenttia vuonna 2020 (unionissa osuus oli 13,1 %). Uusiutuvien energialähteiden nopeampi käyttöönotto auttaisi vähentämään Slovakian riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä ja vähentäisi energiaköyhyyden riskiä energian hintojen noustessa. Markkinasuunnittelun ja uusiutuvien energialähteiden tukemisen alalla on suunnitteilla lisäuudistuksia vuonna 2022 osana elpymis- ja palautumissuunnitelmaa. Uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa voidaan nopeuttaa entisestään nostamalla raja-arvoja, joita sovelletaan pienimuotoista uusiutuvaa energiaa koskeviin rakennuslupiin, virtaviivaistamalla hallinnollisia menettelyjä ja lupamenettelyjä keskitetyssä palvelupisteessä, alentamalla verkkoliitäntämaksuja ja parantamalla pääsyä käytettävissä olevaan verkkokapasiteettiin. Slovakia lakkautti uusien uusiutuvien energialähteiden verkkoonliittämistä koskevan moratorion huhtikuussa 2021. Sen on kuitenkin vielä otettava käyttöön ennakoiva mekanismi, joka tarjoaa avointa ja luotettavaa tietoa kapasiteetista ajoittain saatavilla olevien uusien uusiutuvien energialähteiden liittämiseksi verkkoon. Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kasvavan määrän huomioon ottamiseksi Slovakian olisi nykyaikaistettava siirto- ja jakeluverkkoja, luotava uusia energiavarastoja ja täydennettävä vihreää vetyä koskevaa sääntelykehystä.
  Lisäinvestoinnit geotermiseen energiaan, kestävän kehityksen biometaaniasemiin ja uusiutuviin vetypohjaisiin ratkaisuihin, jotka täyttävät asiaankuuluvat kestävyyskriteerit, auttaisivat vähentämään maakaasun suurta kotimaista kulutusta. Kaukolämpöjärjestelmien energiatehokkuutta on myös vielä mahdollista parantaa ja ottaa nopeasti käyttöön maakaasun korvaavia uusiutuvia lämmönlähteitä. Hiilestä irtautumista voidaan parantaa myös alueellisella tasolla perustamalla alueellisia kestävän energian keskuksia. |
| --- | --- |

(25)

Vuodesta 2015 lähtien edistyminen kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämisessä on suurelta osin pysähtynyt. Slovakian talous on hyvin energiaintensiivinen, mikä johtuu osittain siitä, että teollisuus on laajalti riippuvainen fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Vuoden 2020 tietojen mukaan Slovakia on erityisen riippuvainen maakaasun (85 % verrattuna unionin keskiarvoon, joka on 44 %) ja raakaöljyn (100 % verrattuna unionin keskiarvoon, joka on 26 %) tuonnista Venäjältä. Kivihiilen osalta riippuvuus Venäjästä on kuitenkin unionin keskiarvoa pienempi (35 % verrattuna 54 %:iin) (18). Maakaasun osuus energiayhdistelmässä on hieman unionin keskiarvoa suurempi (24,9 % verrattuna unionin 24,4 %:iin) samoin kuin kiinteiden fossiilisten polttoaineiden osuus (14 % verrattuna unionin 10,8 %:iin), kun taas öljyn osuus on pienempi (21,9 % verrattuna unionin 32,7 %:iin). Ydinenergian osuus energialähteiden yhdistelmästä oli 24,6 prosenttia vuonna 2020 (unionissa osuus oli 13,1 %). Uusiutuvien energialähteiden nopeampi käyttöönotto auttaisi vähentämään Slovakian riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä ja vähentäisi energiaköyhyyden riskiä energian hintojen noustessa. Markkinasuunnittelun ja uusiutuvien energialähteiden tukemisen alalla on suunnitteilla lisäuudistuksia vuonna 2022 osana elpymis- ja palautumissuunnitelmaa. Uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa voidaan nopeuttaa entisestään nostamalla raja-arvoja, joita sovelletaan pienimuotoista uusiutuvaa energiaa koskeviin rakennuslupiin, virtaviivaistamalla hallinnollisia menettelyjä ja lupamenettelyjä keskitetyssä palvelupisteessä, alentamalla verkkoliitäntämaksuja ja parantamalla pääsyä käytettävissä olevaan verkkokapasiteettiin. Slovakia lakkautti uusien uusiutuvien energialähteiden verkkoonliittämistä koskevan moratorion huhtikuussa 2021. Sen on kuitenkin vielä otettava käyttöön ennakoiva mekanismi, joka tarjoaa avointa ja luotettavaa tietoa kapasiteetista ajoittain saatavilla olevien uusien uusiutuvien energialähteiden liittämiseksi verkkoon. Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kasvavan määrän huomioon ottamiseksi Slovakian olisi nykyaikaistettava siirto- ja jakeluverkkoja, luotava uusia energiavarastoja ja täydennettävä vihreää vetyä koskevaa sääntelykehystä.

Lisäinvestoinnit geotermiseen energiaan, kestävän kehityksen biometaaniasemiin ja uusiutuviin vetypohjaisiin ratkaisuihin, jotka täyttävät asiaankuuluvat kestävyyskriteerit, auttaisivat vähentämään maakaasun suurta kotimaista kulutusta. Kaukolämpöjärjestelmien energiatehokkuutta on myös vielä mahdollista parantaa ja ottaa nopeasti käyttöön maakaasun korvaavia uusiutuvia lämmönlähteitä. Hiilestä irtautumista voidaan parantaa myös alueellisella tasolla perustamalla alueellisia kestävän energian keskuksia.

| (26) | Energiatehokkuuden alalla tarvitaan lisätoimia. Erityisesti on keskityttävä pitkälle meneviin ja vihreisiin peruskorjauksiin, vähennettävä lämmön kulutusta ja lisättävä investointeja uusiutuviin lämmönlähteisiin (mm. lämpöpumput). Slovakia voisi nopeuttaa rakennusten peruskorjausta houkuttelemalla lisää yksityisiä investointeja paitsi yksityisiin myös julkisiin rakennuksiin, antamalla teknistä apua, parantamalla täytäntöönpanovalmiuksia ja yhden luukun lähestymistapaa sekä investoimalla vihreään osaamiseen. Osaamisen kohtaanto-ongelmat taloudessa edellyttävät lisäksi aikuiskoulutuspolitiikkojen vahvistamista yleisesti ja vihreän siirtymän osalta. Energiaköyhyyteen puuttumiseksi ja sosiaaliseen asuntotuotantoon tehtävien investointien uudistamiseksi tarvitaan lisätoimia. Lisäksi olisi otettava käyttöön useita sääntely- ja hallintotoimenpiteitä rakennuslupaprosessin nopeuttamiseksi, täytäntöönpanosääntöjen yksinkertaistamiseksi, peruskorjausjärjestelmien mukauttamiseksi sekä koordinoinnin parantamiseksi eri viranomaisten ja rahoitusohjelmien välillä. Lisätoimenpiteillä ja -kannustimilla voitaisiin puuttua teollisuuden ja pienten ja keskisuurten yritysten korkeaan energiaintensiteettiin. Tähän sisältyy investointiohjelmia energiatehokkuuden parantamiseksi energiakatselmusten pohjalta. Tukijärjestelmien olisi oltava täydentäviä (esim. hiilestä irtautumisen järjestelmän kanssa), ja niitä olisi tuettava yksityisellä rahoituksella ja rahoitusvälineillä. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevia tavoitetasoja on tarpeen nostaa edelleen, jotta Slovakia olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(26)

Energiatehokkuuden alalla tarvitaan lisätoimia. Erityisesti on keskityttävä pitkälle meneviin ja vihreisiin peruskorjauksiin, vähennettävä lämmön kulutusta ja lisättävä investointeja uusiutuviin lämmönlähteisiin (mm. lämpöpumput). Slovakia voisi nopeuttaa rakennusten peruskorjausta houkuttelemalla lisää yksityisiä investointeja paitsi yksityisiin myös julkisiin rakennuksiin, antamalla teknistä apua, parantamalla täytäntöönpanovalmiuksia ja yhden luukun lähestymistapaa sekä investoimalla vihreään osaamiseen. Osaamisen kohtaanto-ongelmat taloudessa edellyttävät lisäksi aikuiskoulutuspolitiikkojen vahvistamista yleisesti ja vihreän siirtymän osalta. Energiaköyhyyteen puuttumiseksi ja sosiaaliseen asuntotuotantoon tehtävien investointien uudistamiseksi tarvitaan lisätoimia. Lisäksi olisi otettava käyttöön useita sääntely- ja hallintotoimenpiteitä rakennuslupaprosessin nopeuttamiseksi, täytäntöönpanosääntöjen yksinkertaistamiseksi, peruskorjausjärjestelmien mukauttamiseksi sekä koordinoinnin parantamiseksi eri viranomaisten ja rahoitusohjelmien välillä. Lisätoimenpiteillä ja -kannustimilla voitaisiin puuttua teollisuuden ja pienten ja keskisuurten yritysten korkeaan energiaintensiteettiin. Tähän sisältyy investointiohjelmia energiatehokkuuden parantamiseksi energiakatselmusten pohjalta. Tukijärjestelmien olisi oltava täydentäviä (esim. hiilestä irtautumisen järjestelmän kanssa), ja niitä olisi tuettava yksityisellä rahoituksella ja rahoitusvälineillä. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämistä koskevia tavoitetasoja on tarpeen nostaa edelleen, jotta Slovakia olisi linjassa 55-valmiustavoitteiden kanssa.

| (27) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Slovakia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Slovakia voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(27)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Slovakia voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Slovakia voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (28) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (20) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(28)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (20) ilmenee suosituksesta 1.

| (29) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Slovakian osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2, |
| --- | --- |

(29)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Slovakian osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2,

SUOSITTAA, että Slovakia toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; tekee veroyhdistelmästä tehokkaamman ja osallistavaa ja kestävää kasvua tukevan muun muassa hyödyntämällä ympäristö- ja kiinteistöverotuksen mahdollisuuksia; vahvistaa edelleen verosäännösten noudattamista muun muassa jatkamalla verohallinnon digitalisointia;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 13 päivänä heinäkuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; toimittaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat, jotta niistä komission kanssa käytävät neuvottelut voidaan saattaa päätökseen ja niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja monipuolistaa fossiilisten polttoaineiden tuontia; nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa helpottamalla edelleen verkkoon pääsyä ja ottamalla käyttöön toimenpiteitä lupamenettelyjen ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi sekä nykyaikaistamalla sähköverkkoa; vähentää riippuvuutta maakaasusta lämmityksessä ja teollisuudessa; mukauttaa peruskorjauspolitiikkoja rakennusten pitkälle menevien peruskorjausten nopeuttamiseksi ja kannustamiseksi.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1176/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta (EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Slovakian vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 121).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 10156/2021 + COR 1.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Slovakian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Slovakian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 164).

11

(12)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

12

(13)  Positiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on pienempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan kiristävää.

13

(14)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

14

(15)  Negatiivinen indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää.

15

(16)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

17

(18)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Slovakian osalta kokonaistuonti sisältää EU:n sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

19

(20)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

20

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/213 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/213

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Suomen vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuoden 2022 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/26)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Suomi ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Suomi ei kuulu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen neuvoston suositukseksi sekä ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi euroalueen talouspolitiikkaa koskevan suosituksen (4), jäljempänä ’euroalueen talouspolitiikkaa koskeva vuoden 2022 suositus’, 5 päivänä huhtikuuta 2022 ja yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (5) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (6). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Suomen vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Suomen vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (7) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (8). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (9) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään toukokuun 2022 lopussa esittämässään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Suomi toimitti 27 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 29 päivänä lokakuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Suomi on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Suomi toimitti 27 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 29 päivänä lokakuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (10). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Suomi on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Suomi toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa 13 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Suomen puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(10)

Suomi toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vakausohjelmansa 13 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Suomen puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Suomea koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Suomen edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Suomi on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Suomen edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Suomea koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Suomen edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Suomi on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Suomen edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Suomen julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkinen velka suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Suomen julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkinen velka suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Suomi toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Suomi harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Suomen julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,5 prosenttia. Suomen finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,8 prosentista 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Suomen vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 65,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 69,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Suomi toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Suomi harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Suomen julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 5,5 prosenttia. Suomen finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 2,8 prosentista 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Suomen vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 65,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 69,0 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 1,5 prosenttia vuonna 2022 ja 1,7 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on hieman suurempi, 1,6 prosenttia vuonna 2022 ja 1,7 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 1,7 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden voimakkaasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 66,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 66,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 2,2 prosenttia vuonna 2022 ja 1,7 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 65,9 prosenttia vuonna 2022 ja 66,6 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,2 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Suomen talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 1,5 prosenttia vuonna 2022 ja 1,7 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa reaalisen BKT:n kasvu on hieman suurempi, 1,6 prosenttia vuonna 2022 ja 1,7 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 1,7 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden voimakkaasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan kasvavan 66,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 66,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 2,2 prosenttia vuonna 2022 ja 1,7 prosenttia vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 65,9 prosenttia vuonna 2022 ja 66,6 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,2 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Suomen talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,2 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa väliaikaisista verotoimenpiteistä (kuten matkakulujen vähentämisestä). Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu 0,3 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023 suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,2 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (12). Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa väliaikaisista verotoimenpiteistä (kuten matkakulujen vähentämisestä). Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat vuonna 2022 0,1 prosenttia ja vuonna 2023 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (13). Julkisen talouden alijäämään vaikuttaa myös puolustusmenojen kasvu 0,3 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023 suhteessa BKT:hen.

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Suomi varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Suomi harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Suomi varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Suomi harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Suomen vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Suomi aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Näin Suomi suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Suomen vuoden 2022 vakausohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (14). Suomi aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2022 (15). Näin Suomi suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen pitkälti neutraali vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Suomen ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Suomen ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 1,4 prosenttiin vuonna 2024 ja 1,8 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 68,0 prosenttiin vuonna 2024 ja 69,1 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 1,4 prosenttiin vuonna 2024 ja 1,8 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 vakausohjelman mukaan vuoteen 2025 mennessä kasvavan suhteessa BKT:hen, 68,0 prosenttiin vuonna 2024 ja 69,1 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

| (20) | Suomen sosiaaliturvajärjestelmän kattavuus on laaja, ja se tarjoaa tehoavan suojan köyhyyttä vastaan. Järjestelmä on kuitenkin myös hyvin monimutkainen, ja siihen sisältyy jonkinlaista tehottomuutta. Tämä koskee erityisesti työtulojen ja sosiaalietuuksien yhdistämistä ja pitkäaikaistyöttömyyden torjuntaa. Sosiaaliturvan kattava uudistus on avainasemassa järjestelmän virtaviivaistamisessa, työnteon kannustimien lisäämisessä sosiaaliturvan säilyttäen ja työllisyysasteen nostamisessa hallituksen pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisesti. Uudistuksella on tarkoitus lisätä ansiotuloveroista kertyviä valtion tuloja ja parantaa sosiaaliturvamenojen tehokkuutta, mikä tukee julkisen talouden kestävyyttä. Vuonna 2020 asetettiin parlamentaarinen komitea, jonka tehtäväksi annettiin uudistuksen valmistelu vuoteen 2027 mennessä. Tammikuussa 2022 komitea julkaisi ongelmankartoitustyönsä tulokset, ja seuraavassa vaiheessa kehitetään mahdollisia ratkaisuja havaittuihin ongelmiin ja analysoidaan vaihtoehtoisia tapoja järjestää sosiaaliturva. Kun hallitus hyväksyy komitean työhön perustuvan sosiaaliturvan uudistamisen tiekartan, se edistänee uudistuksen valmistelun etenemistä ja tasoittanee tietä sen toteuttamiselle. |
| --- | --- |

(20)

Suomen sosiaaliturvajärjestelmän kattavuus on laaja, ja se tarjoaa tehoavan suojan köyhyyttä vastaan. Järjestelmä on kuitenkin myös hyvin monimutkainen, ja siihen sisältyy jonkinlaista tehottomuutta. Tämä koskee erityisesti työtulojen ja sosiaalietuuksien yhdistämistä ja pitkäaikaistyöttömyyden torjuntaa. Sosiaaliturvan kattava uudistus on avainasemassa järjestelmän virtaviivaistamisessa, työnteon kannustimien lisäämisessä sosiaaliturvan säilyttäen ja työllisyysasteen nostamisessa hallituksen pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisesti. Uudistuksella on tarkoitus lisätä ansiotuloveroista kertyviä valtion tuloja ja parantaa sosiaaliturvamenojen tehokkuutta, mikä tukee julkisen talouden kestävyyttä. Vuonna 2020 asetettiin parlamentaarinen komitea, jonka tehtäväksi annettiin uudistuksen valmistelu vuoteen 2027 mennessä. Tammikuussa 2022 komitea julkaisi ongelmankartoitustyönsä tulokset, ja seuraavassa vaiheessa kehitetään mahdollisia ratkaisuja havaittuihin ongelmiin ja analysoidaan vaihtoehtoisia tapoja järjestää sosiaaliturva. Kun hallitus hyväksyy komitean työhön perustuvan sosiaaliturvan uudistamisen tiekartan, se edistänee uudistuksen valmistelun etenemistä ja tasoittanee tietä sen toteuttamiselle.

| (21) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Suomelle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy muun muassa ilmastolain päivittäminen sekä jatkuvan oppimisen uudistus ja sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen uudistus. Siihen sisältyy myös työllisyyttä edistäviä toimenpiteitä ja rahanpesun torjuntaa ja positiivisen luottorekisterin perustamista tukevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(21)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Suomelle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy muun muassa ilmastolain päivittäminen sekä jatkuvan oppimisen uudistus ja sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen uudistus. Siihen sisältyy myös työllisyyttä edistäviä toimenpiteitä ja rahanpesun torjuntaa ja positiivisen luottorekisterin perustamista tukevia toimenpiteitä.

| (22) | Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 50,1 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 27,5 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Suomea toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(22)

Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 50,1 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 27,5 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Suomea toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (23) | Komissio hyväksyi 5 päivänä toukokuuta 2022 Suomen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 säädetyt koheesiopolitiikan ohjelmat (18), lukuun ottamatta oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Ahvenanmaan koheesiopolitiikan ohjelmaa. Ahvenanmaa toimitti asetuksessa (EU) 2021/1060 säädetyn koheesiopolitiikan ohjelman 4 päivänä huhtikuuta 2022. Suomi on ottanut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(23)

Komissio hyväksyi 5 päivänä toukokuuta 2022 Suomen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 säädetyt koheesiopolitiikan ohjelmat (18), lukuun ottamatta oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Ahvenanmaan koheesiopolitiikan ohjelmaa. Ahvenanmaa toimitti asetuksessa (EU) 2021/1060 säädetyn koheesiopolitiikan ohjelman 4 päivänä huhtikuuta 2022. Suomi on ottanut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (24) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(24)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (25) | Vaikka Suomen talous on yksi EU:n energiaintensiivisimmistä, Suomen tavoitteena on saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2035 mennessä ja tulla maailman ensimmäiseksi fossiilivapaaksi hyvinvointiyhteiskunnaksi pian sen jälkeen. Energia, teollisuus, liikenne ja rakennukset ovat tärkeimmät sektorit, joiden on osaltaan vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjä merkittävästi. Tämän tavoitteen saavuttamiseen liittyviin haasteisiin kuuluvat huomattava yksityisten ja julkisten investointien vaje sekä uusiutuviin energialähteisiin tehtävien investointien viivästyminen ympäristölupien käsittelyruuhkan vuoksi. Vuoden 2020 tietojen mukaan Suomi oli erittäin riippuvainen Venäjän-tuonnista kaasun (67 % tuonnista; unionin keskiarvo 44 %), öljyn (84 %; unionin keskiarvo 26 %) ja hiilen (55 %; unionin keskiarvo 54 %) osalta (19). Suomen talouden riippuvuus kaasun tuonnista on kuitenkin vähäinen (vuonna 2020 osuus energiapaletista 6,9 %), ja kaikkien kolmen energialähteen tuonti voidaan suurelta osin korvata muilla polttoaineilla tai tuonnilla muista maista. Suomella on käytössä varautumistoimenpiteitä, joilla varmistetaan, että toiminta voi jatkua näistä polttoaineista riippuvaisilla aloilla myös toimitushäiriöiden yhteydessä, ja se toteuttaa toimia lisätäkseen energiantuontiaan muualta kuin Venäjältä. Suomessa asuntojen lämmittäminen kaasulla on minimaalista, ja voimalaitokset voivat yleensä korvata kaasun käytön muilla polttoaineilla. Suomella ei ole kotimaisia kaasuvarastoja, mutta kaksisuuntainen Balticconnector-kaasuputki otettiin käyttöön vuonna 2020, ja maa odottaa kolmannen nesteytetyn maakaasun (LNG) terminaalinsa valmistuvan vuoden 2022 jälkipuoliskolla. Yhdessä kahden jo olemassa olevan LNG-terminaalin ja mahdollisten tulevien hankkeiden kanssa kaasuntuontikapasiteetin odotetaan pian kattavan huomattavan osan Suomen kaasuntuontitarpeista. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Suomi allekirjoitti 20 päivänä toukokuuta 2022 kymmenvuotisen sopimuksen kelluvan LNG-terminaalilaivan vuokrauksesta.
  Noin kolmannes Suomen energiapaletista koostuu edelleen öljystä ja hiilestä, tosin Suomi myös laajentaa öljyn ja hiilen tuontia muualta kuin Venäjältä ja aikoo lisätä kestävän biokaasun kotimaista tuotantoa tarkoituksena käyttää biokaasua myös raskaassa liikenteessä. Ydinvoiman osuus energiapaletista oli 17 prosenttia vuonna 2020, ja Venäjä on tärkeä ydinpolttoaineen lähde. Suomen sähköverkon yhteenliitäntäaste on tällä hetkellä 29 prosenttia, mutta sen odotetaan nousevan keskipitkällä aikavälillä. Sähkönsiirtoa Suomen sisällä voitaisiin vahvistaa. Kaiken kaikkiaan, vaikka Suomi on luopumassa vähäisestä riippuvuudestaan fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä, tämänhetkiset olosuhteet edellyttävät, että hiilestä irtautumiseen sekä energiatehokkuuden ja toimitusvarmuuden lisäämiseen tähtääviä investointeja nopeutetaan ja lisätään. Myös lupamenettelyjä olisi edelleen virtaviivaistettava, jotta vireillä olevien energiahankkeiden sumaa voidaan purkaa ja ensisijaisia lisäinvestointeja nopeasti helpottaa. Suomen on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(25)

Vaikka Suomen talous on yksi EU:n energiaintensiivisimmistä, Suomen tavoitteena on saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2035 mennessä ja tulla maailman ensimmäiseksi fossiilivapaaksi hyvinvointiyhteiskunnaksi pian sen jälkeen. Energia, teollisuus, liikenne ja rakennukset ovat tärkeimmät sektorit, joiden on osaltaan vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjä merkittävästi. Tämän tavoitteen saavuttamiseen liittyviin haasteisiin kuuluvat huomattava yksityisten ja julkisten investointien vaje sekä uusiutuviin energialähteisiin tehtävien investointien viivästyminen ympäristölupien käsittelyruuhkan vuoksi. Vuoden 2020 tietojen mukaan Suomi oli erittäin riippuvainen Venäjän-tuonnista kaasun (67 % tuonnista; unionin keskiarvo 44 %), öljyn (84 %; unionin keskiarvo 26 %) ja hiilen (55 %; unionin keskiarvo 54 %) osalta (19). Suomen talouden riippuvuus kaasun tuonnista on kuitenkin vähäinen (vuonna 2020 osuus energiapaletista 6,9 %), ja kaikkien kolmen energialähteen tuonti voidaan suurelta osin korvata muilla polttoaineilla tai tuonnilla muista maista. Suomella on käytössä varautumistoimenpiteitä, joilla varmistetaan, että toiminta voi jatkua näistä polttoaineista riippuvaisilla aloilla myös toimitushäiriöiden yhteydessä, ja se toteuttaa toimia lisätäkseen energiantuontiaan muualta kuin Venäjältä. Suomessa asuntojen lämmittäminen kaasulla on minimaalista, ja voimalaitokset voivat yleensä korvata kaasun käytön muilla polttoaineilla. Suomella ei ole kotimaisia kaasuvarastoja, mutta kaksisuuntainen Balticconnector-kaasuputki otettiin käyttöön vuonna 2020, ja maa odottaa kolmannen nesteytetyn maakaasun (LNG) terminaalinsa valmistuvan vuoden 2022 jälkipuoliskolla. Yhdessä kahden jo olemassa olevan LNG-terminaalin ja mahdollisten tulevien hankkeiden kanssa kaasuntuontikapasiteetin odotetaan pian kattavan huomattavan osan Suomen kaasuntuontitarpeista. Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi. Suomi allekirjoitti 20 päivänä toukokuuta 2022 kymmenvuotisen sopimuksen kelluvan LNG-terminaalilaivan vuokrauksesta.

Noin kolmannes Suomen energiapaletista koostuu edelleen öljystä ja hiilestä, tosin Suomi myös laajentaa öljyn ja hiilen tuontia muualta kuin Venäjältä ja aikoo lisätä kestävän biokaasun kotimaista tuotantoa tarkoituksena käyttää biokaasua myös raskaassa liikenteessä. Ydinvoiman osuus energiapaletista oli 17 prosenttia vuonna 2020, ja Venäjä on tärkeä ydinpolttoaineen lähde. Suomen sähköverkon yhteenliitäntäaste on tällä hetkellä 29 prosenttia, mutta sen odotetaan nousevan keskipitkällä aikavälillä. Sähkönsiirtoa Suomen sisällä voitaisiin vahvistaa. Kaiken kaikkiaan, vaikka Suomi on luopumassa vähäisestä riippuvuudestaan fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä, tämänhetkiset olosuhteet edellyttävät, että hiilestä irtautumiseen sekä energiatehokkuuden ja toimitusvarmuuden lisäämiseen tähtääviä investointeja nopeutetaan ja lisätään. Myös lupamenettelyjä olisi edelleen virtaviivaistettava, jotta vireillä olevien energiahankkeiden sumaa voidaan purkaa ja ensisijaisia lisäinvestointeja nopeasti helpottaa. Suomen on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (26) | Nopeutettu siirtyminen hiilineutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Suomi voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia pienituloisille kuluttajille aiheutuvan rasituksen keventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Suomi voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(26)

Nopeutettu siirtyminen hiilineutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Suomi voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia pienituloisille kuluttajille aiheutuvan rasituksen keventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Suomi voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (27) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(27)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee suosituksesta 1.

| (28) | Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Suomen osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2, |
| --- | --- |

(28)

Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia. Suomen osalta tämä ilmenee erityisesti suosituksista 1 ja 2,

SUOSITTAA, että Suomi toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; esittää sosiaaliturvauudistusta koskevat politiikkaehdotukset, joilla pyritään lisäämään sosiaalietuusjärjestelmän tehokkuutta, parantamaan työnteon kannustimia ja myös tukemaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 29 päivänä lokakuuta 2021 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; etenee sovittujen, vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanossa ja saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista Ahvenanmaan osalta, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja monipuolistaa fossiilisten polttoaineiden tuontia; nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa muun muassa edelleen virtaviivaistamalla lupamenettelyjä ja vauhdittamalla investointeja teollisuuden ja liikenteen vähähiilistämiseen, mukaan lukien liikenteen sähköistäminen; kehittää energiainfrastruktuuria toimitusvarmuuden lisäämiseksi.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 153, 7.4.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

6

(7)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Suomen vuoden 2021 vakausohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 126).

7

(8)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

8

(9)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

9

(10)  ST 12524/2021 ja ST 12524/2021 ADD 1.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Suomen vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Suomen vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 171).

11

(12)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

15

(16)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Suomen osalta kokonaistuonti sisältää unionin sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita. Suomeen ei ole enää tullut kaasutoimituksia Venäjältä sen jälkeen, kun Gazprom keskeytti kaasuntoimitukset yksipuolisesti toukokuussa 2022.

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

20

(21)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

21

---

| 1.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 334/221 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 334/221

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022,

Ruotsin vuoden 2022 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto

(2022/C 334/27)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241 (3), jolla perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Tukivälineellä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja potentiaalista kasvua. Se auttaa myös vahvistamaan julkisen talouden kestävyyttä ja vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen mukainen enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohti päivitetään kesäkuussa 2022 asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 vuotuisen selvityksen kestävästä kasvusta. Hyväksyminen käynnisti vuoden 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Selvityksessä otettiin asianmukaisesti huomioon 7 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoitettu Porton sosiaalinen sitoumus jatkaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivänä maaliskuuta 2022 painopisteet vuoden 2022 kestävän kasvun selvitystä varten. Komissio hyväksyi 24 päivänä marraskuuta 2021 myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella annettavan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Ruotsi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista tarvitaan perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi lisäksi ehdotuksen vuoden 2022 yhteiseksi työllisyysraportiksi, jossa analysoidaan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto hyväksyi yhteisen työllisyysraportin 14 päivänä maaliskuuta 2022.

| (3) | Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. |
| --- | --- |

(3)

Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt muun muassa energian, elintarvikkeiden ja raaka-aineiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisen raskaasti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen, sekä yrityksiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia energian hintojen nousulle. Unioniin on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Venäjän hyökkäyssodasta aiheutuneet taloudelliset vaikutukset ovat kohdistuneet jäsenvaltioihin epäsymmetrisesti. Neuvoston direktiivi 2001/55/EY (4) otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/382 (5). Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti unionissa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

| (4) | Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kokonaisuudessaan tai merkittävältä osin kohdistuvat vuosien 2019 ja 2020 talouspolitiikan eurooppalaisilla ohjausjaksoilla annettuihin maakohtaisiin suosituksiin. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden muiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu tällaisen tarkistetun, päivitetyn tai muutetun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

| (5) | Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet”, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

| (6) | Ruotsin vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen. |
| --- | --- |

(6)

Ruotsin vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (6) mukaisesti finanssipolitiikan kokonaisviritystä mitataan tällä hetkellä muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, ja joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun (7). Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen (8) juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

| (7) | Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023, jäljempänä ’finanssipoliittinen ohjaus’, ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

| (8) | Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo. |
| --- | --- |

(8)

Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä komission vuoden 2022 talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, mukaan lukien puolustus- ja turvallisuusalan haasteisiin, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainaa vastaan, ja sitä on eriytettävä jäsenvaltioittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

| (9) | Ruotsi toimitti 28 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 4 päivänä toukokuuta 2022 täytäntöönpanopäätöksen Ruotsin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Ruotsi on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut. |
| --- | --- |

(9)

Ruotsi toimitti 28 päivänä toukokuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 4 päivänä toukokuuta 2022 täytäntöönpanopäätöksen Ruotsin elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä (9). Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytty komission päätös siitä, että Ruotsi on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

| (10) | Ruotsi toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EU) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(10)

Ruotsi toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022 asetuksen (EU) N:o 1466/97 8 artiklan mukaisesti. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

| (11) | Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Ruotsia koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Ruotsin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Ruotsi on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Ruotsin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Ruotsia koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Ruotsin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Ruotsi on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Ruotsin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

| (12) | Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Ruotsista perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Ruotsin makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät asuntojen korkeisiin ja nouseviin hintoihin ja kotitalouksien suureen velkaantuneisuuteen. Yksityinen velka kasvoi 216 prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) vuonna 2020. Tämä on huolestuttavaa siksi, että suuri osa velasta käytetään kiinteistöjen ostamiseen. Rahoituslaitokset altistuvat kiinteistömarkkinoihin liittyville riskeille asuntolainojen sekä liikekiinteistöille ja rakennusyrityksille myöntämiensä lainojen kautta. Asuntopulan, ylisäänneltyjen vuokramarkkinoiden, asuntolainojen ottamiseen kannustavan verotuksen ja alenevien korkojen vuoksi kotitaloudet ovat ottaneet yhä enemmän velkaa asuntojen ostoa varten. Tämän vuoksi ne ovat alttiita mahdollisille koronmuutoksille. Kotitalouksien velka oli 188 prosenttia käytettävissä olevista tuloista ja 95 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2020 lopussa. Tilanteen korjaamisella voisi olla kielteinen vaikutus talouteen ja pankkisektoriin. Sillä voisi olla heijastusvaikutuksia maihin, joilla on yhteyksiä Ruotsin talouteen ja pankkisektoriin. Viime vuosina on toteutettu joitakin toimenpiteitä näiden epätasapainojen korjaamiseksi, mutta niillä on ollut vähäinen vaikutus. Toimia tarvitaan edelleen etenkin velkarahoitteisen omistusasumisen verokannustimien, asuntotarjonnan ja vuokramarkkinoiden suhteen. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Ruotsista perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komission päätelmä oli, että Ruotsin makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät asuntojen korkeisiin ja nouseviin hintoihin ja kotitalouksien suureen velkaantuneisuuteen. Yksityinen velka kasvoi 216 prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) vuonna 2020. Tämä on huolestuttavaa siksi, että suuri osa velasta käytetään kiinteistöjen ostamiseen. Rahoituslaitokset altistuvat kiinteistömarkkinoihin liittyville riskeille asuntolainojen sekä liikekiinteistöille ja rakennusyrityksille myöntämiensä lainojen kautta. Asuntopulan, ylisäänneltyjen vuokramarkkinoiden, asuntolainojen ottamiseen kannustavan verotuksen ja alenevien korkojen vuoksi kotitaloudet ovat ottaneet yhä enemmän velkaa asuntojen ostoa varten. Tämän vuoksi ne ovat alttiita mahdollisille koronmuutoksille. Kotitalouksien velka oli 188 prosenttia käytettävissä olevista tuloista ja 95 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2020 lopussa. Tilanteen korjaamisella voisi olla kielteinen vaikutus talouteen ja pankkisektoriin. Sillä voisi olla heijastusvaikutuksia maihin, joilla on yhteyksiä Ruotsin talouteen ja pankkisektoriin. Viime vuosina on toteutettu joitakin toimenpiteitä näiden epätasapainojen korjaamiseksi, mutta niillä on ollut vähäinen vaikutus. Toimia tarvitaan edelleen etenkin velkarahoitteisen omistusasumisen verokannustimien, asuntotarjonnan ja vuokramarkkinoiden suhteen.

| (13) | Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Ruotsi toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Ruotsi harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Ruotsin julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 2,7 prosenttia. Ruotsin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,3 prosentista 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ruotsin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia. Samaan aikaan jotkin vuosina 2020 ja 2021 hyväksytyistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät olleet väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoitu tasapainottavilla toimenpiteillä. Ne muodostuivat pääasiassa useista menopuolen toimenpiteistä sekä tuloveron kevennyksistä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 36,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 39,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (10), että Ruotsi toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Ruotsi harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Ruotsin julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 2,7 prosenttia. Ruotsin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,3 prosentista 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ruotsin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia. Samaan aikaan jotkin vuosina 2020 ja 2021 hyväksytyistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät olleet väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoitu tasapainottavilla toimenpiteillä. Ne muodostuivat pääasiassa useista menopuolen toimenpiteistä sekä tuloveron kevennyksistä. Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 36,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 39,6 prosenttia.

| (14) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,1 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on hieman pienempi, 2,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,4 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvavan 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja kääntyvän 0,5 prosenttia ylijäämäiseksi vuonna 2023. Vuonna 2022 kasvu johtuu pääasiassa heikommasta talouskasvusta ja lisämenoista, jotka yhdessä vaikuttavat enemmän kuin hätätoimenpiteiden purkaminen. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan supistuvan 33,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan edelleen 30,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,5 prosenttia vuonna 2022 ja kääntyy 0,5 prosentilla ylijäämäiseksi vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 33,8 prosenttia vuonna 2022 ja 30,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,9 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Ruotsin talouden potentiaalista kasvua. |
| --- | --- |

(14)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,1 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan reaalisen BKT:n kasvu on hieman pienempi, 2,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,4 prosenttia vuonna 2023. Hallitus ennakoi julkisen talouden nimellisen alijäämän kasvavan 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja kääntyvän 0,5 prosenttia ylijäämäiseksi vuonna 2023. Vuonna 2022 kasvu johtuu pääasiassa heikommasta talouskasvusta ja lisämenoista, jotka yhdessä vaikuttavat enemmän kuin hätätoimenpiteiden purkaminen. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan supistuvan 33,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja supistuvan edelleen 30,7 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 0,5 prosenttia vuonna 2022 ja kääntyy 0,5 prosentilla ylijäämäiseksi vuonna 2023. Tämä vastaa vuoden 2022 lähentymisohjelmassa ennakoitua alijäämää. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on samankaltainen, 33,8 prosenttia vuonna 2022 ja 30,5 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioidaan olevan 1,9 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Ruotsin talouden potentiaalista kasvua.

| (15) | Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,2 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden rahoitusasemaan. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (11). Ruotsin talouden energiaintensiivisyys on unionin keskiarvoa alhaisempi ja kotitalouksien energiamenojen osuus keskiarvoa pienempi (12). Toimenpiteet koostuvat tulonsiirroista kotitalouksille sähkön hintojen nousun kompensoimiseksi sekä polttoaineverojen kevennyksistä maa-, metsä- ja kalataloudessa. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osa näistä toimenpiteistä on kohdentamattomia, erityisesti tulonsiirrot kotitalouksille sähkönhintojen nousun kattamiseksi. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille, ovat vuonna 2022 ja vuonna 2023 (13) 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Puolustusmenojen kasvu on hieman alle 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen yksistään vuonna 2022. |
| --- | --- |

(15)

Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 1,2 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden rahoitusasemaan. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttia vuonna 2022 ja 0,0 prosenttia vuonna 2023 (11). Ruotsin talouden energiaintensiivisyys on unionin keskiarvoa alhaisempi ja kotitalouksien energiamenojen osuus keskiarvoa pienempi (12). Toimenpiteet koostuvat tulonsiirroista kotitalouksille sähkön hintojen nousun kompensoimiseksi sekä polttoaineverojen kevennyksistä maa-, metsä- ja kalataloudessa. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Osa näistä toimenpiteistä on kohdentamattomia, erityisesti tulonsiirrot kotitalouksille sähkönhintojen nousun kattamiseksi. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille, ovat vuonna 2022 ja vuonna 2023 (13) 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Puolustusmenojen kasvu on hieman alle 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen yksistään vuonna 2022.

| (16) | Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Ruotsi varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Ruotsi harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021 antamassaan suosituksessa, että Ruotsi varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja. Neuvosto suositti myös, että Ruotsi harjoittaa taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisää investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

| (17) | Komission kevään 2022 talousennusteen ja Ruotsin vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen neuvoston suosituksen mukaisesti (14). Ruotsi aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen neutraali vaikutus vuonna 2022 (15). Näin Ruotsi suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien edellä mainittujen toimenpiteiden lisävaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(17)

Komission kevään 2022 talousennusteen ja Ruotsin vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen mukaan finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä – 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen neuvoston suosituksen mukaisesti (14). Ruotsi aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen neutraali vaikutus vuonna 2022 (15). Näin Ruotsi suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien edellä mainittujen toimenpiteiden lisävaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

| (18) | Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Ruotsin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen hieman kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,1 prosenttiyksikköä. Tässä on mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana (16). Ruotsin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 verrattuna. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen hieman kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2023 (17). Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,1 prosenttiyksikköä. Tässä on mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,4 % suhteessa BKT:hen).

| (19) | Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden ylijäämän odotetaan kasvavan asteittain 0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,4 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoden 2022 lähentymisohjelmakauden aikana. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan jälleen supistuvan suhteessa BKT:hen, 28,9 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 26,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä. |
| --- | --- |

(19)

Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden ylijäämän odotetaan kasvavan asteittain 0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,4 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten pysyvän alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoden 2022 lähentymisohjelmakauden aikana. Julkisen talouden velan odotetaan vuoden 2022 lähentymisohjelman mukaan jälleen supistuvan suhteessa BKT:hen, 28,9 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 26,4 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä vähäisiltä.

| (20) | Asuntojen korkeiden hintojen ja kotitalouksien velan yhdistelmä aiheuttaa hallitsemattomien korjausliikkeiden riskin. Ruotsi on toteuttanut viime vuosina useita makrovakaustoimenpiteitä vähentääkseen kotitalouksien velkaa suhteessa tuloihin ja kiinnitetyn kiinteistön arvoon. Muita kannustimia ottaa lainaa ja velkaantua on kuitenkin edelleen. Sen vuoksi tähän mennessä toteutettujen politiikkatoimien vaikutus asuntoluototuksen kasvuun näyttää olleen vähäinen. Asuntojen hinnat ovat nousseet 1990-luvun puolivälistä lähtien ja ylittäneet kotitalouksien tulojen kasvun. Suuntaus kiihtyi vuonna 2021, ja asuntojen nimelliset hinnat olivat vuoden kolmannella neljänneksellä 11,3 prosenttia korkeammat kuin vuotta aikaisemmin. Tärkeimpiä syitä tähän ovat omistusasumista ja asuntovelkaa suosivat verokannustimet, edulliset luottoehdot ja asuntolainojen suhteellisen alhainen lyhennysaste. Kiinteistöihin kohdistuva kokonaisverorasitus on Ruotsissa suhteellisen pieni, koska asuntolainojen korkojen verovähennykset ovat suuret ja juoksevat kiinteistöverot alhaiset. Myyntivoittoveroja koskevat toimenpiteet vuosina 2020 ja 2021 ovat vähentäneet asunnon jo omistaville asunnon ostosta ja muutosta aiheutuvia kustannuksia. Tämä muutos on kuitenkin saattanut vaikeuttaa jonkin verran ensiasunnon ostajien pääsyä asuntomarkkinoille, koska asuntojen hinnat ovat nousseet. Vaikka uudisrakentaminen on viime vuosina lisääntynyt huomattavasti ja rakennuslupia on myönnetty aiempaa enemmän, asuntopulan odotetaan jatkuvan tulevina vuosina. Sen lisäksi nykyistä asuntokantaa ei käytetä tehokkaasti. Kaikki tämä vaikeuttaa työpaikan vaihtamista ja todennäköisesti edistää sukupolvien välistä eriarvoisuutta. Vuokramarkkinoilla säännellyt markkinatasoa alhaisemmat vuokrat hyödyttävät rajallista määrää kotitalouksia. Vuokran ja kotitalouden tarpeiden ja tulojen välillä ei ole yhteyttä. Jos vuokrat noudattaisivat paremmin markkinahintoja ja vuokratuki perustuisi tuloihin ja nettovarallisuuteen, saataisiin tehokkuusetuja. |
| --- | --- |

(20)

Asuntojen korkeiden hintojen ja kotitalouksien velan yhdistelmä aiheuttaa hallitsemattomien korjausliikkeiden riskin. Ruotsi on toteuttanut viime vuosina useita makrovakaustoimenpiteitä vähentääkseen kotitalouksien velkaa suhteessa tuloihin ja kiinnitetyn kiinteistön arvoon. Muita kannustimia ottaa lainaa ja velkaantua on kuitenkin edelleen. Sen vuoksi tähän mennessä toteutettujen politiikkatoimien vaikutus asuntoluototuksen kasvuun näyttää olleen vähäinen. Asuntojen hinnat ovat nousseet 1990-luvun puolivälistä lähtien ja ylittäneet kotitalouksien tulojen kasvun. Suuntaus kiihtyi vuonna 2021, ja asuntojen nimelliset hinnat olivat vuoden kolmannella neljänneksellä 11,3 prosenttia korkeammat kuin vuotta aikaisemmin. Tärkeimpiä syitä tähän ovat omistusasumista ja asuntovelkaa suosivat verokannustimet, edulliset luottoehdot ja asuntolainojen suhteellisen alhainen lyhennysaste. Kiinteistöihin kohdistuva kokonaisverorasitus on Ruotsissa suhteellisen pieni, koska asuntolainojen korkojen verovähennykset ovat suuret ja juoksevat kiinteistöverot alhaiset. Myyntivoittoveroja koskevat toimenpiteet vuosina 2020 ja 2021 ovat vähentäneet asunnon jo omistaville asunnon ostosta ja muutosta aiheutuvia kustannuksia. Tämä muutos on kuitenkin saattanut vaikeuttaa jonkin verran ensiasunnon ostajien pääsyä asuntomarkkinoille, koska asuntojen hinnat ovat nousseet. Vaikka uudisrakentaminen on viime vuosina lisääntynyt huomattavasti ja rakennuslupia on myönnetty aiempaa enemmän, asuntopulan odotetaan jatkuvan tulevina vuosina. Sen lisäksi nykyistä asuntokantaa ei käytetä tehokkaasti. Kaikki tämä vaikeuttaa työpaikan vaihtamista ja todennäköisesti edistää sukupolvien välistä eriarvoisuutta. Vuokramarkkinoilla säännellyt markkinatasoa alhaisemmat vuokrat hyödyttävät rajallista määrää kotitalouksia. Vuokran ja kotitalouden tarpeiden ja tulojen välillä ei ole yhteyttä. Jos vuokrat noudattaisivat paremmin markkinahintoja ja vuokratuki perustuisi tuloihin ja nettovarallisuuteen, saataisiin tehokkuusetuja.

| (21) | Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Ruotsille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelmassa esitetään erityisesti uudistuksia ja investointeja, joilla tuetaan vihreää ja digitaalista siirtymää, parannetaan terveydenhuoltojärjestelmän kestävyyttä, vähennetään rahanpesun riskiä ja nostetaan koulutus- ja osaamistasoa. |
| --- | --- |

(21)

Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kyseisen asetuksen liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa 31 päivään elokuuta 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Ruotsille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Suunnitelmassa esitetään erityisesti uudistuksia ja investointeja, joilla tuetaan vihreää ja digitaalista siirtymää, parannetaan terveydenhuoltojärjestelmän kestävyyttä, vähennetään rahanpesun riskiä ja nostetaan koulutus- ja osaamistasoa.

| (22) | Ruotsin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Ruotsin elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 44 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 21 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Ruotsia toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan. |
| --- | --- |

(22)

Ruotsin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Ruotsin elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista on 44 prosenttia ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus 21 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Ruotsia toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

| (23) | Komissio hyväksyi 25 päivänä toukokuuta 2022 Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (18) säädetyn kumppanuussopimuksen. Ruotsi toimitti asetuksessa säädetyt koheesiopolitiikan ohjelmat marraskuun 2021 ja helmikuun 2022 välisenä aikana. Ruotsin on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä. |
| --- | --- |

(23)

Komissio hyväksyi 25 päivänä toukokuuta 2022 Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 (18) säädetyn kumppanuussopimuksen. Ruotsi toimitti asetuksessa säädetyt koheesiopolitiikan ohjelmat marraskuun 2021 ja helmikuun 2022 välisenä aikana. Ruotsin on määrä ottaa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

| (24) | Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Ruotsilla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät i) asuntojen hintojen yliarvostukseen ja kotitalouksien velan jatkuvaan kasvuun; ii) epäedullisista lähtökohdista tulevien ja maahanmuuttajataustaisten oppilaiden epätasa-arvoisiin koulutusmahdollisuuksiin ja tarpeeseen parantaa muita heikommassa asemassa olevien ryhmien integrointia työmarkkinoille; ja iii) tarvetta vähentää entisestään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, myös Venäjältä tuotavista polttoaineista. |
| --- | --- |

(24)

Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Ruotsilla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät i) asuntojen hintojen yliarvostukseen ja kotitalouksien velan jatkuvaan kasvuun; ii) epäedullisista lähtökohdista tulevien ja maahanmuuttajataustaisten oppilaiden epätasa-arvoisiin koulutusmahdollisuuksiin ja tarpeeseen parantaa muita heikommassa asemassa olevien ryhmien integrointia työmarkkinoille; ja iii) tarvetta vähentää entisestään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, myös Venäjältä tuotavista polttoaineista.

| (25) | Yleisesti ottaen hyvistä tuloksista huolimatta Ruotsin koulutusjärjestelmän eriarvoisuus vaikuttaa sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien ja maahanmuuttajataustaisten oppilaiden perustaitojen tasoon. Ruotsissa syntyneiden ja ulkomailla syntyneiden oppilaiden välinen ero on kasvanut huomattavasti sen jälkeen, kun maahanmuuttajataustaisten oppilaiden määrä kaksinkertaistui vuosina 2009–2018. Vaikka kansainvälisten testien tulokset osoittavat, että perustaidot ovat yleisesti ottaen parantuneet, maahanmuuttajataustaisten ja muiden oppilaiden erot lukutaidossa ovat unionin suurimpia. Lisäksi ulkomailla syntyneiden oppilaiden koulunkäynnin keskeyttämisaste on paljon suurempi. Eriarvoisuus koulutuksessa lisääntyy, ja se liittyy usein maahanmuuttajataustaisten, hiljattain Ruotsiin saapuneiden oppilaiden rajallisiin mahdollisuuksiin valita koulu. Koulutustulosten eroilla on suuri vaikutus heikommassa asemassa olevien oppilaiden mahdollisuuksiin kehittää taitoja, joita tarvitaan työpaikan löytämiseksi. Koulutusjärjestelmän laadun ja tasapuolisuuden parantamiseksi on mahdollisuuksia parantaa koulutusjärjestelmän rakennetta ja hallintoa, myös ilmoittautumisprosessia, ja vähentää pysyvää pulaa pätevistä opettajista. Ruotsilla on haasteita myös kouluiän ylittäneiden vähän koulutettujen ja ulkomailla syntyneiden integroimisessa työmarkkinoille. Kaiken kaikkiaan tämä vaikuttaa osaltaan siihen, että maassa on edelleen suuri määrä ihmisiä, joiden osallistumista työmarkkinoille voitaisiin lisätä ja joiden osaamisessa on puutteita. |
| --- | --- |

(25)

Yleisesti ottaen hyvistä tuloksista huolimatta Ruotsin koulutusjärjestelmän eriarvoisuus vaikuttaa sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien ja maahanmuuttajataustaisten oppilaiden perustaitojen tasoon. Ruotsissa syntyneiden ja ulkomailla syntyneiden oppilaiden välinen ero on kasvanut huomattavasti sen jälkeen, kun maahanmuuttajataustaisten oppilaiden määrä kaksinkertaistui vuosina 2009–2018. Vaikka kansainvälisten testien tulokset osoittavat, että perustaidot ovat yleisesti ottaen parantuneet, maahanmuuttajataustaisten ja muiden oppilaiden erot lukutaidossa ovat unionin suurimpia. Lisäksi ulkomailla syntyneiden oppilaiden koulunkäynnin keskeyttämisaste on paljon suurempi. Eriarvoisuus koulutuksessa lisääntyy, ja se liittyy usein maahanmuuttajataustaisten, hiljattain Ruotsiin saapuneiden oppilaiden rajallisiin mahdollisuuksiin valita koulu. Koulutustulosten eroilla on suuri vaikutus heikommassa asemassa olevien oppilaiden mahdollisuuksiin kehittää taitoja, joita tarvitaan työpaikan löytämiseksi. Koulutusjärjestelmän laadun ja tasapuolisuuden parantamiseksi on mahdollisuuksia parantaa koulutusjärjestelmän rakennetta ja hallintoa, myös ilmoittautumisprosessia, ja vähentää pysyvää pulaa pätevistä opettajista. Ruotsilla on haasteita myös kouluiän ylittäneiden vähän koulutettujen ja ulkomailla syntyneiden integroimisessa työmarkkinoille. Kaiken kaikkiaan tämä vaikuttaa osaltaan siihen, että maassa on edelleen suuri määrä ihmisiä, joiden osallistumista työmarkkinoille voitaisiin lisätä ja joiden osaamisessa on puutteita.

| (26) | Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä. |
| --- | --- |

(26)

Komission unionin valtion- tai hallitusten päämiesten Versailles’n julistuksessa antaman toimeksiannon mukaisesti ehdottaman REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on poistaa mahdollisimman pian asteittain unionin riippuvuus Venäjältä tulevasta fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Tätä varten komissio aikoo määrittää vuoropuhelussa jäsenvaltioiden kanssa sopivimmat kansallisen, alueellisen ja unionin tason hankkeet, investoinnit ja uudistukset. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista yleensä sekä siirtyä tuomaan fossiilisia polttoaineita muualta kuin Venäjältä.

| (27) | On ratkaisevan tärkeää tehostaa toimia kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaikka uusiutuvan energian osuus kokonaisenergiankulutuksesta on Ruotsissa unionin suurin (51,1 % vuonna 2020), se kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joissa energiankulutus asukasta kohti on suurin. Lisäksi suuri osa Ruotsin kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin liikennesektorilta, erityisesti tieliikenteestä. Sektori on edelleen erittäin riippuvainen öljystä, jonka osuus kokonaisenergiapaletista on 17,7 prosenttia. Lisäksi sähkön ja sähköverkon kapasiteettirajoitteet lisääntyivät edelleen vuonna 2021 erityisesti Etelä-Ruotsissa, missä ne rajoittivat kaupallisen toiminnan laajentamista ja sijoittautumista. Tätä ongelmaa pahentaa entisestään siirtokapasiteetin puute pohjoisen ja etelän välillä. Tarvitaan lisäinvestointeja uusiutuviin energialähteisiin, energiaverkkoon ja verkkokapasiteettiin sekä maan eri alueiden yhteenliitettävyyteen, jotta voidaan päästä kansalliseen tavoitteeseen, jonka mukaan sähkö tuotetaan sataprosenttisesti uusiutuvista energialähteistä vuoteen 2040 mennessä, ja saavuttaa hiilineutraalius viimeistään vuoteen 2045 mennessä. Lupamenettelyjen yksinkertaistaminen entisestään helpottaisi uusiutuvien energialähteiden, erityisesti tuulivoiman, käyttöönottoa. Lisäksi on erittäin tärkeää vähentää energiankulutusta energiatehokkuutta parantamalla, jotta voidaan vähentää kuluttajien ja yritysten hiilipäästöjä ja energiakustannuksia. Investointien lisääminen uusiutuviin energialähteisiin ja sähköistämiseen, infrastruktuurin pullonkaulojen poistaminen, energiatehokkuuden parantaminen ja fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentäminen liikenteessä auttavat vähentämään kokonaisriippuvuutta fossiilisista polttoaineista, myös Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista. Fossiilisten polttoaineiden osuus (kaasu 2,6 %, hiili 3,2 % ja öljy 17,7 % vuonna 2020) Ruotsin energiapaletissa on huomattavasti unionin keskiarvoa pienempi (kaasu 24,4 %, hiili 10,8 % ja öljy 32,7 % vuonna 2020). Ruotsin riippuvuutta venäläisistä fossiilisista polttoaineista voidaan kuitenkin edelleen vähentää. Tämä koskee erityisesti öljyä (20 % jalostetun öljyn tuonnista ja 8 % raakaöljyn kokonaistuonnista tuli Venäjältä vuonna 2020) ja kaasua (13 % kaasun kokonaistuonnista tuli Venäjältä vuonna 2020).
  Vaikka riippuvuus kaasusta ja öljystä on merkittävä, 44 prosentin riippuvuus tuontikaasusta, 23 prosentin riippuvuus raakaöljyn tuonnista ja 35 prosentin riippuvuus jalostetun öljyn tuonnista Venäjältä alittavat unionin keskiarvon (19). Lisäksi naapurimaiden kanssa toteutettavien yhteenliitäntähankkeiden edistäminen voisi lisätä Ruotsissa energian toimitusvarmuutta ja mukautumista alueellisiin vaihteluihin, kun otetaan huomioon viimeaikaiset geopoliittiset tapahtumat. On syytä huomata, että Ruotsin on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti. |
| --- | --- |

(27)

On ratkaisevan tärkeää tehostaa toimia kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaikka uusiutuvan energian osuus kokonaisenergiankulutuksesta on Ruotsissa unionin suurin (51,1 % vuonna 2020), se kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joissa energiankulutus asukasta kohti on suurin. Lisäksi suuri osa Ruotsin kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin liikennesektorilta, erityisesti tieliikenteestä. Sektori on edelleen erittäin riippuvainen öljystä, jonka osuus kokonaisenergiapaletista on 17,7 prosenttia. Lisäksi sähkön ja sähköverkon kapasiteettirajoitteet lisääntyivät edelleen vuonna 2021 erityisesti Etelä-Ruotsissa, missä ne rajoittivat kaupallisen toiminnan laajentamista ja sijoittautumista. Tätä ongelmaa pahentaa entisestään siirtokapasiteetin puute pohjoisen ja etelän välillä. Tarvitaan lisäinvestointeja uusiutuviin energialähteisiin, energiaverkkoon ja verkkokapasiteettiin sekä maan eri alueiden yhteenliitettävyyteen, jotta voidaan päästä kansalliseen tavoitteeseen, jonka mukaan sähkö tuotetaan sataprosenttisesti uusiutuvista energialähteistä vuoteen 2040 mennessä, ja saavuttaa hiilineutraalius viimeistään vuoteen 2045 mennessä. Lupamenettelyjen yksinkertaistaminen entisestään helpottaisi uusiutuvien energialähteiden, erityisesti tuulivoiman, käyttöönottoa. Lisäksi on erittäin tärkeää vähentää energiankulutusta energiatehokkuutta parantamalla, jotta voidaan vähentää kuluttajien ja yritysten hiilipäästöjä ja energiakustannuksia. Investointien lisääminen uusiutuviin energialähteisiin ja sähköistämiseen, infrastruktuurin pullonkaulojen poistaminen, energiatehokkuuden parantaminen ja fossiilisten polttoaineiden kulutuksen vähentäminen liikenteessä auttavat vähentämään kokonaisriippuvuutta fossiilisista polttoaineista, myös Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista. Fossiilisten polttoaineiden osuus (kaasu 2,6 %, hiili 3,2 % ja öljy 17,7 % vuonna 2020) Ruotsin energiapaletissa on huomattavasti unionin keskiarvoa pienempi (kaasu 24,4 %, hiili 10,8 % ja öljy 32,7 % vuonna 2020). Ruotsin riippuvuutta venäläisistä fossiilisista polttoaineista voidaan kuitenkin edelleen vähentää. Tämä koskee erityisesti öljyä (20 % jalostetun öljyn tuonnista ja 8 % raakaöljyn kokonaistuonnista tuli Venäjältä vuonna 2020) ja kaasua (13 % kaasun kokonaistuonnista tuli Venäjältä vuonna 2020).

Vaikka riippuvuus kaasusta ja öljystä on merkittävä, 44 prosentin riippuvuus tuontikaasusta, 23 prosentin riippuvuus raakaöljyn tuonnista ja 35 prosentin riippuvuus jalostetun öljyn tuonnista Venäjältä alittavat unionin keskiarvon (19). Lisäksi naapurimaiden kanssa toteutettavien yhteenliitäntähankkeiden edistäminen voisi lisätä Ruotsissa energian toimitusvarmuutta ja mukautumista alueellisiin vaihteluihin, kun otetaan huomioon viimeaikaiset geopoliittiset tapahtumat. On syytä huomata, että Ruotsin on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.

| (28) | Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Ruotsi voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Ruotsi voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(28)

Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia. Ruotsi voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat. Lisäksi Ruotsi voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (20) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvistaakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| (29) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee suosituksesta 1. |
| --- | --- |

(29)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (21) ilmenee suosituksesta 1.

| (30) | Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1 ja 2. Suosituksissa 1 ja 2 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät heikosti toimiviin asuntomarkkinoihin ja asuntojen hintojen yliarvostukseen sekä kotitalouksien velan jatkuvaan kasvuun, |
| --- | --- |

(30)

Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelman ja vuoden 2022 lähentymisohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1 ja 2. Suosituksissa 1 ja 2 tarkoitetuilla toimenpiteillä autetaan muun muassa korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät heikosti toimiviin asuntomarkkinoihin ja asuntojen hintojen yliarvostukseen sekä kotitalouksien velan jatkuvaan kasvuun,

SUOSITTAA, että Ruotsi toteuttaa vuosina 2022 ja 2023 toimia, joilla se

1.

varmistaa vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaikkiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkuva väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille; on valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa; lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEU-aloite, muun muassa elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin varojen avulla; harjoittaa vuoden 2023 jälkeen finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä; pienentää kotitalouksien suureen velkaan ja asuntomarkkinoiden epätasapainoon liittyviä riskejä vähentämällä asuntolainojen korkojen verovähennyskelpoisuutta tai korottamalla juoksevia kiinteistöveroja; edistää investointeja asuinrakentamiseen akuuteimman asuntopulan helpottamiseksi erityisesti poistamalla rakentamiseen liittyviä rakenteellisia esteitä ja varmistamalla rakennuskelpoisen maan saatavuuden; parantaa asuntomarkkinoiden tehokkuutta muun muassa uudistamalla vuokramarkkinoita;

2.

etenee elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanossa 4 päivänä toukokuuta 2022 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen sisältyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti; saattaa nopeasti päätökseen komission kanssa käytävät neuvottelut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjoista, jotta niiden täytäntöönpano voidaan aloittaa;

3.

vähentää oppilaiden sosioekonomisen ja maahanmuuttajataustan vaikutusta heidän koulutustuloksiinsa tarjoamalla yhtäläiset mahdollisuudet koulun valintaan ja vähentää pulaa pätevistä opettajista; kehittää muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, myös maahanmuuttajataustaisten henkilöiden, taitoja mukauttamalla resursseja ja menetelmiä heidän tarpeisiinsa, jotta heidän olisi helpompi integroitua työmarkkinoille;

4.

vähentää yleistä riippuvuutta fossiilisista polttoaineista nopeuttamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa ja lisäämällä täydentäviä investointeja verkkoinfrastruktuuriin, vahvistamalla maan sisäisiä verkkoja riittävän verkkokapasiteetin varmistamiseksi, parantamalla energiatehokkuutta ja yksinkertaistamalla edelleen uusiutuvaan energiaan liittyvien hankkeiden lupamenettelyjä.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Z. STANJURA

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

5

(6)  Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Ruotsin vuoden 2021 lähentymisohjelmasta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 131).

6

(7)  Tässä suosituksessa esitetyt finanssipolitiikan viritystä ja sen osatekijöitä koskevat arviot ovat komission arvioita, jotka perustuvat komission kevään 2022 talousennusteen perustana oleviin oletuksiin. Komission arviot keskipitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta eivät sisällä myönteisiä vaikutuksia elpymis- ja palautumissuunnitelmaan kuuluvista uudistuksista, jotka voivat vauhdittaa potentiaalista kasvua.

7

(8)  Joita ei rahoiteta elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla eikä muilla unionin varoilla.

8

(9)  ST 7772/2022; ST 7772/2022 ADD 1.

9

(10)  Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Ruotsin vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Ruotsin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 177).

10

(11)  Luvut kuvaavat syksyn 2021 jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pääomamenoja koskevat toimenpiteet.

11

(12)  Kotitalouksien energiamenojen osuus mitataan energiaosuuden painolla YKHI-korissa.

12

(13)  Ukrainasta unioniin pakenevien kokonaismäärän oletetaan nousevan asteittain 6 miljoonaan vuoden 2022 loppuun mennessä, ja arvio heidän maantieteellisestä sijoittautumisestaan perustuu tämänhetkisen maahanmuuttajayhteisön kokoon, vastaanottavan jäsenvaltion suhteelliseen väkilukuun ja siihen, mihin Ukrainasta unioniin paenneet ovat tosiasiallisesti sijoittautuneet maaliskuusta 2022 alkaen. Arviot talousarviokustannuksista henkeä kohti perustuvat komission yhteisen tutkimuskeskuksen Euromod-mikrosimulaatiomalliin, jossa otetaan huomioon sekä käteisetuudet, joihin maahan tulleilla voi olla oikeus, että luontoissuoritukset, kuten koulutus ja terveydenhuolto.

13

(14)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

14

(15)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

15

(16)  Negatiivinen (positiivinen) indikaattorin arvo tarkoittaa, että perusmenojen kasvu on suurempi (pienempi) kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää (kiristävää).

16

(17)  Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus, joka on 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venäjän tuonnin osuus maakaasun, raakaöljyn ja kivihiilen kokonaistuonnista. EU27:n keskiarvon osalta kokonaistuonti perustuu EU27:n ulkopuolelta tulevaan tuontiin. Ruotsin osalta kokonaistuonti sisältää unionin sisäisen kaupan. Raakaöljy ei sisällä jalostettuja öljytuotteita.

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

20

(21)  Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

21

---