# Den Europæiske Unions C 243/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 243 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang27. juni 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 243

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang27. juni 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2022/C 243/01 | Rådets henstilling af 16. juni 2022 om læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 243/02 | Rådets henstilling af 16. juni 2022 om en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed | 10 |
| 2022/C 243/03 | Rådets henstilling af 16. juni 2022 om individuelle læringskonti | 26 |
| 2022/C 243/04 | Rådets henstilling af 16. juni 2022 om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet | 35 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2022/C 243/01

Rådets henstilling af 16. juni 2022 om læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling (
  1
  )

1

1

2022/C 243/02

Rådets henstilling af 16. juni 2022 om en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed

10

2022/C 243/03

Rådets henstilling af 16. juni 2022 om individuelle læringskonti

26

2022/C 243/04

Rådets henstilling af 16. juni 2022 om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet

35

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 243/05 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10251 — INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET) (
  1
  ) | 52 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 243/05

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10251 — INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET) (
  1
  )

1

52

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 243/06 | Euroens vekselkurs — 24. juni 2022 | 53 |
| 2022/C 243/07 | Oversigt over EU-afgørelser om tilladelse til markedsføring af lægemidler fra 24. juni 2022 til 24. juni 2022
  (Offentliggjort i henhold til artikel 13 eller artikel 38 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004
  eller Artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6) | 54 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 243/06

Euroens vekselkurs — 24. juni 2022

53

2022/C 243/07

Oversigt over EU-afgørelser om tilladelse til markedsføring af lægemidler fra 24. juni 2022 til 24. juni 2022
  (Offentliggjort i henhold til artikel 13 eller artikel 38 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004
  eller Artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6)

(Offentliggjort i henhold til artikel 13 eller artikel 38 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004

eller Artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6

54

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 243/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 55 |
| 2022/C 243/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10785 — ICG / KONECTA / COMDATA) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 57 |
| 2022/C 243/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10749 — PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX) (
  1
  ) | 59 |
| 2022/C 243/11 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 61 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 243/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

55

2022/C 243/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10785 — ICG / KONECTA / COMDATA) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

57

2022/C 243/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10749 — PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX) (
  1
  )

1

59

2022/C 243/11

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

61

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 27.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 16. juni 2022

om læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling

(2022/C 243/01)

(EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165 og 166,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

som tager følgende i betragtning:

| 1. | Selv om mange medlemsstater har gjort gode fremskridt med gennemførelsen af politikker og programmer for læring til støtte for den grønne omstilling og til fremme af læring med henblik på bæredygtig udvikling, er der ikke desto mindre behov for at fortsætte og intensivere indsatsen på området i hele Unionen. Politik og praksis i forbindelse med denne form for læring bør fremmes og støttes yderligere. Det er nødvendigt at anerkende behovet for indbyrdes forbundet læring på tværs af den miljømæssige, den økonomiske og den sociale søjle inden for bæredygtig udvikling, idet der lægges særlig vægt på miljøsøjlen. |
| --- | --- |

1.

Selv om mange medlemsstater har gjort gode fremskridt med gennemførelsen af politikker og programmer for læring til støtte for den grønne omstilling og til fremme af læring med henblik på bæredygtig udvikling, er der ikke desto mindre behov for at fortsætte og intensivere indsatsen på området i hele Unionen. Politik og praksis i forbindelse med denne form for læring bør fremmes og støttes yderligere. Det er nødvendigt at anerkende behovet for indbyrdes forbundet læring på tværs af den miljømæssige, den økonomiske og den sociale søjle inden for bæredygtig udvikling, idet der lægges særlig vægt på miljøsøjlen.

| 2. | Den europæiske grønne pagt (1), EU’s biodiversitetsstrategi for 2030 (2), strategien fra De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO-strategien) for uddannelse i bæredygtig udvikling for 2030 og hermed forbundet arbejde i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) (3) understreger den centrale rolle, som skoler, videregående uddannelsesinstitutioner og andre uddannelsesinstitutioner spiller med hensyn til at samarbejde med lærende, forældre, undervisere (4) og det øvrige samfund om de ændringer, der er nødvendige for en vellykket, retfærdig og inkluderende grøn omstilling. I sine konklusioner om »Biodiversitet – behovet for hurtig handling« (5) understregede Rådet, at investeringer i bl.a. uddannelse er afgørende for at kunne indsamle de bedste data og finde de bedste løsninger i den forbindelse. Et af målene i EU-strategien for unge er et bæredygtigt grønt Europa, og alle unge opfordres til at være miljømæssigt aktive og uddannede. |
| --- | --- |

2.

Den europæiske grønne pagt (1), EU’s biodiversitetsstrategi for 2030 (2), strategien fra De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO-strategien) for uddannelse i bæredygtig udvikling for 2030 og hermed forbundet arbejde i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) (3) understreger den centrale rolle, som skoler, videregående uddannelsesinstitutioner og andre uddannelsesinstitutioner spiller med hensyn til at samarbejde med lærende, forældre, undervisere (4) og det øvrige samfund om de ændringer, der er nødvendige for en vellykket, retfærdig og inkluderende grøn omstilling. I sine konklusioner om »Biodiversitet – behovet for hurtig handling« (5) understregede Rådet, at investeringer i bl.a. uddannelse er afgørende for at kunne indsamle de bedste data og finde de bedste løsninger i den forbindelse. Et af målene i EU-strategien for unge er et bæredygtigt grønt Europa, og alle unge opfordres til at være miljømæssigt aktive og uddannede.

| 3. | Læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling hjælper lærende i alle aldre med at tilegne sig den viden og de færdigheder og holdninger, de har brug for for at leve mere bæredygtigt, ændre forbrugs- og produktionsmønstre, føre en sundere livsstil og bidrage – både individuelt og kollektivt – til en mere bæredygtig økonomi og et mere bæredygtigt samfund. En sådan læring bidrager også til at opbygge de færdigheder og kompetencer, der i stigende grad er behov for på arbejdsmarkedet. Den fremmer forståelsen af de indbyrdes forbundne globale udfordringer, som vi står over for, herunder klimakrisen, miljøforringelse og biodiversitetstab, som alle har miljømæssige, sociale, økonomiske og kulturelle dimensioner. |
| --- | --- |

3.

Læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling hjælper lærende i alle aldre med at tilegne sig den viden og de færdigheder og holdninger, de har brug for for at leve mere bæredygtigt, ændre forbrugs- og produktionsmønstre, føre en sundere livsstil og bidrage – både individuelt og kollektivt – til en mere bæredygtig økonomi og et mere bæredygtigt samfund. En sådan læring bidrager også til at opbygge de færdigheder og kompetencer, der i stigende grad er behov for på arbejdsmarkedet. Den fremmer forståelsen af de indbyrdes forbundne globale udfordringer, som vi står over for, herunder klimakrisen, miljøforringelse og biodiversitetstab, som alle har miljømæssige, sociale, økonomiske og kulturelle dimensioner.

| 4. | Verdensmålene for bæredygtig udvikling – navnlig mål 4.7 – lægger op til, at alle lærende inden 2030 skal have tilegnet sig den viden og de færdigheder, som er nødvendige for at fremme bæredygtig udvikling, herunder bl.a. gennem undervisning i bæredygtig udvikling og bæredygtig livsstil, menneskerettigheder, ligestilling mellem kønnene, fremme af en fredelig og ikkevoldelig kultur, globalt medborgerskab samt anerkendelse af kulturel mangfoldighed og af kulturens bidrag til bæredygtig udvikling (6). |
| --- | --- |

4.

Verdensmålene for bæredygtig udvikling – navnlig mål 4.7 – lægger op til, at alle lærende inden 2030 skal have tilegnet sig den viden og de færdigheder, som er nødvendige for at fremme bæredygtig udvikling, herunder bl.a. gennem undervisning i bæredygtig udvikling og bæredygtig livsstil, menneskerettigheder, ligestilling mellem kønnene, fremme af en fredelig og ikkevoldelig kultur, globalt medborgerskab samt anerkendelse af kulturel mangfoldighed og af kulturens bidrag til bæredygtig udvikling (6).

| 5. | I meddelelsen om det europæiske uddannelsesområde (7), den europæiske søjle for sociale rettigheder (8), strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (9) og meddelelsen om et nyt EFR for forskning og innovation (10) opfordres der til, at uddannelsespolitikker og -investeringer rettes mod inkluderende grøn og digital omstilling med henblik på fremtidig modstandsdygtighed og velstand. |
| --- | --- |

5.

I meddelelsen om det europæiske uddannelsesområde (7), den europæiske søjle for sociale rettigheder (8), strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (9) og meddelelsen om et nyt EFR for forskning og innovation (10) opfordres der til, at uddannelsespolitikker og -investeringer rettes mod inkluderende grøn og digital omstilling med henblik på fremtidig modstandsdygtighed og velstand.

| 6. | Nøglekompetencerne, som defineret i den europæiske referenceramme for nøglekompetencer for livslang læring (11), har til formål at hjælpe mennesker i hele Europa med at erhverve den viden og de færdigheder og holdninger, der er nødvendige for personlig udfoldelse og udvikling, beskæftigelsesegnethed, social inklusion, en bæredygtig livsstil, et vellykket liv i fredelige samfund, en sundhedsbevidst tilrettelæggelse af tilværelsen og et aktivt medborgerskab i en tid præget af hastige og gennemgribende forandringer. |
| --- | --- |

6.

Nøglekompetencerne, som defineret i den europæiske referenceramme for nøglekompetencer for livslang læring (11), har til formål at hjælpe mennesker i hele Europa med at erhverve den viden og de færdigheder og holdninger, der er nødvendige for personlig udfoldelse og udvikling, beskæftigelsesegnethed, social inklusion, en bæredygtig livsstil, et vellykket liv i fredelige samfund, en sundhedsbevidst tilrettelæggelse af tilværelsen og et aktivt medborgerskab i en tid præget af hastige og gennemgribende forandringer.

| 7. | I den europæiske dagsorden for færdigheder (12) blev der bebudet støtte til udvikling af centrale grønne færdigheder på arbejdsmarkedet med henblik på at skabe en generation af miljøbevidste fagfolk og grønne økonomiske aktører, integrere miljø- og klimahensyn i almene uddannelser, videregående uddannelser, erhvervsuddannelser og forskning. Europa har brug for højt kvalificerede fagfolk til at støtte den grønne omstilling og blive førende i verden inden for bæredygtige teknologier. |
| --- | --- |

7.

I den europæiske dagsorden for færdigheder (12) blev der bebudet støtte til udvikling af centrale grønne færdigheder på arbejdsmarkedet med henblik på at skabe en generation af miljøbevidste fagfolk og grønne økonomiske aktører, integrere miljø- og klimahensyn i almene uddannelser, videregående uddannelser, erhvervsuddannelser og forskning. Europa har brug for højt kvalificerede fagfolk til at støtte den grønne omstilling og blive førende i verden inden for bæredygtige teknologier.

| 8. | I Rådets henstilling om erhvervsuddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (13) og i Osnabrückerklæringen anerkendes erhvervsuddannelsessektoren som nøglen til den digitale og den grønne omstilling. |
| --- | --- |

8.

I Rådets henstilling om erhvervsuddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (13) og i Osnabrückerklæringen anerkendes erhvervsuddannelsessektoren som nøglen til den digitale og den grønne omstilling.

| 9. | Den europæiske klimapagt opfordrer enkeltpersoner, lokalsamfund og organisationer til at deltage i klimaindsatsen og opbygge et grønnere Europa ved at tilbyde muligheder for at lære om klimaforandringerne, udvikle og gennemføre løsninger og skabe kontakt med andre for at mangedoble virkningen af disse løsninger. Koalitionen »Education for Climate« har til formål at skabe et fællesskab ledet af studerende og lærere med deres skoler og netværk og andre uddannelsesaktører, opnå så mange relevante erfaringer som muligt og gøre op med fragmenteringen mellem sektorer, områder og mennesker på uddannelsesområdet. |
| --- | --- |

9.

Den europæiske klimapagt opfordrer enkeltpersoner, lokalsamfund og organisationer til at deltage i klimaindsatsen og opbygge et grønnere Europa ved at tilbyde muligheder for at lære om klimaforandringerne, udvikle og gennemføre løsninger og skabe kontakt med andre for at mangedoble virkningen af disse løsninger. Koalitionen »Education for Climate« har til formål at skabe et fællesskab ledet af studerende og lærere med deres skoler og netværk og andre uddannelsesaktører, opnå så mange relevante erfaringer som muligt og gøre op med fragmenteringen mellem sektorer, områder og mennesker på uddannelsesområdet.

| 10. | Handlingsplanen for digital uddannelse (14) omfatter en vision for inkluderende og tilgængelig europæisk digital uddannelse af høj kvalitet og understreger betydningen af digitale teknologier som stærke katalysatorer for den grønne omstilling og letter samtidig overgangen til bæredygtig adfærd inden for både udvikling og brug af digitale produkter. |
| --- | --- |

10.

Handlingsplanen for digital uddannelse (14) omfatter en vision for inkluderende og tilgængelig europæisk digital uddannelse af høj kvalitet og understreger betydningen af digitale teknologier som stærke katalysatorer for den grønne omstilling og letter samtidig overgangen til bæredygtig adfærd inden for både udvikling og brug af digitale produkter.

| 11. | Det nye europæiske Bauhaus giver den europæiske grønne pagt en kulturel og kreativ dimension, der har til formål at vise, hvordan bæredygtig innovation tilbyder håndgribelige, positive forandringer i vores dagligdag, herunder i skolebygninger og andre læringsmiljøer. |
| --- | --- |

11.

Det nye europæiske Bauhaus giver den europæiske grønne pagt en kulturel og kreativ dimension, der har til formål at vise, hvordan bæredygtig innovation tilbyder håndgribelige, positive forandringer i vores dagligdag, herunder i skolebygninger og andre læringsmiljøer.

| 12. | UNESCO har gennem sit program for uddannelse i bæredygtig udvikling arbejdet på at gøre uddannelse til en mere central og synlig del af den internationale reaktion på klimakrisen og opfylde alle verdensmålene for bæredygtig udvikling – navnlig mål 4.7 om uddannelse i bæredygtig udvikling. I henhold til FN’s rammekonvention om klimaændringer og Parisaftalen forpligter parterne sig til at fremme og samarbejde om klimaændringer inden for alle dimensioner af bæredygtig udvikling, navnlig om uddannelse, folkeoplysning, offentlig deltagelse og offentlig adgang til oplysninger. |
| --- | --- |

12.

UNESCO har gennem sit program for uddannelse i bæredygtig udvikling arbejdet på at gøre uddannelse til en mere central og synlig del af den internationale reaktion på klimakrisen og opfylde alle verdensmålene for bæredygtig udvikling – navnlig mål 4.7 om uddannelse i bæredygtig udvikling. I henhold til FN’s rammekonvention om klimaændringer og Parisaftalen forpligter parterne sig til at fremme og samarbejde om klimaændringer inden for alle dimensioner af bæredygtig udvikling, navnlig om uddannelse, folkeoplysning, offentlig deltagelse og offentlig adgang til oplysninger.

| 13. | Der er en stigende bevidsthed og vilje blandt unge til at engagere sig i spørgsmål vedrørende bæredygtig udvikling, navnlig miljø- og klimaspørgsmål. Ifølge resultaterne af en Eurobarometerundersøgelse, der blev offentliggjort i maj 2022, mener unge i EU, at »miljøbeskyttelse og bekæmpelse af klimaændringer« bør være en af de vigtigste prioriteter i det europæiske ungdomsår (2022). OECD-data (15) fra 2018 viste, at der allerede dengang var en høj grad af bevidsthed blandt de 15-årige om klimaforandringerne og miljøkrisen og om behovet for at tackle dem. De samme OECD-data viser imidlertid, at langt færre elever og studerende føler, at de har mulighed for at gøre en reel forskel. Klima- og miljøkrisens omfang kan gøre, at lærende føler sig overvældet og magtesløse, hvilket kan forværres af unøjagtige oplysninger og desinformation. |
| --- | --- |

13.

Der er en stigende bevidsthed og vilje blandt unge til at engagere sig i spørgsmål vedrørende bæredygtig udvikling, navnlig miljø- og klimaspørgsmål. Ifølge resultaterne af en Eurobarometerundersøgelse, der blev offentliggjort i maj 2022, mener unge i EU, at »miljøbeskyttelse og bekæmpelse af klimaændringer« bør være en af de vigtigste prioriteter i det europæiske ungdomsår (2022). OECD-data (15) fra 2018 viste, at der allerede dengang var en høj grad af bevidsthed blandt de 15-årige om klimaforandringerne og miljøkrisen og om behovet for at tackle dem. De samme OECD-data viser imidlertid, at langt færre elever og studerende føler, at de har mulighed for at gøre en reel forskel. Klima- og miljøkrisens omfang kan gøre, at lærende føler sig overvældet og magtesløse, hvilket kan forværres af unøjagtige oplysninger og desinformation.

| 14. | Det er af stor betydning, at uddannelsessystemerne og -institutionerne forholder sig til, hvad de unge, hvis stemme bliver kraftigere og kraftigere, mener om klima- og biodiversitetskriser, og inddrager dem i at udforme løsninger vedrørende læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling og i at gøre en indsats for en bæredygtig fremtid. Det europæiske ungdomsår 2022 spiller en vigtig rolle med hensyn til at stimulere de unges engagement yderligere. |
| --- | --- |

14.

Det er af stor betydning, at uddannelsessystemerne og -institutionerne forholder sig til, hvad de unge, hvis stemme bliver kraftigere og kraftigere, mener om klima- og biodiversitetskriser, og inddrager dem i at udforme løsninger vedrørende læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling og i at gøre en indsats for en bæredygtig fremtid. Det europæiske ungdomsår 2022 spiller en vigtig rolle med hensyn til at stimulere de unges engagement yderligere.

| 15. | Covid-19-pandemien har understreget vores tætte forbindelser med naturen og sat fornyet fokus på uddannelsessystemerne. Der er indhøstet erfaringer om nye muligheder for uddannelse, bl.a. tilgange med blandet læring i forskellige sammenhænge (også online), de lærendes engagement og autonomi samt forbindelserne mellem formel uddannelse og det øvrige samfund. Med pandemien øgedes den mangeårige bekymring om børns, unges og voksnes fysiske, mentale og følelsesmæssige trivsel. |
| --- | --- |

15.

Covid-19-pandemien har understreget vores tætte forbindelser med naturen og sat fornyet fokus på uddannelsessystemerne. Der er indhøstet erfaringer om nye muligheder for uddannelse, bl.a. tilgange med blandet læring i forskellige sammenhænge (også online), de lærendes engagement og autonomi samt forbindelserne mellem formel uddannelse og det øvrige samfund. Med pandemien øgedes den mangeårige bekymring om børns, unges og voksnes fysiske, mentale og følelsesmæssige trivsel.

| 16. | Individuelle institutioner, der tilbyder førskoleundervisning og børnepasning, skoler, højere uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, erhvervsuddannelsesudbydere og lokalsamfund bliver stadigt mere aktive i forbindelse med klima- og biodiversitetskrisen. Bæredygtighed er imidlertid endnu ikke en fast del af uddannelse i hele EU. |
| --- | --- |

16.

Individuelle institutioner, der tilbyder førskoleundervisning og børnepasning, skoler, højere uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, erhvervsuddannelsesudbydere og lokalsamfund bliver stadigt mere aktive i forbindelse med klima- og biodiversitetskrisen. Bæredygtighed er imidlertid endnu ikke en fast del af uddannelse i hele EU.

| 17. | Læring med henblik på bæredygtighed og lignende bæredygtige koncepter såsom uddannelse i bæredygtig udvikling og i globalt medborgerskab er i mange lande blevet indarbejdet i politikker, strategier og læreplaner. Underviserne har imidlertid brug for mere målrettet støtte, ekspertise og uddannelsesmuligheder til at indarbejde principperne om den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i deres undervisningspraksis. De føler sig ofte ude af stand til at håndtere miljøangst og miljøpessimisme og til at hjælpe de lærende til på en positiv måde at engagere sig i klima- og miljøspørgsmål. |
| --- | --- |

17.

Læring med henblik på bæredygtighed og lignende bæredygtige koncepter såsom uddannelse i bæredygtig udvikling og i globalt medborgerskab er i mange lande blevet indarbejdet i politikker, strategier og læreplaner. Underviserne har imidlertid brug for mere målrettet støtte, ekspertise og uddannelsesmuligheder til at indarbejde principperne om den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i deres undervisningspraksis. De føler sig ofte ude af stand til at håndtere miljøangst og miljøpessimisme og til at hjælpe de lærende til på en positiv måde at engagere sig i klima- og miljøspørgsmål.

| 18. | Tværinstitutionelle tilgange til bæredygtighed, som omfatter alle aktivitetsområder, forefindes ikke altid i tilstrækkeligt omfang. Sådanne tilgange kan omfatte undervisning og læring, forvaltning, forskning og innovation, samt infrastruktur, faciliteter og aktiviteter og bør inddrage lærende, personale, forældre, lokalsamfund og samfundet som helhed. |
| --- | --- |

18.

Tværinstitutionelle tilgange til bæredygtighed, som omfatter alle aktivitetsområder, forefindes ikke altid i tilstrækkeligt omfang. Sådanne tilgange kan omfatte undervisning og læring, forvaltning, forskning og innovation, samt infrastruktur, faciliteter og aktiviteter og bør inddrage lærende, personale, forældre, lokalsamfund og samfundet som helhed.

| 19. | Potentialet og muligheden for at supplere og styrke andre uddannelsesdagsordener skal undersøges nærmere. Undervisning og læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling kan fuldt ud støtte politikker og programmer for sundhed, trivsel og inklusion, aktivt og globalt medborgerskab, solidaritet, en tilgang centreret på de lærende, forskning og innovation, og den digitale omstilling, herunder kunstig intelligens (16). |
| --- | --- |

19.

Potentialet og muligheden for at supplere og styrke andre uddannelsesdagsordener skal undersøges nærmere. Undervisning og læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling kan fuldt ud støtte politikker og programmer for sundhed, trivsel og inklusion, aktivt og globalt medborgerskab, solidaritet, en tilgang centreret på de lærende, forskning og innovation, og den digitale omstilling, herunder kunstig intelligens (16).

| 20. | En systematisk integrering af uddannelsesdimensionen i andre politikker vedrørende den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i et livslangt perspektiv kan støtte gennemførelsen af disse politikker. Den kan også forbinde forskellige sektorer i samfundet og økonomien og integrere bæredygtighed effektivt i uddannelsessystemet. |
| --- | --- |

20.

En systematisk integrering af uddannelsesdimensionen i andre politikker vedrørende den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i et livslangt perspektiv kan støtte gennemførelsen af disse politikker. Den kan også forbinde forskellige sektorer i samfundet og økonomien og integrere bæredygtighed effektivt i uddannelsessystemet.

| 21. | Denne henstilling respekterer nærheds- og proportionalitetsprincippet fuldt ud. Den anerkender, at der er stor forskel fra medlemsstat til medlemsstat på uddannelsesinstitutionernes niveau af selvstændighed. I nogle medlemsstater har uddannelsesinstitutioner, læreruddannelsesinstitutioner samt lærere og undervisere en høj grad af selvstændighed. Henstillingen vil blive gennemført i overensstemmelse med nationale forhold og i samarbejde med medlemsstaterne, |
| --- | --- |

21.

Denne henstilling respekterer nærheds- og proportionalitetsprincippet fuldt ud. Den anerkender, at der er stor forskel fra medlemsstat til medlemsstat på uddannelsesinstitutionernes niveau af selvstændighed. I nogle medlemsstater har uddannelsesinstitutioner, læreruddannelsesinstitutioner samt lærere og undervisere en høj grad af selvstændighed. Henstillingen vil blive gennemført i overensstemmelse med nationale forhold og i samarbejde med medlemsstaterne,

HENSTILLER SÅLEDES TIL MEDLEMSSTATERNE, at de med fuld respekt for nærheds- og proportionalitetsprincippet og under hensyntagen til uddannelsesinstitutioners forskellige grader af autonomi i overensstemmelse med de nationale forhold

| 1. | optrapper og øger indsatsen for at støtte uddannelsessystemer med henblik på at træffe foranstaltninger til den grønne omstilling og bæredygtig udvikling, således at lærende i alle aldre og fra alle baggrunde kan få adgang til retfærdig og inkluderende uddannelse af høj kvalitet om bæredygtighed, klimaforandringer, miljømæssig beskyttelse og biodiversitet med behørig omtanke for miljømæssige, sociale og økonomiske hensyn, |
| --- | --- |

1.

| 2. | indfører læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling som et af de prioriterede områder i uddannelsespolitikkerne og -programmerne med henblik på at støtte og gøre sektoren i stand til at bidrage til en bæredygtig fremtid, der er forankret i en holistisk forståelse af uddannelse, gennemfører og videreudvikler omfattende og samarbejdsorienterede tilgange til undervisning og læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling, der inddrager alle relevante parter i uddannelsessystemet samt interessenter fra andre relevante sektorer, |
| --- | --- |

2.

| 3. | tilvejebringer en række læringsmuligheder i formel, ikkeformel og uformel sammenhæng, således at den enkelte uanset alder kan forberede sig på og aktivt bidrage til den grønne omstilling og træffe foranstaltninger til en miljømæssigt sund, bæredygtig, cirkulær og klimaneutral økonomi og et retfærdigt, inkluderende og fredeligt samfund, |
| --- | --- |

3.

| 4. | overvejer følgende foranstaltninger på systemniveau:






  a) | i tæt samarbejde med relevante interessenter at tilpasse strategier og planer inden for uddannelse til den grønne omstilling og bæredygtig udvikling, herunder dem, der vedrører læreplaner og vurdering samt underviseres grunduddannelse og løbende faglige udvikling; at støtte gennemførelsen af nationale og andre strategier og politikker, herunder om relaterede koncepter såsom uddannelse med henblik på bæredygtig udvikling, gennem mekanismer til opfølgning og overvågning |
| --- | --- | --- |

4.

a)

i tæt samarbejde med relevante interessenter at tilpasse strategier og planer inden for uddannelse til den grønne omstilling og bæredygtig udvikling, herunder dem, der vedrører læreplaner og vurdering samt underviseres grunduddannelse og løbende faglige udvikling; at støtte gennemførelsen af nationale og andre strategier og politikker, herunder om relaterede koncepter såsom uddannelse med henblik på bæredygtig udvikling, gennem mekanismer til opfølgning og overvågning

| b) | hvor det er relevant, at investere i og sørge for uddannelse i grønt og bæredygtigt udstyr, ressourcer og infrastruktur (bygninger, grunde og teknologi) til læring, socialisering og fritidsaktiviteter for at garantere sunde, sikre, inkluderende, kreative og modstandsdygtige læringsmiljøer |
| --- | --- |

b)

hvor det er relevant, at investere i og sørge for uddannelse i grønt og bæredygtigt udstyr, ressourcer og infrastruktur (bygninger, grunde og teknologi) til læring, socialisering og fritidsaktiviteter for at garantere sunde, sikre, inkluderende, kreative og modstandsdygtige læringsmiljøer

| c) | at udbrede kendskabet til fordelene og mulighederne ved læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling og støtte formelle og ikkeformelle uddannelsesinstitutioner, herunder førskoleundervisning og børnepasning, i at gøre klimaforandringer, miljømæssig beskyttelse, biodiversitet og bæredygtighed relevante for de lærendes dagligdag og fremme en bæredygtighedskultur |
| --- | --- |

c)

at udbrede kendskabet til fordelene og mulighederne ved læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling og støtte formelle og ikkeformelle uddannelsesinstitutioner, herunder førskoleundervisning og børnepasning, i at gøre klimaforandringer, miljømæssig beskyttelse, biodiversitet og bæredygtighed relevante for de lærendes dagligdag og fremme en bæredygtighedskultur

| d) | at udvikle viden, færdigheder og holdninger hos lærende i alle aldre til at leve mere bæredygtigt, fremme bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre, indføre en sundere og mere miljøbevidst livsstil og bidrage individuelt og kollektivt til omstillingen af vores samfund |
| --- | --- |

d)

at udvikle viden, færdigheder og holdninger hos lærende i alle aldre til at leve mere bæredygtigt, fremme bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre, indføre en sundere og mere miljøbevidst livsstil og bidrage individuelt og kollektivt til omstillingen af vores samfund

| e) | at støtte og styrke undervisning og læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling ved at tilvejebringe infrastruktur, digitale værktøjer og ressourcer og støtte underviseres digitale kompetencer |
| --- | --- |

e)

at støtte og styrke undervisning og læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling ved at tilvejebringe infrastruktur, digitale værktøjer og ressourcer og støtte underviseres digitale kompetencer

| f) | at inddrage alle lærende på meningsfyldte og koordinerede måder for at foreslå og sammen skabe tilgange til, hvad, hvordan og hvor de lærer om og med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling; at tilskynde til en kønsafbalanceret deltagelse af lærende fra alle baggrunde, herunder dem med færre muligheder; at sætte alle lærende i stand til at deltage i og engagere sig i beslutningstagningen i deres institution og i deres lokalsamfund og samfundet som helhed |
| --- | --- |

f)

at inddrage alle lærende på meningsfyldte og koordinerede måder for at foreslå og sammen skabe tilgange til, hvad, hvordan og hvor de lærer om og med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling; at tilskynde til en kønsafbalanceret deltagelse af lærende fra alle baggrunde, herunder dem med færre muligheder; at sætte alle lærende i stand til at deltage i og engagere sig i beslutningstagningen i deres institution og i deres lokalsamfund og samfundet som helhed

| g) | i tæt samarbejde med de relevante interessenter at udvikle og støtte programmer og rammer for læreplaner, der giver lærende tid og plads til at udvikle bæredygtighedskompetencer (17) fra en tidlig alder. Læring på tværs af generationer og lokale eksempler, problemer og svar kan gøre læreplanerne mere relevante for de lærende og vise, at klimaforandringer, biodiversitet, miljømæssig beskyttelse og bæredygtighed er lokale emner, der kan handles på |
| --- | --- |

g)

i tæt samarbejde med de relevante interessenter at udvikle og støtte programmer og rammer for læreplaner, der giver lærende tid og plads til at udvikle bæredygtighedskompetencer (17) fra en tidlig alder. Læring på tværs af generationer og lokale eksempler, problemer og svar kan gøre læreplanerne mere relevante for de lærende og vise, at klimaforandringer, biodiversitet, miljømæssig beskyttelse og bæredygtighed er lokale emner, der kan handles på

| h) | at støtte samarbejde og netværk om bæredygtighed, miljømæssig beskyttelse og biodiversitet med inddragelse af f.eks. lokale myndigheder, ungdomsarbejds- og ungdomsorganisationer, centre for miljøuddannelse, centre for global læring, skove, parker, landbrug, museer, biblioteker, ikkestatslige organisationer, forskning, forbrugerorganisationer og erhvervslivet og således styrke koblingen mellem formel, ikkeformel og uformel læring |
| --- | --- |

h)

at støtte samarbejde og netværk om bæredygtighed, miljømæssig beskyttelse og biodiversitet med inddragelse af f.eks. lokale myndigheder, ungdomsarbejds- og ungdomsorganisationer, centre for miljøuddannelse, centre for global læring, skove, parker, landbrug, museer, biblioteker, ikkestatslige organisationer, forskning, forbrugerorganisationer og erhvervslivet og således styrke koblingen mellem formel, ikkeformel og uformel læring

| i) | at støtte opskalering af god praksis og pædagogisk forskning i undervisning og læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling inden for alle uddannelsestyper og -niveauer, |
| --- | --- |

i)

at støtte opskalering af god praksis og pædagogisk forskning i undervisning og læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling inden for alle uddannelsestyper og -niveauer,

| 5. | yderligere støtter de lærende ved at overveje følgende tiltag:






  a) | at give lærende mulighed for, fra de er i førskolealderen, at forstå, engagere sig i og værdsætte den naturlige verden og dens biodiversitet, skabe en følelse af nysgerrighed og undren og lære at handle med henblik på bæredygtighed både individuelt og kollektivt |
| --- | --- | --- |

5.

a)

at give lærende mulighed for, fra de er i førskolealderen, at forstå, engagere sig i og værdsætte den naturlige verden og dens biodiversitet, skabe en følelse af nysgerrighed og undren og lære at handle med henblik på bæredygtighed både individuelt og kollektivt

| b) | i tråd med nationale finansielle støtteordninger at styrke, herunder gennem finansiel støtte, livslang læring af høj kvalitet med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling, herunder praktikophold, lærlingeuddannelser, frivilligt arbejde, fritidsaktiviteter og andre former for formel, ikkeformel og uformel læring og sammenhængene herimellem; at stimulere og anerkende tiltag og programmer inden for borgerengagement i den henseende |
| --- | --- |

b)

i tråd med nationale finansielle støtteordninger at styrke, herunder gennem finansiel støtte, livslang læring af høj kvalitet med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling, herunder praktikophold, lærlingeuddannelser, frivilligt arbejde, fritidsaktiviteter og andre former for formel, ikkeformel og uformel læring og sammenhængene herimellem; at stimulere og anerkende tiltag og programmer inden for borgerengagement i den henseende

| c) | at fremme læringsmetoder og -tilgange, der er samarbejdsbaserede, erfaringsbaserede, praktisk orienterede og relevante for lokale sammenhænge og traditioner og støtter tværfaglige fritidsaktiviteter. Dette omfatter at give lærende praktiske muligheder for at observere og pleje naturen, reducere, reparere, genbruge og genanvende og derved hjælpe dem med at forstå betydningen af en bæredygtig livsstil og den cirkulære økonomi |
| --- | --- |

c)

at fremme læringsmetoder og -tilgange, der er samarbejdsbaserede, erfaringsbaserede, praktisk orienterede og relevante for lokale sammenhænge og traditioner og støtter tværfaglige fritidsaktiviteter. Dette omfatter at give lærende praktiske muligheder for at observere og pleje naturen, reducere, reparere, genbruge og genanvende og derved hjælpe dem med at forstå betydningen af en bæredygtig livsstil og den cirkulære økonomi

| d) | at tilvejebringe faktabaserede og tilgængelige oplysninger om klima-, miljø- og biodiversitetskrisen og dens drivkræfter som aftalt i henhold til Århuskonventionen (18) |
| --- | --- |

d)

at tilvejebringe faktabaserede og tilgængelige oplysninger om klima-, miljø- og biodiversitetskrisen og dens drivkræfter som aftalt i henhold til Århuskonventionen (18)

| e) | at udvikle problemløsnings-og samarbejdsfærdigheder, fremme kritisk tænkning, mediekendskab og systemtænkning og støtte positive foranstaltninger, herunder frivilligt arbejde, for at imødegå og mindske den frygt og manglende indflydelse, som de lærende kan opleve i forbindelse med planetens kriser, |
| --- | --- |

e)

at udvikle problemløsnings-og samarbejdsfærdigheder, fremme kritisk tænkning, mediekendskab og systemtænkning og støtte positive foranstaltninger, herunder frivilligt arbejde, for at imødegå og mindske den frygt og manglende indflydelse, som de lærende kan opleve i forbindelse med planetens kriser,

| 6. | yderligere støtter undervisere for at fremme læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling ved at overveje følgende foranstaltninger:






  a) | at anerkende, at alle undervisere, uanset fagområde eller uddannelsessektor, underviser i bæredygtighed og er nødt til at hjælpe de lærende med at forberede sig på den grønne omstilling; at sætte dem i stand til at øge de lærendes bevidsthed om verdensmålene for bæredygtig udvikling; at inkludere, høre og støtte undervisere i udarbejdelse af læreplaner og programmer samt andre uddannelsesreformer vedrørende den grønne omstilling og bæredygtig udvikling og om udformningen af passende faglig udvikling |
| --- | --- | --- |

6.

a)

at anerkende, at alle undervisere, uanset fagområde eller uddannelsessektor, underviser i bæredygtighed og er nødt til at hjælpe de lærende med at forberede sig på den grønne omstilling; at sætte dem i stand til at øge de lærendes bevidsthed om verdensmålene for bæredygtig udvikling; at inkludere, høre og støtte undervisere i udarbejdelse af læreplaner og programmer samt andre uddannelsesreformer vedrørende den grønne omstilling og bæredygtig udvikling og om udformningen af passende faglig udvikling

| b) | at støtte integreringen af den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i grunduddannelsesprogrammer for lærere og undervisere, i fortsatte faglige udviklingsprogrammer og i lærerfaglige standarder og rammer med henblik på at støtte undervisernes kompetenceudvikling inden for bæredygtighed |
| --- | --- |

b)

at støtte integreringen af den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i grunduddannelsesprogrammer for lærere og undervisere, i fortsatte faglige udviklingsprogrammer og i lærerfaglige standarder og rammer med henblik på at støtte undervisernes kompetenceudvikling inden for bæredygtighed

| c) | at støtte mentorordninger og faglige udviklingsprogrammer på institutionsniveau; at støtte undervisere i at anvende digitale værktøjer og teknologier i praksis for at forbedre undervisning og læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

c)

at støtte mentorordninger og faglige udviklingsprogrammer på institutionsniveau; at støtte undervisere i at anvende digitale værktøjer og teknologier i praksis for at forbedre undervisning og læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling

| d) | yderligere at udvikle og udforske muligheder og incitamenter for undervisere til at deltage i faglige udviklingsprogrammer vedrørende bæredygtighed, f.eks. ved at tage dem i betragtning i forbindelse med karriereforløb og -udvikling og skabe roller for undervisere, f.eks. som bæredygtighedskoordinatorer |
| --- | --- |

d)

yderligere at udvikle og udforske muligheder og incitamenter for undervisere til at deltage i faglige udviklingsprogrammer vedrørende bæredygtighed, f.eks. ved at tage dem i betragtning i forbindelse med karriereforløb og -udvikling og skabe roller for undervisere, f.eks. som bæredygtighedskoordinatorer

| e) | at støtte undervisere, bl.a. ved at tilvejebringe den nødvendige tid og plads til at indføre pædagogik, der fremmer undervisning og læring i den grønne omstilling og bæredygtig udvikling tværfagligt og udvikle de socioemotionelle aspekter af læring, således at alle lærende kan blive forandringsaktører og lære at reflektere og handle, både individuelt og kollektivt, lokalt og globalt, for at skabe en mere bæredygtig verden |
| --- | --- |

e)

at støtte undervisere, bl.a. ved at tilvejebringe den nødvendige tid og plads til at indføre pædagogik, der fremmer undervisning og læring i den grønne omstilling og bæredygtig udvikling tværfagligt og udvikle de socioemotionelle aspekter af læring, således at alle lærende kan blive forandringsaktører og lære at reflektere og handle, både individuelt og kollektivt, lokalt og globalt, for at skabe en mere bæredygtig verden

| f) | at tilskynde til og, hvor det er relevant, muliggøre transformativ og tværfaglig undervisning og læring ved hjælp af både traditionelle og innovative læringsmetoder, herunder praktisk læring, STEAM-tilgangen (19), hackathons, studiejob og gamificering |
| --- | --- |

f)

at tilskynde til og, hvor det er relevant, muliggøre transformativ og tværfaglig undervisning og læring ved hjælp af både traditionelle og innovative læringsmetoder, herunder praktisk læring, STEAM-tilgangen (19), hackathons, studiejob og gamificering

| g) | at udvikle og stille ressourcer til rådighed til støtte for undervisere, herunder i forbindelse med evaluering; at støtte undervisere i at anvende traditionelle og nye værktøjer og materialer til at undervise i den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i en række indendørs og udendørs – og digitale og ikkedigitale – sammenhænge; at give adgang til ekspertisecentre, herunder centre for miljøuddannelse |
| --- | --- |

g)

at udvikle og stille ressourcer til rådighed til støtte for undervisere, herunder i forbindelse med evaluering; at støtte undervisere i at anvende traditionelle og nye værktøjer og materialer til at undervise i den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i en række indendørs og udendørs – og digitale og ikkedigitale – sammenhænge; at give adgang til ekspertisecentre, herunder centre for miljøuddannelse

| h) | at tilskynde til forsknings- og innovationsmiljøet til at samarbejde med formelle, ikkeformelle og uformelle uddannelsesudbydere om at støtte undervisere i den grønne omstilling og bæredygtig udvikling; at støtte deltagelse i sonderende projekter og forskning i forbindelse med klimakrisen, miljøkrisen og bæredygtighed, |
| --- | --- |

h)

at tilskynde til forsknings- og innovationsmiljøet til at samarbejde med formelle, ikkeformelle og uformelle uddannelsesudbydere om at støtte undervisere i den grønne omstilling og bæredygtig udvikling; at støtte deltagelse i sonderende projekter og forskning i forbindelse med klimakrisen, miljøkrisen og bæredygtighed,

| 7. | fortsat støtter formelle og ikkeformelle uddannelsesinstitutioner i, hvor det er relevant, effektivt at integrere den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i alle deres aktiviteter og aktioner ved at overveje følgende foranstaltninger:






  a) | at tilskynde til og fremme effektive institutionsomfattende tilgange til bæredygtighed, som omfatter undervisning og læring, vision, planlægning og forvaltning, aktiv deltagelse af lærende og personale, inddragelse af familierne, forvaltning af bygninger og ressourcer, partnerskaber med lokalsamfundet og samfundet som helhed samt forskning og innovation; at støtte ledere af uddannelsesinstitutioner i deres håndtering af organisatoriske ændringer med målrettet faglig udvikling og vejledning i forbindelse med deres roller |
| --- | --- | --- |

7.

a)

at tilskynde til og fremme effektive institutionsomfattende tilgange til bæredygtighed, som omfatter undervisning og læring, vision, planlægning og forvaltning, aktiv deltagelse af lærende og personale, inddragelse af familierne, forvaltning af bygninger og ressourcer, partnerskaber med lokalsamfundet og samfundet som helhed samt forskning og innovation; at støtte ledere af uddannelsesinstitutioner i deres håndtering af organisatoriske ændringer med målrettet faglig udvikling og vejledning i forbindelse med deres roller

| b) | at støtte uddannelsesinstitutionerne i at udforme, overvåge og evaluere deres bæredygtighedsstrategier og/eller integrere bæredygtighed i eksisterende processer og foranstaltninger (f.eks. skolernes udviklingsplaner samt missionserklæringer og strategier for videregående uddannelser); at anerkende, at dette er en langsigtet proces, der kræver små målbare skridt, som løbende overvåges og evalueres, herunder gennem institutionens egen evaluering |
| --- | --- |

b)

at støtte uddannelsesinstitutionerne i at udforme, overvåge og evaluere deres bæredygtighedsstrategier og/eller integrere bæredygtighed i eksisterende processer og foranstaltninger (f.eks. skolernes udviklingsplaner samt missionserklæringer og strategier for videregående uddannelser); at anerkende, at dette er en langsigtet proces, der kræver små målbare skridt, som løbende overvåges og evalueres, herunder gennem institutionens egen evaluering

| c) | i henhold til deres institutionelle autonomi at tilskynde og støtte førskoleundervisnings- og børnepasningscentre, skoler, videregående uddannelsesinstitutioner, erhvervsuddannelsesudbydere, voksenuddannelsesinstitutioner og andre uddannelsesudbydere til og i at deltage i miljømærkningsinitiativer, der kan give miljømæssige, sociale, uddannelsesmæssige og økonomiske fordele; at tilvejebringe støttestrukturer for sådanne ordninger, f.eks. agenturer eller organer, der støtter institutionsomfattende tilgange, mentorordninger og netværk, skabeloner og vejledning og finansiel støtte |
| --- | --- |

c)

i henhold til deres institutionelle autonomi at tilskynde og støtte førskoleundervisnings- og børnepasningscentre, skoler, videregående uddannelsesinstitutioner, erhvervsuddannelsesudbydere, voksenuddannelsesinstitutioner og andre uddannelsesudbydere til og i at deltage i miljømærkningsinitiativer, der kan give miljømæssige, sociale, uddannelsesmæssige og økonomiske fordele; at tilvejebringe støttestrukturer for sådanne ordninger, f.eks. agenturer eller organer, der støtter institutionsomfattende tilgange, mentorordninger og netværk, skabeloner og vejledning og finansiel støtte

| d) | at fokusere en del af uddannelsesorganisationernes interne og/eller eksterne revisions- og kvalitetssikringsmekanismer på bæredygtighed; at anerkende højere uddannelsesinstitutioners reelle engagement ved hjælp af passende midler, herunder f.eks. finansieringsmekanismer |
| --- | --- |

d)

at fokusere en del af uddannelsesorganisationernes interne og/eller eksterne revisions- og kvalitetssikringsmekanismer på bæredygtighed; at anerkende højere uddannelsesinstitutioners reelle engagement ved hjælp af passende midler, herunder f.eks. finansieringsmekanismer

| e) | yderligere at indarbejde den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i programmer, læreplaner og moduler i erhvervsuddannelse og videregående uddannelse (i henhold til institutionernes autonomi og akademiske frihed) på tværs af en række fag, herunder erhvervsstudier, samfundsvidenskab, pædagogik, humaniora, kunst, arkitektur og ingeniørvirksomhed, fysisk planlægning og forvaltning; at gøre brug af ressourcer og materialer, der er udarbejdet af ikkestatslige organisationer på miljø- og uddannelsesområdet og andre relevante organer |
| --- | --- |

e)

yderligere at indarbejde den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i programmer, læreplaner og moduler i erhvervsuddannelse og videregående uddannelse (i henhold til institutionernes autonomi og akademiske frihed) på tværs af en række fag, herunder erhvervsstudier, samfundsvidenskab, pædagogik, humaniora, kunst, arkitektur og ingeniørvirksomhed, fysisk planlægning og forvaltning; at gøre brug af ressourcer og materialer, der er udarbejdet af ikkestatslige organisationer på miljø- og uddannelsesområdet og andre relevante organer

| f) | at støtte videregående uddannelses-, erhvervsuddannelses-og voksenuddannelsesinstitutioner i udviklingen af små og skræddersyede læringskurser om den grønne omstilling og bæredygtig udvikling, der kan føre til bl.a. mikroeksamensbeviser, med henblik på at uddybe, udvide og opdatere faglige kompetencer |
| --- | --- |

f)

at støtte videregående uddannelses-, erhvervsuddannelses-og voksenuddannelsesinstitutioner i udviklingen af små og skræddersyede læringskurser om den grønne omstilling og bæredygtig udvikling, der kan føre til bl.a. mikroeksamensbeviser, med henblik på at uddybe, udvide og opdatere faglige kompetencer

| g) | at fremme partnerskaber med alle fag og aktører, herunder erhvervslivet, kunst, landbrug, kulturarv, sport, unge, forskningsinstitutter, civilsamfundsorganisationer, uddannelsesressourcesektoren (herunder teknologi, forlagsvirksomhed og andet udstyr til læreplaner) og uddannelsesforskning; at støtte udviklingen af fritidsordninger, sommerprogrammer og andre programmer, samtidig med at der ydes støtte til praktikophold i f.eks. laboratorier, virksomheder, forskningsinstitutioner og ikkestatslige organisationer |
| --- | --- |

g)

at fremme partnerskaber med alle fag og aktører, herunder erhvervslivet, kunst, landbrug, kulturarv, sport, unge, forskningsinstitutter, civilsamfundsorganisationer, uddannelsesressourcesektoren (herunder teknologi, forlagsvirksomhed og andet udstyr til læreplaner) og uddannelsesforskning; at støtte udviklingen af fritidsordninger, sommerprogrammer og andre programmer, samtidig med at der ydes støtte til praktikophold i f.eks. laboratorier, virksomheder, forskningsinstitutioner og ikkestatslige organisationer

| h) | at støtte programmer, der fremmer innovation og entreprenørskab inden for bæredygtighed; at styrke videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesinstitutioner for at etablere eller forstærke bæredygtighedsknudepunkter, der vil fremme innovation og entreprenørskab med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling, cirkulær økonomi og biodiversitet, |
| --- | --- |

h)

at støtte programmer, der fremmer innovation og entreprenørskab inden for bæredygtighed; at styrke videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesinstitutioner for at etablere eller forstærke bæredygtighedsknudepunkter, der vil fremme innovation og entreprenørskab med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling, cirkulær økonomi og biodiversitet,

| 8. | hvor det er relevant, mobiliserer nationale midler og EU-midler til investeringer i infrastruktur, uddannelse, værktøjer og ressourcer for at øge modstandsdygtigheden og beredskabet inden for formel og ikkeformel uddannelse med henblik på den grønne omstilling, navnlig Erasmus+, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Det Europæiske Solidaritetskorps, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, instrumentet for teknisk støtte, programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa og InvestEU, |
| --- | --- |

8.

| 9. | investerer i overvågning, forskning og evaluering af de politiske udfordringer og af virkningen af disse initiativer med henblik på at bygge videre på de opnåede erfaringer og bidrage til politikudformningen. Dette kan omfatte gennemførelse af eksisterende indikatorer og mål, herunder på internationalt niveau, |
| --- | --- |

9.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG NATIONALE FORHOLD:

| 1. | at fremme samarbejde og peerlæring blandt medlemsstater og interessenter om læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling gennem:






  a) | strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (20), hvor uddannelse med henblik på den grønne omstilling er et centralt prioriteret område |
| --- | --- | --- |

1.

a)

strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (20), hvor uddannelse med henblik på den grønne omstilling er et centralt prioriteret område

| b) | at formidle og tilskynde til anvendelse af muligheder for at fremme, støtte og muliggøre formel og ikkeformel uddannelse med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling inden for EU’s finansieringsprogrammer såsom Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps, LIFE, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Horisont Europa, herunder Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter, programmet for uddannelse i og bevidstgørelse om udviklingsspørgsmål og instrumentet for teknisk støtte |
| --- | --- |

b)

at formidle og tilskynde til anvendelse af muligheder for at fremme, støtte og muliggøre formel og ikkeformel uddannelse med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling inden for EU’s finansieringsprogrammer såsom Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps, LIFE, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Horisont Europa, herunder Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter, programmet for uddannelse i og bevidstgørelse om udviklingsspørgsmål og instrumentet for teknisk støtte

| c) | at dele god praksis fra udveksling af personale, projekter og netværk under Erasmus+, herunder gennem alliancer mellem Europauniversiteterne, e-Twinning-onlinefællesskabet, Erasmus+-lærerakademierne samt erhvervsekspertisecentrene, Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi |
| --- | --- |

c)

at dele god praksis fra udveksling af personale, projekter og netværk under Erasmus+, herunder gennem alliancer mellem Europauniversiteterne, e-Twinning-onlinefællesskabet, Erasmus+-lærerakademierne samt erhvervsekspertisecentrene, Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi

| d) | at identificere, dokumentere og udveksle god praksis, herunder gennem eksisterende onlineplatforme (21), og støtte netværkssamarbejde mellem nationale og andre organisationer, der er aktive inden for uddannelse og den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i formel og ikkeformel uddannelse |
| --- | --- |

d)

at identificere, dokumentere og udveksle god praksis, herunder gennem eksisterende onlineplatforme (21), og støtte netværkssamarbejde mellem nationale og andre organisationer, der er aktive inden for uddannelse og den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i formel og ikkeformel uddannelse

| e) | at inddrage unge i gennemførelsen af henstillingen, navnlig gennem det europæiske ungdomsår 2022 og EU’s ungdomsdialog, for at sikre, at unges og ungdomsorganisationers holdninger, synspunkter og behov tages fuldt ud i betragtning |
| --- | --- |

e)

at inddrage unge i gennemførelsen af henstillingen, navnlig gennem det europæiske ungdomsår 2022 og EU’s ungdomsdialog, for at sikre, at unges og ungdomsorganisationers holdninger, synspunkter og behov tages fuldt ud i betragtning

| f) | at skabe synergier med koalitionen »Education for Climate« og det nye europæisk Bauhaus, |
| --- | --- |

f)

at skabe synergier med koalitionen »Education for Climate« og det nye europæisk Bauhaus,

| 2. | til frivillig brug at udvikle, dele og stille ressourcer, materialer og forskning til rådighed inden for læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i samarbejde med medlemsstaterne, herunder om GreenComp, den nye europæiske kompetenceramme for bæredygtighed, |
| --- | --- |

2.

| 3. | at støtte undervisere i at undervise i den grønne omstilling og bæredygtig udvikling ved:






  a) | at tilvejebringe ressourcer og støttemateriale til frivillig brug på den europæiske skoleuddannelsesplatform, EPALE og Den Europæiske Ungdomsportal |
| --- | --- | --- |

3.

a)

at tilvejebringe ressourcer og støttemateriale til frivillig brug på den europæiske skoleuddannelsesplatform, EPALE og Den Europæiske Ungdomsportal

| b) | at anerkende en fremragende indsats inden for undervisning og læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling gennem EU-prisordninger, herunder den europæiske pris for innovativ undervisning, eTwinning-prisen og European Vocational Skills Awards, |
| --- | --- |

b)

at anerkende en fremragende indsats inden for undervisning og læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling gennem EU-prisordninger, herunder den europæiske pris for innovativ undervisning, eTwinning-prisen og European Vocational Skills Awards,

| 4. | at overvåge udviklingen af grønne færdigheder eller holdninger i retning af miljømæssig bæredygtighed hos videregående uddannelser, nyuddannede fra erhvervsuddannelserne og forskere i begyndelsen af deres karriere uden at skabe hverken nye rapporteringsforpligtelser eller yderligere byrder for medlemsstaterne, gennem eksisterende europæiske undersøgelser, såsom det europæiske initiativ til sporing af færdiguddannede, ved f.eks. at medtage sådanne holdninger i disse undersøgelser, |
| --- | --- |

4.

| 5. | at overvåge fremskridtene inden for uddannelse i den grønne omstilling og bæredygtig udvikling inden for rammerne af de eksisterende rapporter om det europæiske uddannelsesområde og den europæiske grønne pagt uden at skabe hverken nye rapporteringsforpligtelser eller yderligere byrder for medlemsstaterne. Dette omfatter støtte til udarbejdelsen af mulige indikatorer eller EU-mål for bæredygtighed som fastsat i Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030), |
| --- | --- |

5.

| 6. | at styrke samarbejdet med eksisterende internationale organisationer, navnlig UNESCO og andre FN-organer, herunder UNECE, for at fremme en tilgang til uddannelse i den grønne omstilling og bæredygtig udvikling med politiske beslutningstagere, fagfolk og interessenter i og mellem medlemsstaterne, som omfatter lighed, inklusion og retfærdighed, i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og verdensmålene for bæredygtig udvikling samt UNESCO’s køreplan for uddannelse med henblik på bæredygtig udvikling 2030, |
| --- | --- |

6.

| 7. | at fortsætte med at styrke den grønne dimension af programmerne Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps, både gennem bæredygtig mobilitet, onlinesamarbejde, grøn praksis i projekter og et stærkt fokus på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i samarbejdet mellem forskellige interessenter på uddannelses- og ungdomsområdet. |
| --- | --- |

7.

Udfærdiget i Luxembourg, den 16. juni 2022.

På Rådets vegne

O. DUSSOPT

Formand

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2020) 380 final.

2

(3)  Herunder den nye ramme for gennemførelsen af FN/ECE-strategien for uddannelse i bæredygtig udvikling 2021-2030.

3

(4)  I denne henstilling omfatter begrebet »undervisere« lærere, undervisere, ungdomsarbejdere, lærerundervisere og alle fagfolk inden for formel, ikkeformel og uformel uddannelse.

4

(5)  12210/20.

5

(6)  UNESCO, Uddannelse i bæredygtig udvikling: en køreplan, 2020.

6

Uddannelse i bæredygtig udvikling: en køreplan

(7)  COM(2020) 625 final.

7

(8)  EUT C 428 af 13.12.2017, s. 10.

8

(9)  EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1.

9

(10)  COM(2020) 628 final.

10

(11)  Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1).

11

(12)  COM(2020) 274 final.

12

(13)  EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1.

13

(14)  COM(2020) 624 final.

14

(15)  OECD (2020), Are Students Ready to Thrive in an Interconnected World? PISA 2018, bind VI.

15

(16)  The International Research Centre on Artificial Intelligence (IRCAI) (Det Internationale Forskningscenter for Kunstig Intelligens) i UNESCO-regi er det første globale center, hvis aktiviteter har fokus på kunstig intelligens, uddannelse og bæredygtig udvikling.

16

(17)  Begrebet »bæredygtighedskompetencer« som beskrevet i GreenComp, den europæiske kompetenceramme for bæredygtighed, dækker den viden og de færdigheder og holdninger, som lærende i alle aldre har brug for for at kunne leve, arbejde og handle på en bæredygtig måde (omfatter kritisk tænkning, systemtænkning og forholdet til naturen). »Grønne kompetencer« vedrører de faglige kvalifikationer, som der er behov for i alle sektorer og på alle niveauer af arbejdsmarkedet med henblik på den grønne omstilling, herunder skabelsen af nye grønne job.

17

(18)  Konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet.

18

(19)  STEAM-tilgangen (videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, kunst og matematik) favner det kreative potentiale ved at forbinde STEM-uddannelser med kunst, humaniora og samfundsvidenskab.

19

(20)  Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1).

20

(21)  Dette kunne omfatte koalitionen »Education for Climate«, den kommende europæiske skoleuddannelsesplatform, Elev- og lærerhjørnet, Science is Wonderful!-platformen, Den Europæiske Ungdomsportal, den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa (EPALE), Scientix, den europæiske alliance for lærlingeuddannelser og pagten for færdigheder.EPALE, Scientix, den europæiske alliance for lærlingeuddannelser og pagten for færdigheder.

21

---

| 27.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/10

---

RÅDETS HENSTILLING

af 16. juni 2022

om en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed

(2022/C 243/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 149 og artikel 292, artikel 165 og artikel 166,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| 1. | I Europa er stadigt flere mennesker nødt til at ajourføre og forbedre deres kundskaber, færdigheder og kompetencer for at afpasse deres formelle uddannelse til behovene i et samfund og et arbejdsmarked under hastig forandring. Genopretningen efter covid-19-pandemien og den grønne og den digitale omstilling har fremskyndet tempoet i ændringerne af, hvordan vi lever, lærer og arbejder. De har også fremhævet behovet for, at mennesker er bedre rustet til at håndtere nuværende og fremtidige udfordringer. Pandemien har påvirket både unge og voksnes karrieremuligheder. Den har også øget arbejdsløsheden og forringet den fysiske, mentale og følelsesmæssige trivsel hos flere hundrede millioner mennesker i Europa. |
| --- | --- |

1.

I Europa er stadigt flere mennesker nødt til at ajourføre og forbedre deres kundskaber, færdigheder og kompetencer for at afpasse deres formelle uddannelse til behovene i et samfund og et arbejdsmarked under hastig forandring. Genopretningen efter covid-19-pandemien og den grønne og den digitale omstilling har fremskyndet tempoet i ændringerne af, hvordan vi lever, lærer og arbejder. De har også fremhævet behovet for, at mennesker er bedre rustet til at håndtere nuværende og fremtidige udfordringer. Pandemien har påvirket både unge og voksnes karrieremuligheder. Den har også øget arbejdsløsheden og forringet den fysiske, mentale og følelsesmæssige trivsel hos flere hundrede millioner mennesker i Europa.

| 2. | En af de største udfordringer, som europæiske virksomheder og arbejdsgivere står over for, er et utilstrækkeligt udbud af relevante færdigheder på EU’s arbejdsmarked. Samtidig står arbejdstagerne over for hidtil usete ændringer af, hvordan arbejdet tilrettelægges. Derudover ændrer opgaveprofiler og færdighedskrav sig grundlæggende på grund af den digitale og den grønne omstilling. Som beskrevet i Rådets afgørelse (EU) 2021/1868 af 15. oktober 2021 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (1) skal »[m]edlemsstaterne og Unionen [...] arbejde hen imod udviklingen af en samordnet strategi for beskæftigelse og særligt for fremme af en velkvalificeret, veluddannet og smidig arbejdsstyrke samt arbejdsmarkeder, der er fremtidsorienterede og reagerer på økonomiske forandringer«. Løbende opkvalificering og omskoling er afgørende for, at arbejdstagerne kan opfylde kravene i deres nuværende job eller overgangen til nye job og ekspanderende sektorer som f.eks. den grønne og den digitale sektor, navnlig i en kontekst præget af en aldrende befolkning. |
| --- | --- |

2.

En af de største udfordringer, som europæiske virksomheder og arbejdsgivere står over for, er et utilstrækkeligt udbud af relevante færdigheder på EU’s arbejdsmarked. Samtidig står arbejdstagerne over for hidtil usete ændringer af, hvordan arbejdet tilrettelægges. Derudover ændrer opgaveprofiler og færdighedskrav sig grundlæggende på grund af den digitale og den grønne omstilling. Som beskrevet i Rådets afgørelse (EU) 2021/1868 af 15. oktober 2021 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (1) skal »[m]edlemsstaterne og Unionen [...] arbejde hen imod udviklingen af en samordnet strategi for beskæftigelse og særligt for fremme af en velkvalificeret, veluddannet og smidig arbejdsstyrke samt arbejdsmarkeder, der er fremtidsorienterede og reagerer på økonomiske forandringer«. Løbende opkvalificering og omskoling er afgørende for, at arbejdstagerne kan opfylde kravene i deres nuværende job eller overgangen til nye job og ekspanderende sektorer som f.eks. den grønne og den digitale sektor, navnlig i en kontekst præget af en aldrende befolkning.

| 3. | Mennesker har behov for adgang til undervisning og læring af høj kvalitet på forskellige måder og inden for forskellige rammer for at udvikle deres personlige, sociale, kulturelle og faglige kundskaber, færdigheder og kompetencer. Der har været krav om, at uddannelsessystemerne bliver mere fleksible, og at der findes løsninger med henblik på at udbyde læring, der sætter den lærende i centrum og er mere tilgængelig og inklusiv, til en bredere vifte af profiler. Ikkeformelle uddannelses- og undervisningsudbydere imødekommer også dette behov ved at skabe nye og innovative muligheder for opkvalificering og omskoling. |
| --- | --- |

3.

Mennesker har behov for adgang til undervisning og læring af høj kvalitet på forskellige måder og inden for forskellige rammer for at udvikle deres personlige, sociale, kulturelle og faglige kundskaber, færdigheder og kompetencer. Der har været krav om, at uddannelsessystemerne bliver mere fleksible, og at der findes løsninger med henblik på at udbyde læring, der sætter den lærende i centrum og er mere tilgængelig og inklusiv, til en bredere vifte af profiler. Ikkeformelle uddannelses- og undervisningsudbydere imødekommer også dette behov ved at skabe nye og innovative muligheder for opkvalificering og omskoling.

| 4. | En effektiv kultur for livslang læring er afgørende for at sikre, at alle har de kundskaber, færdigheder og kompetencer, de har brug for til at kunne trives i samfundet, på arbejdsmarkedet og i forhold til deres privatliv. Det er afgørende, at alle har adgang til relevant uddannelse, opkvalificering og omskoling af høj kvalitet hele livet igennem. Muligheder for livslang læring bør indgå i uddannelsesinstitutionernes langsigtede strategi for at forbedre deres lydhørhed over for arbejdsgivernes og de lærendes hastigt skiftende behov. Dette ville gøre det muligt for en mere mangfoldig gruppe af lærende (herunder færdiguddannede fra disse institutioner og andre voksne lærende) at blive opkvalificeret og omskolet. Det henstilles til videregående uddannelsesinstitutioner, erhvervsuddannelsesinstitutioner (VET), voksenundervisningsudbydere og andre udbydere af mikroeksamensbeviser, herunder arbejdsgivere, at samarbejde og integrere de seneste forskningsresultater i udformningen og ajourføringen af læringsmuligheder. |
| --- | --- |

4.

En effektiv kultur for livslang læring er afgørende for at sikre, at alle har de kundskaber, færdigheder og kompetencer, de har brug for til at kunne trives i samfundet, på arbejdsmarkedet og i forhold til deres privatliv. Det er afgørende, at alle har adgang til relevant uddannelse, opkvalificering og omskoling af høj kvalitet hele livet igennem. Muligheder for livslang læring bør indgå i uddannelsesinstitutionernes langsigtede strategi for at forbedre deres lydhørhed over for arbejdsgivernes og de lærendes hastigt skiftende behov. Dette ville gøre det muligt for en mere mangfoldig gruppe af lærende (herunder færdiguddannede fra disse institutioner og andre voksne lærende) at blive opkvalificeret og omskolet. Det henstilles til videregående uddannelsesinstitutioner, erhvervsuddannelsesinstitutioner (VET), voksenundervisningsudbydere og andre udbydere af mikroeksamensbeviser, herunder arbejdsgivere, at samarbejde og integrere de seneste forskningsresultater i udformningen og ajourføringen af læringsmuligheder.

| 5. | Mikroeksamensbeviser kan hjælpe med at certificere læringsresultaterne af korte, skræddersyede læringsforløb. De muliggør en målrettet, fleksibel erhvervelse af kundskaber, færdigheder og kompetencer med henblik på at opfylde nye og kommende behov i samfundet og på arbejdsmarkedet og muliggør den afhjælpning af kompetencegab, som er nødvendig, for at den enkelte kan klare sig godt i et miljø i hastig forandring, uden at de traditionelle kvalifikationer erstattes. De kan, hvor dette er relevant, supplere eksisterende kvalifikationer og skabe merværdi uden at undergrave det centrale princip om komplette uddannelsesprogrammer inden for grunduddannelse. Mikroeksamensbeviser kan udformes og udstedes af en række udbydere i forskellige læringsmiljøer (formelle, ikkeformelle eller uformelle læringsmiljøer). |
| --- | --- |

5.

Mikroeksamensbeviser kan hjælpe med at certificere læringsresultaterne af korte, skræddersyede læringsforløb. De muliggør en målrettet, fleksibel erhvervelse af kundskaber, færdigheder og kompetencer med henblik på at opfylde nye og kommende behov i samfundet og på arbejdsmarkedet og muliggør den afhjælpning af kompetencegab, som er nødvendig, for at den enkelte kan klare sig godt i et miljø i hastig forandring, uden at de traditionelle kvalifikationer erstattes. De kan, hvor dette er relevant, supplere eksisterende kvalifikationer og skabe merværdi uden at undergrave det centrale princip om komplette uddannelsesprogrammer inden for grunduddannelse. Mikroeksamensbeviser kan udformes og udstedes af en række udbydere i forskellige læringsmiljøer (formelle, ikkeformelle eller uformelle læringsmiljøer).

| 6. | Til trods for deres stigende anvendelse er der ingen fælles definition af eller standarder for mikroeksamensbeviser i Europa. Dette begrænser forståelsen og udbredelsen af mikroeksamensbeviser og underminerer derfor mikroeksamensbevisers potentiale til at lette fleksible lærings- og karriereforløb. Denne henstilling har til formål at støtte opbygningen af tillid til mikroeksamensbeviser i hele Europa blandt alle involverede, uanset om de er udbydere eller modtagere. |
| --- | --- |

6.

Til trods for deres stigende anvendelse er der ingen fælles definition af eller standarder for mikroeksamensbeviser i Europa. Dette begrænser forståelsen og udbredelsen af mikroeksamensbeviser og underminerer derfor mikroeksamensbevisers potentiale til at lette fleksible lærings- og karriereforløb. Denne henstilling har til formål at støtte opbygningen af tillid til mikroeksamensbeviser i hele Europa blandt alle involverede, uanset om de er udbydere eller modtagere.

| 7. | Ifølge det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder (2) har alle ret til inkluderende kvalitetsuddannelse og livslang læring med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange til arbejdsmarkedet overalt i Den Europæiske Union. Det fjerde princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder forkynder, at alle har ret til rettidig og skræddersyet bistand til at forbedre deres udsigter til beskæftigelse eller selvstændig virksomhed. Denne ret til bistand omfatter retten til at modtage støtte til jobsøgning, uddannelse og omskoling. Handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder henviser til mikroeksamensbeviser som et innovativt instrument, der »kan fremme fleksible læringsforløb og støtte arbejdstagere på deres job eller under jobskift«. Mikroeksamensbeviser kan spille en rolle med hensyn til at opfylde EU’s overordnede mål frem til 2030, herunder målet om, at 60 % af alle voksne skal deltage i uddannelse hvert år, og om at opnå en beskæftigelsesgrad på mindst 78 %. På det sociale topmøde i Porto og derefter på mødet i Det Europæiske Råd den 24.-25. juni 2021 (3) udtrykte EU’s ledere, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet tilfredshed med begge disse mål. |
| --- | --- |

7.

Ifølge det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder (2) har alle ret til inkluderende kvalitetsuddannelse og livslang læring med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange til arbejdsmarkedet overalt i Den Europæiske Union. Det fjerde princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder forkynder, at alle har ret til rettidig og skræddersyet bistand til at forbedre deres udsigter til beskæftigelse eller selvstændig virksomhed. Denne ret til bistand omfatter retten til at modtage støtte til jobsøgning, uddannelse og omskoling. Handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder henviser til mikroeksamensbeviser som et innovativt instrument, der »kan fremme fleksible læringsforløb og støtte arbejdstagere på deres job eller under jobskift«. Mikroeksamensbeviser kan spille en rolle med hensyn til at opfylde EU’s overordnede mål frem til 2030, herunder målet om, at 60 % af alle voksne skal deltage i uddannelse hvert år, og om at opnå en beskæftigelsesgrad på mindst 78 %. På det sociale topmøde i Porto og derefter på mødet i Det Europæiske Råd den 24.-25. juni 2021 (3) udtrykte EU’s ledere, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet tilfredshed med begge disse mål.

| 8. | Sideløbende med handlingsplanen vedtog Kommissionen en henstilling om effektiv aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen (»EASE«-henstillingen) (4). Henstillingen giver medlemsstaterne konkrete politiske retningslinjer til at udvikle sammenhængende politiske pakker for at lette jobskift og fremme en genopretning med høj beskæftigelse efter covid-19. De politiske retningslinjer omfatter opkvalificerings- og omskolingsmuligheder og støtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

8.

Sideløbende med handlingsplanen vedtog Kommissionen en henstilling om effektiv aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen (»EASE«-henstillingen) (4). Henstillingen giver medlemsstaterne konkrete politiske retningslinjer til at udvikle sammenhængende politiske pakker for at lette jobskift og fremme en genopretning med høj beskæftigelse efter covid-19. De politiske retningslinjer omfatter opkvalificerings- og omskolingsmuligheder og støtteforanstaltninger.

| 9. | Blandt de 12 flagskibsforanstaltninger i den europæiske dagsorden for færdigheder (5) blev der meddelt et nyt initiativ vedrørende en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser. Dette nye initiativ har til formål at støtte kvaliteten, gennemsigtigheden og udbredelsen af mikroeksamensbeviser i hele EU. I dagsordenen for færdigheder blev der også annonceret et initiativ om individuelle læringskonti, der kan hjælpe med at lukke eksisterende huller i adgangen til uddannelse for voksne i den erhvervsaktive alder og sætte dem i stand til at håndtere omstilling på arbejdsmarkedet på vellykket vis. Mikroeksamensbeviser kan anvendes som en del af den uddannelse, der gøres tilgængelig for mennesker for at understøtte den måde, disse individuelle læringskonti fungerer på. |
| --- | --- |

9.

Blandt de 12 flagskibsforanstaltninger i den europæiske dagsorden for færdigheder (5) blev der meddelt et nyt initiativ vedrørende en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser. Dette nye initiativ har til formål at støtte kvaliteten, gennemsigtigheden og udbredelsen af mikroeksamensbeviser i hele EU. I dagsordenen for færdigheder blev der også annonceret et initiativ om individuelle læringskonti, der kan hjælpe med at lukke eksisterende huller i adgangen til uddannelse for voksne i den erhvervsaktive alder og sætte dem i stand til at håndtere omstilling på arbejdsmarkedet på vellykket vis. Mikroeksamensbeviser kan anvendes som en del af den uddannelse, der gøres tilgængelig for mennesker for at understøtte den måde, disse individuelle læringskonti fungerer på.

| 10. | I Kommissionens meddelelse om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (6) blev det annonceret, at Kommissionen vil arbejde på at udvikle en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser for at bidrage til at udvide læringsmulighederne og styrke de videregående uddannelsesinstitutioners og erhvervsuddannelsesinstitutionernes rolle inden for livslang læring. |
| --- | --- |

10.

I Kommissionens meddelelse om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (6) blev det annonceret, at Kommissionen vil arbejde på at udvikle en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser for at bidrage til at udvide læringsmulighederne og styrke de videregående uddannelsesinstitutioners og erhvervsuddannelsesinstitutionernes rolle inden for livslang læring.

| 11. | I Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (7) opfordres Kommissionen til at »undersøge begrebet og anvendelsen af mikroeksamensbeviser«. |
| --- | --- |

11.

I Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (7) opfordres Kommissionen til at »undersøge begrebet og anvendelsen af mikroeksamensbeviser«.

| 12. | I Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (8) fremlægges en undersøgelse af begrebet mikroeksamensbeviser og deres anvendelse som et af de konkrete emner og foranstaltninger for prioriteret område 2 i strategirammen (livslang læring og mobilitet). |
| --- | --- |

12.

I Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (8) fremlægges en undersøgelse af begrebet mikroeksamensbeviser og deres anvendelse som et af de konkrete emner og foranstaltninger for prioriteret område 2 i strategirammen (livslang læring og mobilitet).

| 13. | Det understreges i Rådets konklusioner om initiativet Europauniversiteter – brobygning mellem videregående uddannelse, forskning, innovation og samfund: at bane vej for en ny dimension i europæisk videregående uddannelse (9), at »[s]elv om mikroeksamensbeviser ikke afviger fra eller undergraver det centrale princip om komplette uddannelsesprogrammer, kan de bidrage til at udvide læringsmulighederne for at tage hensyn til ikketraditionelle lærende og efterspørgslen efter nye færdigheder på arbejdsmarkedet, gøre læringserfaringer mere fleksible og modulære, støtte adgang til videregående uddannelse og engagere lærende, uanset deres tidligere kvalifikationer eller baggrund, samt fremme omskolings- og opkvalificeringsmuligheder og samtidig sikre uddannelse af høj kvalitet.« |
| --- | --- |

13.

Det understreges i Rådets konklusioner om initiativet Europauniversiteter – brobygning mellem videregående uddannelse, forskning, innovation og samfund: at bane vej for en ny dimension i europæisk videregående uddannelse (9), at »[s]elv om mikroeksamensbeviser ikke afviger fra eller undergraver det centrale princip om komplette uddannelsesprogrammer, kan de bidrage til at udvide læringsmulighederne for at tage hensyn til ikketraditionelle lærende og efterspørgslen efter nye færdigheder på arbejdsmarkedet, gøre læringserfaringer mere fleksible og modulære, støtte adgang til videregående uddannelse og engagere lærende, uanset deres tidligere kvalifikationer eller baggrund, samt fremme omskolings- og opkvalificeringsmuligheder og samtidig sikre uddannelse af høj kvalitet.«

| 14. | Uddannelsesministrene inden for det europæiske område for videregående uddannelse forpligtede sig i Romkommunikéet om den mellemstatslige Bolognaproces (10) til at hjælpe deres videregående uddannelsesinstitutioner med at: i) diversificere deres læringstilbud og ii) innovere uddannelsesindholdet og leveringsmåden. Ud over komplette uddannelsesprogrammer tilbyder eller planlægger mange videregående uddannelsesinstitutioner, samtidig med at de værner om deres ret til at udforme uddannelser og til selvstændigt at regulere spørgsmål om meritoverførsel, at tilbyde mindre læringsenheder. Disse mindre enheder kan hjælpe de lærende til at udvikle eller ajourføre deres kulturelle, faglige og tværfaglige færdigheder og kompetencer på forskellige tidspunkter i deres liv. Samarbejdet under Bolognaprocessen vil afdække, hvordan og i hvilket omfang disse mindre, fleksible læringsenheder, herunder dem, der fører til mikroeksamensbeviser, kan defineres, udvikles, gennemføres og anerkendes ved hjælp af fælles værktøjer. |
| --- | --- |

14.

Uddannelsesministrene inden for det europæiske område for videregående uddannelse forpligtede sig i Romkommunikéet om den mellemstatslige Bolognaproces (10) til at hjælpe deres videregående uddannelsesinstitutioner med at: i) diversificere deres læringstilbud og ii) innovere uddannelsesindholdet og leveringsmåden. Ud over komplette uddannelsesprogrammer tilbyder eller planlægger mange videregående uddannelsesinstitutioner, samtidig med at de værner om deres ret til at udforme uddannelser og til selvstændigt at regulere spørgsmål om meritoverførsel, at tilbyde mindre læringsenheder. Disse mindre enheder kan hjælpe de lærende til at udvikle eller ajourføre deres kulturelle, faglige og tværfaglige færdigheder og kompetencer på forskellige tidspunkter i deres liv. Samarbejdet under Bolognaprocessen vil afdække, hvordan og i hvilket omfang disse mindre, fleksible læringsenheder, herunder dem, der fører til mikroeksamensbeviser, kan defineres, udvikles, gennemføres og anerkendes ved hjælp af fælles værktøjer.

| 15. | Uddannelsessystemerne bør tilgodese de forskellige individuelle behov, evner og muligheder hos alle lærende og tilbyde læringsmuligheder for alle, herunder forbindelser med ikkeformelle og uformelle læringsmiljøer, som det understreges i Rådets konklusioner om lighed og inklusion på uddannelsesområdet for at fremme gode uddannelsesresultater for alle (11). Velgennemtænkte mikroeksamensbeviser kan anvendes som led i målrettede foranstaltninger til at støtte inklusion og adgang til uddannelse for en bredere vifte af lærende. Denne bredere vifte af lærende omfatter dårligt stillede og sårbare grupper (f.eks. handicappede, ældre, lavtkvalificerede/lavtuddannede personer, minoriteter, personer med indvandrerbaggrund, flygtninge og personer med færre muligheder på grund af deres geografiske placering og/eller deres socioøkonomisk ugunstige situation). Mikroeksamensbeviser kan også anvendes til at hjælpe med bedre at vejlede lærende og lette adgang til og gode resultater inden for læring og erhvervsuddannelse og støtte overgange fra skole til arbejde. Den forventede vækst i antallet af flygtninge og asylansøgere vil kræve, at der udvikles strategier for en effektiv integration af disse grupper i uddannelses- og arbejdsmarkedssystemerne. Vejledning og gensidig læring i hele EU vedrørende udformning og udstedelse af mikroeksamensbeviser kan fremme inklusion og sikre, at lærende fra alle samfundsgrupper kan få adgang til de fordele, de giver. |
| --- | --- |

15.

Uddannelsessystemerne bør tilgodese de forskellige individuelle behov, evner og muligheder hos alle lærende og tilbyde læringsmuligheder for alle, herunder forbindelser med ikkeformelle og uformelle læringsmiljøer, som det understreges i Rådets konklusioner om lighed og inklusion på uddannelsesområdet for at fremme gode uddannelsesresultater for alle (11). Velgennemtænkte mikroeksamensbeviser kan anvendes som led i målrettede foranstaltninger til at støtte inklusion og adgang til uddannelse for en bredere vifte af lærende. Denne bredere vifte af lærende omfatter dårligt stillede og sårbare grupper (f.eks. handicappede, ældre, lavtkvalificerede/lavtuddannede personer, minoriteter, personer med indvandrerbaggrund, flygtninge og personer med færre muligheder på grund af deres geografiske placering og/eller deres socioøkonomisk ugunstige situation). Mikroeksamensbeviser kan også anvendes til at hjælpe med bedre at vejlede lærende og lette adgang til og gode resultater inden for læring og erhvervsuddannelse og støtte overgange fra skole til arbejde. Den forventede vækst i antallet af flygtninge og asylansøgere vil kræve, at der udvikles strategier for en effektiv integration af disse grupper i uddannelses- og arbejdsmarkedssystemerne. Vejledning og gensidig læring i hele EU vedrørende udformning og udstedelse af mikroeksamensbeviser kan fremme inklusion og sikre, at lærende fra alle samfundsgrupper kan få adgang til de fordele, de giver.

| 16. | Mikroeksamensbeviser kan også støtte den faglige udvikling og mobilitet for arbejdstagere, herunder personer i atypisk beskæftigelse, som f.eks. dem i platformsøkonomien (12), som kan have vanskeligt ved at få adgang til uddannelse pga. af deres beskæftigelsesstatus (13). |
| --- | --- |

16.

Mikroeksamensbeviser kan også støtte den faglige udvikling og mobilitet for arbejdstagere, herunder personer i atypisk beskæftigelse, som f.eks. dem i platformsøkonomien (12), som kan have vanskeligt ved at få adgang til uddannelse pga. af deres beskæftigelsesstatus (13).

| 17. | Mikroeksamensbeviser kan spille en aktiv rolle i gennemførelsen af EU’s politiske initiativer til fremme af den digitale og den grønne omstilling. Mikroeksamensbeviser kan: i) understøtte målene i handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 (14) for at bidrage til at skabe fleksible og tilgængelige læringsmuligheder for digitale færdigheder og ii) opfylde målene i Kommissionens plan for »Det digitale kompas 2030« med henblik på at udvikle en befolkning med gode digitale færdigheder og højtuddannede fagfolk på det digitale område inden 2030. Mikroeksamensbeviser kan også spille en rolle i gennemførelsen af den europæiske grønne pagt (15), som er Europas vækststrategi, der har til formål at omdanne økonomien og samfundet og rette dem ind på en mere bæredygtig vej. |
| --- | --- |

17.

Mikroeksamensbeviser kan spille en aktiv rolle i gennemførelsen af EU’s politiske initiativer til fremme af den digitale og den grønne omstilling. Mikroeksamensbeviser kan: i) understøtte målene i handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 (14) for at bidrage til at skabe fleksible og tilgængelige læringsmuligheder for digitale færdigheder og ii) opfylde målene i Kommissionens plan for »Det digitale kompas 2030« med henblik på at udvikle en befolkning med gode digitale færdigheder og højtuddannede fagfolk på det digitale område inden 2030. Mikroeksamensbeviser kan også spille en rolle i gennemførelsen af den europæiske grønne pagt (15), som er Europas vækststrategi, der har til formål at omdanne økonomien og samfundet og rette dem ind på en mere bæredygtig vej.

| 18. | Rådets henstilling om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (16) fastsætter en fælles referenceramme for at hjælpe mennesker og organisationer med at sammenligne både forskellige kvalifikationssystemer og kvalifikationsniveauer mellem de pågældende systemer. Som europæisk referenceramme er den europæiske kvalifikationsramme (EQF) åben for alle kvalifikationstyper og -niveauer og udgør den fælles standardreference for gennemsigtighed, portabilitet og sammenlignelighed. EQF er også åben for mikroeksamensbeviser, hvis og når de først er medtaget i de nationale kvalifikationsrammer. |
| --- | --- |

18.

Rådets henstilling om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (16) fastsætter en fælles referenceramme for at hjælpe mennesker og organisationer med at sammenligne både forskellige kvalifikationssystemer og kvalifikationsniveauer mellem de pågældende systemer. Som europæisk referenceramme er den europæiske kvalifikationsramme (EQF) åben for alle kvalifikationstyper og -niveauer og udgør den fælles standardreference for gennemsigtighed, portabilitet og sammenlignelighed. EQF er også åben for mikroeksamensbeviser, hvis og når de først er medtaget i de nationale kvalifikationsrammer.

| 19. | Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (17) opfordrede medlemsstaterne til senest i 2018, i overensstemmelse med nationale omstændigheder og særlige forhold, og som de anser for passende, at have indført ordninger for validering af ikkeformel og uformel læring. Disse valideringsordninger betyder, at man kan få valideret de kundskaber, færdigheder og kompetencer, som man har tilegnet sig gennem ikkeformel og uformel læring. Disse valideringsordninger sætter også personer i stand til at få anerkendt disse kvalifikationer helt eller, hvor dette er relevant, delvist. I evalueringen af henstillingen (18) fra 2020 opfordres der til øget udvikling af forbindelserne mellem validering og mikroeksamensbeviser. |
| --- | --- |

19.

Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (17) opfordrede medlemsstaterne til senest i 2018, i overensstemmelse med nationale omstændigheder og særlige forhold, og som de anser for passende, at have indført ordninger for validering af ikkeformel og uformel læring. Disse valideringsordninger betyder, at man kan få valideret de kundskaber, færdigheder og kompetencer, som man har tilegnet sig gennem ikkeformel og uformel læring. Disse valideringsordninger sætter også personer i stand til at få anerkendt disse kvalifikationer helt eller, hvor dette er relevant, delvist. I evalueringen af henstillingen (18) fra 2020 opfordres der til øget udvikling af forbindelserne mellem validering og mikroeksamensbeviser.

| 20. | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/646 af 18. april 2018 om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) og om ophævelse af beslutning nr. 2241/2004/EF (19) fastlægger grundlaget for tilvejebringelse af webbaserede værktøjer, der gør det muligt for folk at forvalte deres karriere og livslange læring med autentificeringstjenester knyttet til eksamensbeviser, hvilket gør det muligt at overføre mikroeksamensbeviser. |
| --- | --- |

20.

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/646 af 18. april 2018 om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) og om ophævelse af beslutning nr. 2241/2004/EF (19) fastlægger grundlaget for tilvejebringelse af webbaserede værktøjer, der gør det muligt for folk at forvalte deres karriere og livslange læring med autentificeringstjenester knyttet til eksamensbeviser, hvilket gør det muligt at overføre mikroeksamensbeviser.

| 21. | Relevansen, udviklingen og ajourføringen af mikroeksamensbeviser afhænger af:






  i) | samarbejdet mellem regionale og nationale myndigheder og uddannelsesorganisationer og |
| --- | --- | --- |

21.

Relevansen, udviklingen og ajourføringen af mikroeksamensbeviser afhænger af:

i)

samarbejdet mellem regionale og nationale myndigheder og uddannelsesorganisationer og

| ii) | den sektorspecifikke og tværindustrielle sociale dialog (denne sociale dialog bør omfatte organisationer, der repræsenterer arbejdstagere og arbejdsgivere fra både den private og den offentlige sektor, små og mellemstore virksomheder (SMV’er) og fagligt og ledende personale). |
| --- | --- |

ii)

den sektorspecifikke og tværindustrielle sociale dialog (denne sociale dialog bør omfatte organisationer, der repræsenterer arbejdstagere og arbejdsgivere fra både den private og den offentlige sektor, små og mellemstore virksomheder (SMV’er) og fagligt og ledende personale).

| 22. | Denne henstilling respekterer fuldt ud nærheds- og proportionalitetsprincippet, princippet om institutionel autonomi og om akademisk frihed og medlemsstaternes ansvar for indholdet og tilrettelæggelsen af uddannelse og erhvervsuddannelse i overensstemmelse med nationale forhold og i tæt samarbejde med alle relevante interessenter. |
| --- | --- |

22.

Denne henstilling respekterer fuldt ud nærheds- og proportionalitetsprincippet, princippet om institutionel autonomi og om akademisk frihed og medlemsstaternes ansvar for indholdet og tilrettelæggelsen af uddannelse og erhvervsuddannelse i overensstemmelse med nationale forhold og i tæt samarbejde med alle relevante interessenter.

| 23. | Denne henstilling berører ikke direktiv 2005/36/EF som ændret ved direktiv 2013/55/EU om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og den dertil knyttede gensidige anerkendelsesordning – |
| --- | --- |

23.

Denne henstilling berører ikke direktiv 2005/36/EF som ændret ved direktiv 2013/55/EU om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og den dertil knyttede gensidige anerkendelsesordning –

VEDTAGET DENNE HENSTILLING, der skal gennemføres i overensstemmelse med regional og national lovgivning og EU-lovgivning og regionale og nationale prioriteter og EU-prioriteter, nationale forhold og tilgængelige ressourcer, herunder den socioøkonomiske situation og de nationale uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsessystemers særlige kendetegn og de særlige kendetegn ved de nationale systemer for livslang læring, samt i tæt samarbejde med alle relevante interessenter:

Formål

| 1. | Det anbefales, at medlemsstaterne vedtager en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser, der har til formål at:






  a) | sætte den enkelte i stand til at tilegne sig, ajourføre og forbedre de kundskaber, færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at trives på det skiftende arbejdsmarked og i samfundet, for fuldt ud at drage fordel af en socialt retfærdig genopretning og en retfærdig overgang til den grønne og den digitale økonomi og for at være bedre rustet til at håndtere nuværende og fremtidige udfordringer |
| --- | --- | --- |

1.

a)

sætte den enkelte i stand til at tilegne sig, ajourføre og forbedre de kundskaber, færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at trives på det skiftende arbejdsmarked og i samfundet, for fuldt ud at drage fordel af en socialt retfærdig genopretning og en retfærdig overgang til den grønne og den digitale økonomi og for at være bedre rustet til at håndtere nuværende og fremtidige udfordringer

| b) | støtte paratheden hos udbydere af mikroeksamensbeviser for at øge kvaliteten af, gennemsigtigheden i, adgangen til og fleksibiliteten i læringstilbuddet for at sætte den enkelte i stand til at skabe individtilpassede lærings- og karriereforløb |
| --- | --- |

b)

støtte paratheden hos udbydere af mikroeksamensbeviser for at øge kvaliteten af, gennemsigtigheden i, adgangen til og fleksibiliteten i læringstilbuddet for at sætte den enkelte i stand til at skabe individtilpassede lærings- og karriereforløb

| c) | fremme inklusion, adgang og lige muligheder samt bidrage til at opnå modstandsdygtighed, social retfærdighed og velstand for alle på baggrund af demografiske og samfundsmæssige forandringer og gennem alle de økonomiske cyklussers faser. |
| --- | --- |

c)

fremme inklusion, adgang og lige muligheder samt bidrage til at opnå modstandsdygtighed, social retfærdighed og velstand for alle på baggrund af demografiske og samfundsmæssige forandringer og gennem alle de økonomiske cyklussers faser.

| 2. | Det henstilles til medlemsstaterne at anvende mikroeksamensbeviser, hvor det er relevant, som et værktøj til at styrke og supplere eksisterende læringsmuligheder, øge deltagelsen i livslang læring og bidrage til at nå målet om, at 60 % af alle voksne skal deltage i uddannelse hvert år, som fastsat i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, som EU’s ledere har bifaldet, og som er godkendt i Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 (20). |
| --- | --- |

2.

Omfang

| 3. | Denne henstilling omfatter mikroeksamensbeviser samt politikker, der kan understøtte deres effektive udformning, udstedelse og anvendelse. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mikroeksamensbeviser kan anvendes til at supplere og styrke økosystemer for uddannelse, erhvervsuddannelse, livslang læring og beskæftigelsesegnethed. De foranstaltninger, der er beskrevet i denne henstilling, har til formål at styrke mulighederne for læring og beskæftigelsesegnetheden uden at forstyrre systemerne for grunduddannelse, videregående uddannelse og erhvervsuddannelse og uden at undergrave og erstatte eksisterende kvalifikationer og grader. Foranstaltningerne henstiller til, at der indføres en fælles europæisk tilgang til nuværende og fremtidige mikroeksamensbeviser i Den Europæiske Union, og fastlægger en definition af og vejledning i at udforme, udstede og beskrive mikroeksamensbeviser for at forbedre deres kvalitet og gennemsigtighed og lette udbredelsen af dem. |
| --- | --- |

4.

Definitioner

| 5. | I denne henstilling forstås ved:






  a) | »mikroeksamensbevis«: et bevis på de læringsresultater, som en lærende har opnået efter læring af begrænset omfang. Disse læringsresultater vurderes i forhold til gennemsigtige og klart definerede kriterier. Læringserfaringer, der fører til mikroeksamensbeviser, er udformet til at give den lærende konkrete kundskaber, færdigheder og kompetencer, der imødekommer samfundsmæssige, personlige eller kulturelle behov eller arbejdsmarkedsbehov. Mikroeksamensbeviser er den lærendes ejendom, og de kan deles og overføres. De kan stå alene eller kombineres til større eksamensbeviser. De understøttes af kvalitetssikring efter aftalte standarder inden for de relevante sektorer eller aktivitetsområder |
| --- | --- | --- |

5.

a)

»mikroeksamensbevis«: et bevis på de læringsresultater, som en lærende har opnået efter læring af begrænset omfang. Disse læringsresultater vurderes i forhold til gennemsigtige og klart definerede kriterier. Læringserfaringer, der fører til mikroeksamensbeviser, er udformet til at give den lærende konkrete kundskaber, færdigheder og kompetencer, der imødekommer samfundsmæssige, personlige eller kulturelle behov eller arbejdsmarkedsbehov. Mikroeksamensbeviser er den lærendes ejendom, og de kan deles og overføres. De kan stå alene eller kombineres til større eksamensbeviser. De understøttes af kvalitetssikring efter aftalte standarder inden for de relevante sektorer eller aktivitetsområder

| b) | »udbydere af mikroeksamensbeviser«: uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og -organisationer, arbejdsmarkedets parter (dvs. organisationer, der repræsenterer arbejdstagere og arbejdsgivere), arbejdsgivere og erhvervslivet, civilsamfundsorganisationer, offentlige arbejdsformidlinger og regionale og nationale myndigheder og andre typer aktører, som udformer, leverer og udsteder mikroeksamensbeviser for formel, ikkeformel og uformel læring. Dette berører ikke regional og national lovgivning samt regionale og nationale forhold |
| --- | --- |

b)

»udbydere af mikroeksamensbeviser«: uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og -organisationer, arbejdsmarkedets parter (dvs. organisationer, der repræsenterer arbejdstagere og arbejdsgivere), arbejdsgivere og erhvervslivet, civilsamfundsorganisationer, offentlige arbejdsformidlinger og regionale og nationale myndigheder og andre typer aktører, som udformer, leverer og udsteder mikroeksamensbeviser for formel, ikkeformel og uformel læring. Dette berører ikke regional og national lovgivning samt regionale og nationale forhold

| c) | »læringsmiljøer«: de forskellige, fysiske, online, blandede (21), virtuelle og digitale lokaliteter, sammenhænge og kulturer, hvori folk lærer, hvilket omfatter alle sammenhænge, hvor formel, ikkeformel og uformel læring kan finde sted |
| --- | --- |

c)

»læringsmiljøer«: de forskellige, fysiske, online, blandede (21), virtuelle og digitale lokaliteter, sammenhænge og kulturer, hvori folk lærer, hvilket omfatter alle sammenhænge, hvor formel, ikkeformel og uformel læring kan finde sted

| d) | »formel læring«: læring, som foregår i en organiseret og struktureret sammenhæng, som er udformet specifikt med henblik på læring, og som almindeligvis fører til en titel som regel i form af et certifikat eller eksamensbevis. Det omfatter systemer til almen uddannelse, grundlæggende erhvervsuddannelse, erhvervsrettet efter- og videreuddannelse og videregående erhvervsuddannelse og videregående uddannelse (22) |
| --- | --- |

d)

»formel læring«: læring, som foregår i en organiseret og struktureret sammenhæng, som er udformet specifikt med henblik på læring, og som almindeligvis fører til en titel som regel i form af et certifikat eller eksamensbevis. Det omfatter systemer til almen uddannelse, grundlæggende erhvervsuddannelse, erhvervsrettet efter- og videreuddannelse og videregående erhvervsuddannelse og videregående uddannelse (22)

| e) | »ikkeformel læring«: læring, der finder sted uden for formel uddannelse gennem planlagte aktiviteter i form af mål for og tid afsat til læring, og hvor en form for støtte til læring er til stede (23) |
| --- | --- |

e)

»ikkeformel læring«: læring, der finder sted uden for formel uddannelse gennem planlagte aktiviteter i form af mål for og tid afsat til læring, og hvor en form for støtte til læring er til stede (23)

| f) | »uformel læring«: læring som følge af daglige aktiviteter og erfaringer, som ikke er tilrettelagt eller struktureret hvad angår mål, tid eller støtte til læring; den kan være utilsigtet set fra den lærendes perspektiv (24). Den fører ikke automatisk til et mikroeksamensbevis, men kan tages i betragtning i forbindelse med valideringsordninger, der kan identificere, dokumentere, vurdere og/eller certificere en persons læringsresultater |
| --- | --- |

f)

»uformel læring«: læring som følge af daglige aktiviteter og erfaringer, som ikke er tilrettelagt eller struktureret hvad angår mål, tid eller støtte til læring; den kan være utilsigtet set fra den lærendes perspektiv (24). Den fører ikke automatisk til et mikroeksamensbevis, men kan tages i betragtning i forbindelse med valideringsordninger, der kan identificere, dokumentere, vurdere og/eller certificere en persons læringsresultater

| g) | »portabilitet«: muligheden for, at en indehaver af et eksamensbevis kan lagre sit mikroeksamensbevis i et system efter eget valg, dele eksamensbeviset med en part efter eget valg (enten national eller tværnational), og for at alle parter i udvekslingen kan forstå indholdet og kontrollere ægtheden af eksamensbeviset. Dette muliggør portabilitet mellem og inden for uddannelsessektorer, på arbejdsmarkedet og på tværs af lande |
| --- | --- |

g)

»portabilitet«: muligheden for, at en indehaver af et eksamensbevis kan lagre sit mikroeksamensbevis i et system efter eget valg, dele eksamensbeviset med en part efter eget valg (enten national eller tværnational), og for at alle parter i udvekslingen kan forstå indholdet og kontrollere ægtheden af eksamensbeviset. Dette muliggør portabilitet mellem og inden for uddannelsessektorer, på arbejdsmarkedet og på tværs af lande

| h) | »udbygningsegnethed«: mulighed for, hvis det er relevant, at kombinere forskellige mikroeksamensbeviser og logisk at lade dem bygge på hinanden. Beslutninger om at »udbygge« eller kombinere eksamensbeviser skal træffes af værtsorganisationen (f.eks. uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, arbejdsgivere osv.) i overensstemmelse med deres praksis og bør støtte den lærendes mål og behov. Udbygning giver ikke automatisk ret til en kvalifikation eller en grad. Sådanne beslutninger træffes af regionale og nationale myndigheder eller institutioner i overensstemmelse med deres tildelingsprocedurer |
| --- | --- |

h)

»udbygningsegnethed«: mulighed for, hvis det er relevant, at kombinere forskellige mikroeksamensbeviser og logisk at lade dem bygge på hinanden. Beslutninger om at »udbygge« eller kombinere eksamensbeviser skal træffes af værtsorganisationen (f.eks. uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, arbejdsgivere osv.) i overensstemmelse med deres praksis og bør støtte den lærendes mål og behov. Udbygning giver ikke automatisk ret til en kvalifikation eller en grad. Sådanne beslutninger træffes af regionale og nationale myndigheder eller institutioner i overensstemmelse med deres tildelingsprocedurer

| i) | »vurdering«: den proces eller metode, der anvendes til at evaluere, måle og til sidst beskrive de læringsresultater, som enkeltpersoner har tilegnet sig i formelle, ikkeformelle eller uformelle læringsmiljøer. Vurderingen foretages af udbyderen eller andre anerkendte vurderingsudbydere. |
| --- | --- |

i)

»vurdering«: den proces eller metode, der anvendes til at evaluere, måle og til sidst beskrive de læringsresultater, som enkeltpersoner har tilegnet sig i formelle, ikkeformelle eller uformelle læringsmiljøer. Vurderingen foretages af udbyderen eller andre anerkendte vurderingsudbydere.

Definition og europæiske standardelementer til beskrivelse af mikroeksamensbeviser

| 6. | Det henstilles til medlemsstaterne at vedtage og fremme anvendelsen af:






  a) | definitionen af mikroeksamensbeviser som omhandlet i punkt 5, litra a) |
| --- | --- | --- |

6.

a)

definitionen af mikroeksamensbeviser som omhandlet i punkt 5, litra a)

| b) | de europæiske standardelementer for at definere et mikroeksamensbevis (som beskrevet i bilag I), herunder følgende obligatoriske elementer:






  i) | oplysninger om den lærende |
| --- | --- | --- |

b)

de europæiske standardelementer for at definere et mikroeksamensbevis (som beskrevet i bilag I), herunder følgende obligatoriske elementer:

i)

oplysninger om den lærende

| ii) | mikroeksamensbevisets titel |
| --- | --- |

ii)

mikroeksamensbevisets titel

| iii) | udstederens land(e)/region(er) |
| --- | --- |

iii)

udstederens land(e)/region(er)

| iv) | udstedende organ(er) |
| --- | --- |

iv)

udstedende organ(er)

| v) | udstedelsesdato |
| --- | --- |

v)

udstedelsesdato

| vi) | læringsresultater |
| --- | --- |

vi)

læringsresultater

| vii) | teoretisk arbejdsbyrde for at opnå læringsresultaterne (om muligt angivet iht. i det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem – ECTS) |
| --- | --- |

vii)

teoretisk arbejdsbyrde for at opnå læringsresultaterne (om muligt angivet iht. i det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem – ECTS)

| viii) | niveau (og cyklus, hvis relevant) af den læringserfaring, der fører til mikroeksamensbeviset (den europæiske referenceramme for kvalifikationer, kvalifikationsrammer inden for det europæiske område for videregående uddannelse), hvis det er relevant |
| --- | --- |

viii)

niveau (og cyklus, hvis relevant) af den læringserfaring, der fører til mikroeksamensbeviset (den europæiske referenceramme for kvalifikationer, kvalifikationsrammer inden for det europæiske område for videregående uddannelse), hvis det er relevant

| ix) | bedømmelsesform |
| --- | --- |

ix)

bedømmelsesform

| x) | form for deltagelse i læringsaktiviteten |
| --- | --- |

x)

form for deltagelse i læringsaktiviteten

| xi) | kvalitetssikring, der anvendes til at understøtte mikroeksamensbeviset |
| --- | --- |

xi)

kvalitetssikring, der anvendes til at understøtte mikroeksamensbeviset

| c) | de europæiske principper for udformning og udstedelse af mikroeksamensbeviser (som beskrevet i bilag II). |
| --- | --- |

c)

de europæiske principper for udformning og udstedelse af mikroeksamensbeviser (som beskrevet i bilag II).

Udvikling af økosystemet for mikroeksamensbeviser

| 7. | Det henstilles til medlemsstaterne, hvor det er relevant, at lette den nuværende og fremtidige udvikling af mikroeksamensbeviser inden for formelle læringsmiljøer, bl.a. ved at:






  a) | støtte videregående uddannelsesinstitutioners undersøgelse af, hvilken rolle mikroeksamensbeviser spiller med hensyn til at tilbyde læringsmuligheder til forskellige lærende, navnlig ved at udvide omfanget af attraktiv, tilgængelig, inklusiv livslang læring, der sætter den lærende i centrum, herunder gennem aktiviteterne i alliancerne mellem Europauniversiteterne (25), hvor det er relevant |
| --- | --- | --- |

7.

a)

støtte videregående uddannelsesinstitutioners undersøgelse af, hvilken rolle mikroeksamensbeviser spiller med hensyn til at tilbyde læringsmuligheder til forskellige lærende, navnlig ved at udvide omfanget af attraktiv, tilgængelig, inklusiv livslang læring, der sætter den lærende i centrum, herunder gennem aktiviteterne i alliancerne mellem Europauniversiteterne (25), hvor det er relevant

| b) | støtte videregående uddannelsesinstitutioners og erhvervsuddannelsesinstitutioners og andre erhvervsuddannelsesudbyderes undersøgelse af, hvilken rolle mikroeksamensbeviser spiller inden for den erhvervsrettede efter- og videreuddannelse med hensyn til at støtte opkvalificering og omskoling af voksne, herunder gennem aktiviteterne i erhvervsekspertisecentrene for erhvervsuddannelse, hvor det er relevant |
| --- | --- |

b)

støtte videregående uddannelsesinstitutioners og erhvervsuddannelsesinstitutioners og andre erhvervsuddannelsesudbyderes undersøgelse af, hvilken rolle mikroeksamensbeviser spiller inden for den erhvervsrettede efter- og videreuddannelse med hensyn til at støtte opkvalificering og omskoling af voksne, herunder gennem aktiviteterne i erhvervsekspertisecentrene for erhvervsuddannelse, hvor det er relevant

| c) | overveje at yde offentlig finansiering i overensstemmelse med nationale forhold til udvikling og udbud på alle uddannelsesniveauer af uddannelses- og erhvervsuddannelsesaktiviteter af mindre omfang, der fører til mikroeksamensbeviser, under hensyntagen til den institutionelle autonomi for at muliggøre mangfoldighed og kreativitet. |
| --- | --- |

c)

overveje at yde offentlig finansiering i overensstemmelse med nationale forhold til udvikling og udbud på alle uddannelsesniveauer af uddannelses- og erhvervsuddannelsesaktiviteter af mindre omfang, der fører til mikroeksamensbeviser, under hensyntagen til den institutionelle autonomi for at muliggøre mangfoldighed og kreativitet.

| 8. | Det henstilles til medlemsstaterne, hvor det er relevant, at støtte den nuværende og fremtidige udvikling af mikroeksamensbeviser inden for ikkeformelle og uformelle læringsmiljøer, bl.a. ved at:






  a) | støtte udformning og udstedelse af mikroeksamensbeviser af andre udbydere end dem, der er omhandlet i punkt 7 (disse udbydere kan omfatte: virksomheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, lokale myndigheder, lokalcentre, faglige sammenslutninger, forsknings- og innovationsorganisationer og private udbydere), herunder fremme mangfoldigheden af finansieringskilder |
| --- | --- | --- |

8.

a)

støtte udformning og udstedelse af mikroeksamensbeviser af andre udbydere end dem, der er omhandlet i punkt 7 (disse udbydere kan omfatte: virksomheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, lokale myndigheder, lokalcentre, faglige sammenslutninger, forsknings- og innovationsorganisationer og private udbydere), herunder fremme mangfoldigheden af finansieringskilder

| b) | fremme udviklingen af mikroeksamensbeviser, der er udformet af og aftalt mellem arbejdsgiver- og arbejdstagerrepræsentanter gennem social dialog, hvor det er relevant |
| --- | --- |

b)

fremme udviklingen af mikroeksamensbeviser, der er udformet af og aftalt mellem arbejdsgiver- og arbejdstagerrepræsentanter gennem social dialog, hvor det er relevant

| c) | overveje at tilpasse procedurer for anerkendelse af tidligere læring og validering af ikkeformel og uformel læring for at muliggøre tildeling af mikroeksamensbeviser. |
| --- | --- |

c)

overveje at tilpasse procedurer for anerkendelse af tidligere læring og validering af ikkeformel og uformel læring for at muliggøre tildeling af mikroeksamensbeviser.

| 9. | Medlemsstaterne opfordres til at støtte kvaliteten og gennemsigtigheden af mikroeksamensbeviser, hvor det er relevant, bl.a. ved at:






  a) | anvende, tilpasse og udvikle kvalitetssikringsmekanismer for mikroeksamensbeviser udstedt af forskellige typer udbydere ved at gøre brug af eksisterende mekanismer, hvor det er muligt (se bilag 2) |
| --- | --- | --- |

9.

a)

anvende, tilpasse og udvikle kvalitetssikringsmekanismer for mikroeksamensbeviser udstedt af forskellige typer udbydere ved at gøre brug af eksisterende mekanismer, hvor det er muligt (se bilag 2)

| b) | støtte anvendelsen af systemer til »afdækning af færdighedsbehov« med henblik på at analysere arbejdsmarkedets behov og demografiske ændringer, så de kan identificere eventuelle behov for at udvikle eller ajourføre mikroeksamensbeviser |
| --- | --- |

b)

støtte anvendelsen af systemer til »afdækning af færdighedsbehov« med henblik på at analysere arbejdsmarkedets behov og demografiske ændringer, så de kan identificere eventuelle behov for at udvikle eller ajourføre mikroeksamensbeviser

| c) | tilskynde udbydere til at offentliggøre kataloger over de mikroeksamensbeviser, de tilbyder, herunder, hvis det er relevant, deres politik for anerkendelse af mikroeksamensbeviser udstedt af andre udbydere |
| --- | --- |

c)

tilskynde udbydere til at offentliggøre kataloger over de mikroeksamensbeviser, de tilbyder, herunder, hvis det er relevant, deres politik for anerkendelse af mikroeksamensbeviser udstedt af andre udbydere

| d) | integrere mikroeksamensbeviser i nationale kvalifikationsrammer og -systemer. Beslutninger om at integrere mikroeksamensbeviser i regionale og nationale rammer eller systemer træffes af nationale myndigheder eller institutioner i overensstemmelse med de nationale forhold. |
| --- | --- |

d)

integrere mikroeksamensbeviser i nationale kvalifikationsrammer og -systemer. Beslutninger om at integrere mikroeksamensbeviser i regionale og nationale rammer eller systemer træffes af nationale myndigheder eller institutioner i overensstemmelse med de nationale forhold.

| 10. | Medlemsstaterne opfordres til, hvor det er relevant, at fremme og støtte effektiv forsøgsvirksomhed, samarbejde, forvaltning og partnerskaber mellem:






  i) | uddannelsesinstitutioner |
| --- | --- | --- |

10.

i)

uddannelsesinstitutioner

| ii) | arbejdsmarkedets parter |
| --- | --- |

ii)

arbejdsmarkedets parter

| iii) | arbejdsgivere og erhvervslivet |
| --- | --- |

iii)

arbejdsgivere og erhvervslivet

| iv) | forsknings- og innovationsorganisationer |
| --- | --- |

iv)

forsknings- og innovationsorganisationer

| v) | civilsamfundsorganisationer |
| --- | --- |

v)

civilsamfundsorganisationer

| vi) | arbejdsformidlinger og tjenester til fremme af social inklusion samt |
| --- | --- |

vi)

arbejdsformidlinger og tjenester til fremme af social inklusion samt

| vii) | lokale, regionale og nationale myndigheder. |
| --- | --- |

vii)

lokale, regionale og nationale myndigheder.

Førnævnte forsøgsvirksomheden, samarbejde, forvaltning og partnerskab er vigtig af hensyn til at identificere legitimationskrav til mikroeksamensbeviser, i fællesskab udvikle mikroeksamensbeviser og ajourføre mikroeksamensbeviser samt med hensyn til at vurdere indvirkningen på opkvalificering og omskoling, livslang læring og karriereudvikling.

Realisering af mikroeksamensbevisers potentiale

| 11. | Det henstilles til medlemsstaterne, hvor det er relevant, at integrere mikroeksamensbeviser i både uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer og færdighedspolitikker, bl.a. ved at:






  a) | tilskynde til, at uddannelsestilbud, der fører til mikroeksamensbeviser, medtages i kataloger over de uddannelsesmuligheder, der tilbydes |
| --- | --- | --- |

11.

a)

tilskynde til, at uddannelsestilbud, der fører til mikroeksamensbeviser, medtages i kataloger over de uddannelsesmuligheder, der tilbydes

| b) | anvende mikroeksamensbeviser til at forbedre adgangen til uddannelse for alle lærende, herunder, dårligt stillede og sårbare grupper (f.eks. handicappede, ældre, lavtkvalificerede/lavtuddannede personer, minoriteter, personer med indvandrerbaggrund, flygtninge og personer med færre muligheder på grund af deres geografiske placering og/eller deres socioøkonomisk ugunstige situation), hvor det er relevant |
| --- | --- |

b)

anvende mikroeksamensbeviser til at forbedre adgangen til uddannelse for alle lærende, herunder, dårligt stillede og sårbare grupper (f.eks. handicappede, ældre, lavtkvalificerede/lavtuddannede personer, minoriteter, personer med indvandrerbaggrund, flygtninge og personer med færre muligheder på grund af deres geografiske placering og/eller deres socioøkonomisk ugunstige situation), hvor det er relevant

| c) | anvende mikroeksamensbeviser til støtte for fleksible læringsforløb og overgangen fra gymnasial uddannelse eller erhvervsuddannelse til videregående uddannelse og voksenuddannelse, hvor det er relevant |
| --- | --- |

c)

anvende mikroeksamensbeviser til støtte for fleksible læringsforløb og overgangen fra gymnasial uddannelse eller erhvervsuddannelse til videregående uddannelse og voksenuddannelse, hvor det er relevant

| d) | anvende mikroeksamensbeviser, som kan integreres i, eller som kan supplere uddannelsesprogrammer, hvor det er relevant |
| --- | --- |

d)

anvende mikroeksamensbeviser, som kan integreres i, eller som kan supplere uddannelsesprogrammer, hvor det er relevant

| e) | anvende mikroeksamensbeviser som et yderligere middel til at forbedre de grundlæggende og avancerede digitale færdigheder og kompetencer hos en bredere vifte af lærende i overensstemmelse med handlingsplanen for digital uddannelse og handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder |
| --- | --- |

e)

anvende mikroeksamensbeviser som et yderligere middel til at forbedre de grundlæggende og avancerede digitale færdigheder og kompetencer hos en bredere vifte af lærende i overensstemmelse med handlingsplanen for digital uddannelse og handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder

| f) | anvende mikroeksamensbeviser til støtte for udvikling af læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling som led i den nationale gennemførelse af Rådets henstilling om læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

f)

anvende mikroeksamensbeviser til støtte for udvikling af læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling som led i den nationale gennemførelse af Rådets henstilling om læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling

| g) | fremme uddannelsesinstitutioners og andre udbyderes anvendelse af mikroeksamensbeviser – i samarbejde med deres omgivende viden- og innovationsøkosystem – for at øge relevansen og styrke de potentielle positive virkninger af mikroeksamensbeviser på økonomien på lokalt og regionalt plan |
| --- | --- |

g)

fremme uddannelsesinstitutioners og andre udbyderes anvendelse af mikroeksamensbeviser – i samarbejde med deres omgivende viden- og innovationsøkosystem – for at øge relevansen og styrke de potentielle positive virkninger af mikroeksamensbeviser på økonomien på lokalt og regionalt plan

| h) | fremme forståelsen og anvendelsen af mikroeksamensbeviser gennem efter- og videreuddannelse af lærere og undervisere, vejledere (f.eks. i forbindelse med Erasmus+-lærerakademier) samt akademikere, forskere og andet tilknyttet personale |
| --- | --- |

h)

fremme forståelsen og anvendelsen af mikroeksamensbeviser gennem efter- og videreuddannelse af lærere og undervisere, vejledere (f.eks. i forbindelse med Erasmus+-lærerakademier) samt akademikere, forskere og andet tilknyttet personale

| i) | fremme anvendelsen af mikroeksamensbeviser til hurtig udmøntning af de seneste forskningsresultater i læringsmuligheder, styrkelse af synergier mellem det europæiske uddannelsesområde og det europæiske forskningsrum |
| --- | --- |

i)

fremme anvendelsen af mikroeksamensbeviser til hurtig udmøntning af de seneste forskningsresultater i læringsmuligheder, styrkelse af synergier mellem det europæiske uddannelsesområde og det europæiske forskningsrum

| j) | undersøge anvendelsen af mikroeksamensbeviser inden for det europæiske uddannelsesområde til at udfordre kønsrelaterede og andre diskriminerende stereotyper i forbindelse med studievalg og inden for undervisningsmetoder og -materialer. |
| --- | --- |

j)

undersøge anvendelsen af mikroeksamensbeviser inden for det europæiske uddannelsesområde til at udfordre kønsrelaterede og andre diskriminerende stereotyper i forbindelse med studievalg og inden for undervisningsmetoder og -materialer.

| 12. | Det henstilles til medlemsstaterne, hvor det er relevant, at integrere mikroeksamensbeviser i deres beskæftigelsespolitikker og aktive arbejdsmarkedspolitikker (dvs. arbejdsformidlinger, uddannelsesstøtte og beskæftigelsesincitamenter), bl.a. ved at:






  a) | anvende mikroeksamensbeviser, hvor det er relevant, til at:






  i) | tage fat på færdigheds- og kompetencemismatch og flaskehalse i bestemte økonomiske sektorer og regioner og |
| --- | --- | --- | --- |

12.

a)

anvende mikroeksamensbeviser, hvor det er relevant, til at:

i)

tage fat på færdigheds- og kompetencemismatch og flaskehalse i bestemte økonomiske sektorer og regioner og

| ii) | opkvalificere og omskole arbejdstagere til færdigheder og job, der efterspørges på arbejdsmarkedet, navnlig i forbindelse med den digitale og den grønne omstilling |
| --- | --- |

ii)

opkvalificere og omskole arbejdstagere til færdigheder og job, der efterspørges på arbejdsmarkedet, navnlig i forbindelse med den digitale og den grønne omstilling

| b) | medtage uddannelse, der fører til mikroeksamensbeviser, i anerkendte uddannelsesmuligheder, som kan være knyttet til individuelle læringskonti, hvis de findes, og andre systemer til støtte for uddannelse |
| --- | --- |

b)

medtage uddannelse, der fører til mikroeksamensbeviser, i anerkendte uddannelsesmuligheder, som kan være knyttet til individuelle læringskonti, hvis de findes, og andre systemer til støtte for uddannelse

| c) | fremme anvendelsen af mikroeksamensbeviser som et middel til at ajourføre og opgradere færdighederne hos selvstændige og atypiske arbejdstagere, herunder personer, der arbejder via platforme og SMV’er |
| --- | --- |

c)

fremme anvendelsen af mikroeksamensbeviser som et middel til at ajourføre og opgradere færdighederne hos selvstændige og atypiske arbejdstagere, herunder personer, der arbejder via platforme og SMV’er

| d) | undersøge anvendelsen af mikroeksamensbeviser i målrettede initiativer til at støtte og motivere dårligt stillede og sårbare grupper (som f.eks. personer, der modtager minimumsindkomst, personer med handicap, langtidsledige og lavtkvalificerede) i at vende tilbage til arbejdsmarkedet eller fortsætte i beskæftigelse |
| --- | --- |

d)

undersøge anvendelsen af mikroeksamensbeviser i målrettede initiativer til at støtte og motivere dårligt stillede og sårbare grupper (som f.eks. personer, der modtager minimumsindkomst, personer med handicap, langtidsledige og lavtkvalificerede) i at vende tilbage til arbejdsmarkedet eller fortsætte i beskæftigelse

| e) | undersøge, hvilken rolle mikroeksamensbeviser kan spille i systemer til gennemførelse af den styrkede ungdomsgaranti til støtte af unge, herunder i forhold til forberedende uddannelse og tilbud af god kvalitet i forbindelse med videreuddannelse eller erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

e)

undersøge, hvilken rolle mikroeksamensbeviser kan spille i systemer til gennemførelse af den styrkede ungdomsgaranti til støtte af unge, herunder i forhold til forberedende uddannelse og tilbud af god kvalitet i forbindelse med videreuddannelse eller erhvervsuddannelse

| f) | undersøge, hvilken rolle mikroeksamensbeviser spiller som led i den nationale gennemførelse af henstillingen om en effektiv aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen (EASE-henstillingen) |
| --- | --- |

f)

undersøge, hvilken rolle mikroeksamensbeviser spiller som led i den nationale gennemførelse af henstillingen om en effektiv aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen (EASE-henstillingen)

| g) | undersøge anvendelsen af mikroeksamensbeviser til at støtte arbejdstagernes faglige udvikling og opfylde lovgivningsmæssige krav til opkvalificering og omskoling i visse job og jobtyper (f.eks. for licenser, påkrævet uddannelse og tilladelser). |
| --- | --- |

g)

undersøge anvendelsen af mikroeksamensbeviser til at støtte arbejdstagernes faglige udvikling og opfylde lovgivningsmæssige krav til opkvalificering og omskoling i visse job og jobtyper (f.eks. for licenser, påkrævet uddannelse og tilladelser).

| 13. | Det henstilles til medlemsstaterne, hvor det er relevant, at tilskynde og støtte det europæiske netværk af nationale informationscentre og de nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse (ENIC-NARIC-netværket) eller egnede organer med henblik på at udvikle, hvor det er relevant, gennemsigtige procedurer for anerkendelse af mikroeksamensbeviser udstedt af forskellige typer udbydere. Dette bør ske i samarbejde med de relevante interessenter, der er nævnt i punkt 10, bl.a. ved at undersøge muligheden for automatisk anerkendelse af mikroeksamensbeviser (26). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Det henstilles til medlemsstaterne at sikre, hvor det er relevant, at information og rådgivning om identifikation og udvælgelse af mikroeksamensbeviser integreres i vejledningstjenester for livslang læring. Dette omfatter vejledningstjenester på videregående uddannelsesinstitutioners karrierecentre, offentlige arbejdsformidlinger, private arbejdsformidlinger, sociale tjenester og andre vejledningstjenester (beskæftigelse, karriere, uddannelse og erhvervsuddannelse, coaching). Indarbejdelse af vejledning om mikroeksamensbeviser i disse tjenester bør tjene alle de lærendes behov, herunder dårligt stillede og sårbare lærende. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Det henstilles til medlemsstaterne, hvor det er relevant, at:






  a) | fastlægge foranstaltninger ved at bygge videre på relevante gældende nationale ordninger og finansielle rammer til gennemførelse af denne henstilling. Dette kunne omfatte bindeled til individuelle læringskonti, hvis de findes (under behørig hensyntagen til uddannelses-, undervisnings- og arbejdsmarkedsorganisationernes ansvar og autonomi i den nationale kontekst) |
| --- | --- | --- |

15.

a)

fastlægge foranstaltninger ved at bygge videre på relevante gældende nationale ordninger og finansielle rammer til gennemførelse af denne henstilling. Dette kunne omfatte bindeled til individuelle læringskonti, hvis de findes (under behørig hensyntagen til uddannelses-, undervisnings- og arbejdsmarkedsorganisationernes ansvar og autonomi i den nationale kontekst)

| b) | udnytte EU-midler og -instrumenter bedst muligt til at støtte de nødvendige reformer, fra gunstige rammer til udvikling og anvendelse af mikroeksamensbeviser. |
| --- | --- |

b)

udnytte EU-midler og -instrumenter bedst muligt til at støtte de nødvendige reformer, fra gunstige rammer til udvikling og anvendelse af mikroeksamensbeviser.

Kommissionens støtte

Rådet bifalder Kommissionens hensigt om under behørig hensyntagen til nærhedsprincippet og de nationale forhold og i tæt samarbejde med medlemsstaterne at:

| 16. | udvikle og, hvis det er relevant, tilpasse eksisterende EU-værktøjer og -tjenester til støtte for udvikling af mikroeksamensbeviser fra alle typer udbydere, herunder ved at:






  a) | støtte udarbejdelsen af retningslinjer for, hvordan man kan fremme gennemsigtigheden og anvende de nuværende EU-instrumenter og Bolognainstrumenter inden for videregående uddannelse til intern og ekstern kvalitetssikring af mikroeksamensbeviser |
| --- | --- | --- |

16.

a)

støtte udarbejdelsen af retningslinjer for, hvordan man kan fremme gennemsigtigheden og anvende de nuværende EU-instrumenter og Bolognainstrumenter inden for videregående uddannelse til intern og ekstern kvalitetssikring af mikroeksamensbeviser

| b) | undersøge, hvordan man kan tilpasse brugervejledningen til det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem inden for videregående uddannelse med henblik på at integrere mikroeksamensbeviser |
| --- | --- |

b)

undersøge, hvordan man kan tilpasse brugervejledningen til det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem inden for videregående uddannelse med henblik på at integrere mikroeksamensbeviser

| c) | undersøge, hvordan man kan tilpasse og udvikle EU-værktøjer til færdigheder og kvalifikationer med henblik på at integrere mikroeksamensbeviser i erhvervsuddannelsessystemer |
| --- | --- |

c)

undersøge, hvordan man kan tilpasse og udvikle EU-værktøjer til færdigheder og kvalifikationer med henblik på at integrere mikroeksamensbeviser i erhvervsuddannelsessystemer

| d) | fremme ENIC-NARIC’s og andre egnede organers rolle i anerkendelsen af mikroeksamensbeviser med henblik på videregående studier og/eller beskæftigelse, bl.a. ved at udvikle vejledning og uddannelse |
| --- | --- |

d)

fremme ENIC-NARIC’s og andre egnede organers rolle i anerkendelsen af mikroeksamensbeviser med henblik på videregående studier og/eller beskæftigelse, bl.a. ved at udvikle vejledning og uddannelse

| e) | støtte strukturerede drøftelser om muligheden for at medtage mikroeksamensbeviser i nationale kvalifikationsrammer |
| --- | --- |

e)

støtte strukturerede drøftelser om muligheden for at medtage mikroeksamensbeviser i nationale kvalifikationsrammer

| f) | undersøge udviklingen af initiativet om det europæiske studiekort for at give de studerende mulighed for at dele resultaterne af mikroeksamensbeviser erhvervet i udlandet under deres studier på sikker vis med andre uddannelsesinstitutioner. |
| --- | --- |

f)

undersøge udviklingen af initiativet om det europæiske studiekort for at give de studerende mulighed for at dele resultaterne af mikroeksamensbeviser erhvervet i udlandet under deres studier på sikker vis med andre uddannelsesinstitutioner.

| 17. | støtte samarbejdet mellem medlemsstaterne og interessenter, bl.a. ved at:






  a) | støtte deling af oplysninger mellem regionale og nationale myndigheder om relevante regionale og nationale politiske initiativer og dokumentation om deres virkning ved at gøre bedst mulig brug af strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde |
| --- | --- | --- |

17.

a)

støtte deling af oplysninger mellem regionale og nationale myndigheder om relevante regionale og nationale politiske initiativer og dokumentation om deres virkning ved at gøre bedst mulig brug af strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde

| b) | fremme europæisk samarbejde med hensyn til kvalitetssikring af mikroeksamensbeviser og dermed opbygge gensidig tillid |
| --- | --- |

b)

fremme europæisk samarbejde med hensyn til kvalitetssikring af mikroeksamensbeviser og dermed opbygge gensidig tillid

| c) | tilskynde videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesinstitutioner, herunder alliancerne mellem Europauniversiteterne og erhvervsekspertisecentrene for erhvervsuddannelse, til at eksperimentere med og anvende mikroeksamensbeviser for at fremme og tilskynde til udbredelse af mikroeksamensbeviser gennem det bredere uddannelsesfællesskab |
| --- | --- |

c)

tilskynde videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesinstitutioner, herunder alliancerne mellem Europauniversiteterne og erhvervsekspertisecentrene for erhvervsuddannelse, til at eksperimentere med og anvende mikroeksamensbeviser for at fremme og tilskynde til udbredelse af mikroeksamensbeviser gennem det bredere uddannelsesfællesskab

| d) | fremme engagementet i forhold til mikroeksamensbeviser i Erasmus+-lærerakademier og blandt andre udbydere af læreruddannelser med henblik på at imødekomme lærernes behov for løbende faglig udvikling, hvor det er relevant |
| --- | --- |

d)

fremme engagementet i forhold til mikroeksamensbeviser i Erasmus+-lærerakademier og blandt andre udbydere af læreruddannelser med henblik på at imødekomme lærernes behov for løbende faglig udvikling, hvor det er relevant

| e) | undersøge arbejdsmarkedsparternes, arbejdsgivernes og erhvervslivets engagement med hensyn til mikroeksamensbeviser, herunder via pagten for færdigheder og tilknyttede samarbejdsinitiativer såsom planen for sektorsamarbejde om færdigheder, den styrkede europæiske alliance for lærlingeuddannelser og koalitionen for digitale færdigheder og job |
| --- | --- |

e)

undersøge arbejdsmarkedsparternes, arbejdsgivernes og erhvervslivets engagement med hensyn til mikroeksamensbeviser, herunder via pagten for færdigheder og tilknyttede samarbejdsinitiativer såsom planen for sektorsamarbejde om færdigheder, den styrkede europæiske alliance for lærlingeuddannelser og koalitionen for digitale færdigheder og job

| f) | støtte til samarbejde og udveksling af bedste praksis mellem offentlige arbejdsformidlinger og arbejdsgivere om, hvordan mikroeksamensbeviser kan anvendes til støtte for beskæftigelsesegnetheden i forbindelse med netværket af offentlige arbejdsformidlinger |
| --- | --- |

f)

støtte til samarbejde og udveksling af bedste praksis mellem offentlige arbejdsformidlinger og arbejdsgivere om, hvordan mikroeksamensbeviser kan anvendes til støtte for beskæftigelsesegnetheden i forbindelse med netværket af offentlige arbejdsformidlinger

| g) | fremme samarbejdsprojekter mellem arbejdsmarkedets parter og uddannelsesinstitutionerne om, hvordan man kan anvende og gennemføre mikroeksamensbeviser for at opfylde færdighedsbehov på europæisk, nationalt, lokalt og regionalt plan og på tværs af forskellige sektorer |
| --- | --- |

g)

fremme samarbejdsprojekter mellem arbejdsmarkedets parter og uddannelsesinstitutionerne om, hvordan man kan anvende og gennemføre mikroeksamensbeviser for at opfylde færdighedsbehov på europæisk, nationalt, lokalt og regionalt plan og på tværs af forskellige sektorer

| 18. | støtte den tekniske gennemførelse af henstillingen ved at undersøge den videre udvikling i Europass-platformen for, hvor det er relevant, at:






  a) | tilvejebringe oplysninger om læringsmuligheder, der fører til mikroeksamensbeviser, og om udbydere, som følger den europæiske tilgang til mikroeksamensbeviser |
| --- | --- | --- |

18.

a)

tilvejebringe oplysninger om læringsmuligheder, der fører til mikroeksamensbeviser, og om udbydere, som følger den europæiske tilgang til mikroeksamensbeviser

| b) | yde støtte til attestering af mikroeksamensbeviser gennem europæiske digitale ID’er for læring |
| --- | --- |

b)

yde støtte til attestering af mikroeksamensbeviser gennem europæiske digitale ID’er for læring

| c) | yde støtte til portabilitet, udbygningsegnethed, interoperabilitet, udveksling og deling af oplysninger om mikroeksamensbeviser gennem en europæisk åben standard, som fastlægger et fælles format for mikroeksamensbeviser |
| --- | --- |

c)

yde støtte til portabilitet, udbygningsegnethed, interoperabilitet, udveksling og deling af oplysninger om mikroeksamensbeviser gennem en europæisk åben standard, som fastlægger et fælles format for mikroeksamensbeviser

| 19. | støtte yderligere forskning i:






  i) | udbredelsen af den europæiske tilgang til anvendelsen af mikroeksamensbeviser, herunder deres anvendelse ved uddannelses- og erhvervsuddannelsesudbydere, arbejdsgivere og arbejdsmarkedets parter, |
| --- | --- | --- |

19.

i)

udbredelsen af den europæiske tilgang til anvendelsen af mikroeksamensbeviser, herunder deres anvendelse ved uddannelses- og erhvervsuddannelsesudbydere, arbejdsgivere og arbejdsmarkedets parter,

| ii) | særlige resultater og fordele for lærende |
| --- | --- |

ii)

særlige resultater og fordele for lærende

| iii) | deres merværdi i forhold til og som supplement til komplette uddannelser eller kvalifikationer og |
| --- | --- |

iii)

deres merværdi i forhold til og som supplement til komplette uddannelser eller kvalifikationer og

| iv) | yderligere dokumentation for de faktorer, der påvirker personers incitamenter og motivation til at uddanne sig. |
| --- | --- |

iv)

yderligere dokumentation for de faktorer, der påvirker personers incitamenter og motivation til at uddanne sig.

| 20. | Medlemsstaterne og Kommissionen bør i fællesskab arbejde på at forbedre omfanget og relevansen af den eksisterende dataindsamling om mikroeksamensbeviser på EU-plan. |
| --- | --- |

20.

Indberetning

| 21. | Det henstilles til medlemsstaterne at gennemføre denne henstilling hurtigst muligt. De opfordres til senest i december 2023 at underrette Kommissionen om de relevante foranstaltninger, der vil blive truffet på passende niveau for at bidrage til målene i denne henstilling. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommissionen opfordres til at overvåge de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af denne henstilling, via eksisterende relevante EU-overvågnings- og rapporteringsrammer uden at pålægge medlemsstaterne yderligere byrder, i samarbejde med dem og efter høring af de berørte interessenter samt til at aflægge rapport til Rådet senest fem år efter datoen for vedtagelsen. |
| --- | --- |

22.

Udfærdiget i Luxembourg, den den 16. juni 2022.

På Rådets vegne

O. DUSSOPT

Formand

---

(1)  EUT L 379 af 26.10.2021, s. 1.

1

(2)  EUT C 428 af 13.12.2017, s. 10.

2

(3)  »[...] Det Europæiske Råd [ser] med tilfredshed på de overordnede EU-mål for handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder i overensstemmelse med Portoerklæringen«, Det Europæiske Råds konklusioner, 24.-25. juni 2021, EUCO 7/21.

3

(4)  C(2021) 1372 final.

4

(5)  COM(2020) 274 final.

5

(6)  COM(2020) 625 final.

6

(7)  EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1.

7

(8)  EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1.

8

(9)  EUT C 221 af 10.6.2021, s. 14.

9

(10)  Ministerkommunikéet fra Rom af 19. november 2020.

10

(11)  EUT C 221 af 10.6.2021, s. 3.

11

(12)  »[...] [b]egrebet onlineplatformsøkonomi skal forstås således, at det omfatter enhver økonomisk aktivitet, der opstår som følge af faktiske eller planlagte handelstransaktioner på det indre marked, og som direkte eller indirekte fremmes af onlineplatforme, navnlig onlineformidlingstjenester og onlinesøgemaskiner«, Kommissionens afgørelse af 26. april 2018 om nedsættelse af en ekspertgruppe for Observationscentret for Onlineplatformøkonomien (C(2018) 2393 final af 26. april 2018, s. 1).

12

(13)  Europa-Parlamentets beslutning af 16. september 2021 om rimelige arbejdsvilkår, rettigheder og social beskyttelse for platformsarbejdere – nye beskæftigelsesformer, der er knyttet til den digitale udvikling (2019/2186(INI)) opfordrede til at adressere platformsarbejderes almene og faglige uddannelse i forbindelse med en EU-tilgang til mikroeksamensbeviser.

13

(14)  COM(2020) 624 final.

14

(15)  COM(2019) 640 final.

15

(16)  EUT C 189 af 15.6.2017, s. 15.

16

(17)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

17

(18)  SWD(2020) 121 final.

18

(19)  EUT L 112 af 2.5.2018, s. 42.

19

(20)  EUT C 504 af 14.12.2021, s. 9.

20

(21)  Begrebet »blandet læring« er inden for formel uddannelse et udtryk, der angiver, at en skole, underviser eller elev har mere end én tilgang til læringsprocessen.

21

(22)  Definition baseret på Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1).

22

(23)  Definition taget fra Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (EUT L 189 af 28.5.2021, s. 1).

23

(24)  Definition taget fra Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (EUT L 189 af 28.5.2021, s. 1).

24

(25)  EUT C 221 af 10.6.2021, s. 14.

25

(26)  Som defineret i Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1).

26

---

BILAG I

Europæiske standardelementer til beskrivelse af mikroeksamensbeviser

Dette bilag indeholder en liste over fælles europæiske standardelementer til beskrivelse af mikroeksamensbeviser, der anbefales som en ressource til støtte for gennemførelsen (1).

| Obligatoriske elementer: | Den lærendes personoplysninger |
| --- | --- |
| Titel på mikroeksamensbeviset |
| Udstederens land(e)/region(er) |
| Udstedende organ(er)/institution(er) |
| Udstedelsesdato |
| Læringsresultat |
| Teoretisk arbejdsbyrde for at opnå læringsresultaterne (om muligt angivet i ECTS-point) |
| Niveau (og cyklus, hvis relevant) af den læringserfaring, der fører til mikroeksamensbeviset (EQF, QF-EHEA), hvis det er relevant |
| Bedømmelsesform |
| Formen for deltagelse i læringsaktiviteten |
| Kvalitetssikring, der anvendes til at understøtte mikroeksamensbeviset |
| Fakultative elementer, hvis det er relevant (ikkeudtømmende liste) | Nødvendige forudsætninger for at tilmelde sig læringsaktiviteten |
| Overvågning og identitetskontrol under bedømmelsen (ingen tilsyn med ID-kontrol, tilsyn uden ID-kontrol, tilsyn online eller på stedet med ID-kontrol) |
| Opnået karakter |
| Muligheder for at indarbejde beviset i andre sammenhænge og for at udbygge det (selvstændigt, uafhængigt mikroeksamensbevis/indarbejdet, udbygningsegnet i forhold til andet bevis) |
| Yderligere oplysninger |

Obligatoriske elementer:

Den lærendes personoplysninger

Titel på mikroeksamensbeviset

Udstederens land(e)/region(er)

Udstedende organ(er)/institution(er)

Udstedelsesdato

Læringsresultat

Teoretisk arbejdsbyrde for at opnå læringsresultaterne (om muligt angivet i ECTS-point)

Niveau (og cyklus, hvis relevant) af den læringserfaring, der fører til mikroeksamensbeviset (EQF, QF-EHEA), hvis det er relevant

Bedømmelsesform

Formen for deltagelse i læringsaktiviteten

Kvalitetssikring, der anvendes til at understøtte mikroeksamensbeviset

Fakultative elementer, hvis det er relevant (ikkeudtømmende liste)

Nødvendige forudsætninger for at tilmelde sig læringsaktiviteten

Overvågning og identitetskontrol under bedømmelsen (ingen tilsyn med ID-kontrol, tilsyn uden ID-kontrol, tilsyn online eller på stedet med ID-kontrol)

Opnået karakter

Muligheder for at indarbejde beviset i andre sammenhænge og for at udbygge det (selvstændigt, uafhængigt mikroeksamensbevis/indarbejdet, udbygningsegnet i forhold til andet bevis)

Yderligere oplysninger

Disse standardelementer vil blive medtaget i en europæisk datamodel (2), der angiver et fælles format til at beskrive mikroeksamensbeviser. Datamodellen vil være tilgængelig som en åben standard, der skal anvendes af udbydere af mikroeksamensbeviser, hvor det er relevant, og kan støtte interoperabilitet og muliggøre lettere udveksling af data om mikroeksamensbeviser.

Kommissionen vil udvikle datamodellen baseret på de fælles standardelementer, der er anført ovenfor. Den vil udvikle datamodellen:

| i) | i samråd med medlemslandene og interessenter, |
| --- | --- |

i)

i samråd med medlemslandene og interessenter,

| ii) | i overensstemmelse med brugernes behov og teknologiske fremskridt |
| --- | --- |

ii)

i overensstemmelse med brugernes behov og teknologiske fremskridt

| iii) | i overensstemmelse med ændringer på arbejdsmarkedet og |
| --- | --- |

iii)

i overensstemmelse med ændringer på arbejdsmarkedet og

| iv) | eksisterende tilgange til uddannelsesudbuddet. |
| --- | --- |

iv)

eksisterende tilgange til uddannelsesudbuddet.

Denne datamodel har til formål at understøtte sammenhængen i oplysninger og vise, at den har en klar merværdi. Datamodellen for mikroeksamensbeviser vil blive reguleret i overensstemmelse med Europass-afgørelsen, særlig artikel 6, stk. 1, litra b) og d), og artikel 6, stk. 2, litra b), som allerede opfordrer Kommission til at udvikle, teste og ajourføre åbne standarder.

---

(1)  Anvendelsen af de europæiske standardelementer til beskrivelse af mikroeksamensbeviser indebærer ikke – i sig selv – officiel validering eller anerkendelse, men er en vigtig katalysator herfor.

(2)  Datamodeller er grafiske og/eller leksikalske gengivelser af data med angivelse af deres egenskaber, struktur og indbyrdes forhold. De anvendes som åbne standarder, kan frit anvendes, er transparente og bygger på konsensus.

---

BILAG II

Europæiske principper for udformning og udstedelse af mikroeksamensbeviser

Nedenstående ti principper beskriver mikroeksamensbevisernes beskaffenhed og giver medlemsstaterne, offentlige myndigheder og udstedere vejledning i at udforme og udstede mikroeksamensbeviser og systemer til mikroeksamensbeviser. Principperne understreger de vigtigste karakteristika ved den europæiske tilgang til mikroeksamensbeviser med henblik på at opbygge tillid til og øge kvaliteten af mikroeksamensbeviser. Principperne er universelle og kan anvendes inden for alle områder eller sektorer, hvis det er relevant.

| 1 | Kvalitet | Mikroeksamensbeviser er underlagt intern og ekstern kvalitetssikring ved hjælp af det system, der producerer dem (f.eks. i den uddannelses- eller arbejdsmarkedssammenhæng, hvor mikroeksamensbeviset udvikles og leveres). Kvalitetssikringsprocesserne skal være formålstjenlige, klart dokumenterede og tilgængelige og opfylde de lærendes og interessenternes behov og forventninger.

  Udbydere: Ekstern kvalitetssikring er primært baseret på vurderingen af udbyderne (snarere end enkeltstående kurser) og effektiviteten af deres interne kvalitetssikringsprocedurer.
  Udbyderne bør sikre, at intern kvalitetssikring omfatter alle følgende elementer:






  — | mikroeksamensbevisets egen generelle kvalitet, baseret på de standarder, der er nævnt nedenfor |
| --- | --- | --- | --- |

1

Kvalitet

Mikroeksamensbeviser er underlagt intern og ekstern kvalitetssikring ved hjælp af det system, der producerer dem (f.eks. i den uddannelses- eller arbejdsmarkedssammenhæng, hvor mikroeksamensbeviset udvikles og leveres). Kvalitetssikringsprocesserne skal være formålstjenlige, klart dokumenterede og tilgængelige og opfylde de lærendes og interessenternes behov og forventninger.

Udbydere: Ekstern kvalitetssikring er primært baseret på vurderingen af udbyderne (snarere end enkeltstående kurser) og effektiviteten af deres interne kvalitetssikringsprocedurer.

Udbyderne bør sikre, at intern kvalitetssikring omfatter alle følgende elementer:

—

mikroeksamensbevisets egen generelle kvalitet, baseret på de standarder, der er nævnt nedenfor

| — | kvaliteten af det kursus, hvis det er relevant, som fører til mikroeksamensbeviset |
| --- | --- |

—

kvaliteten af det kursus, hvis det er relevant, som fører til mikroeksamensbeviset

| — | feedback fra de lærende vedrørende den læringserfaring, der fører til mikroeksamensbeviset, og |
| --- | --- |

—

feedback fra de lærende vedrørende den læringserfaring, der fører til mikroeksamensbeviset, og

| — | feedback fra fagfæller, såsom andre udstedere og interessenter, vedrørende den læringserfaring, der fører til mikroeksamensbeviset. |
| --- | --- |

—

feedback fra fagfæller, såsom andre udstedere og interessenter, vedrørende den læringserfaring, der fører til mikroeksamensbeviset.

Standarder: Ekstern kvalitetssikring skal gennemføres i overensstemmelse med:

| — | bilag IV til henstillingen om den europæiske referenceramme for kvalifikationer, hvis det er relevant |
| --- | --- |

—

bilag IV til henstillingen om den europæiske referenceramme for kvalifikationer, hvis det er relevant

| — | standarder og retningslinjer for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse, hvis det er relevant |
| --- | --- |

—

standarder og retningslinjer for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse, hvis det er relevant

| — | den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelserne (EQAVET-rammen), hvis det er relevant |
| --- | --- |

—

den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelserne (EQAVET-rammen), hvis det er relevant

| — | andre kvalitetssikringsinstrumenter, herunder registre og mærkninger, for at opbygge offentlighedens tillid til mikroeksamensbeviser, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

—

andre kvalitetssikringsinstrumenter, herunder registre og mærkninger, for at opbygge offentlighedens tillid til mikroeksamensbeviser, hvis det er relevant.

2

Gennemsigtighed

Mikroeksamensbeviser er målbare, sammenlignelige og forståelige med klare oplysninger om læringsresultater, arbejdsbyrde, indhold, niveau og læringstilbud, alt efter hvad der er relevant.

Arbejdsbyrde

| — | Videregående uddannelsesinstitutioner bør anvende det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem (ECTS) og overholde principperne i bilag V til EQF-henstillingen, hvor det er muligt, for at påvise den teoretiske arbejdsbyrde, der er nødvendig for at opnå læringsresultaterne af mikroeksamensbeviset. |
| --- | --- |

—

Videregående uddannelsesinstitutioner bør anvende det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem (ECTS) og overholde principperne i bilag V til EQF-henstillingen, hvor det er muligt, for at påvise den teoretiske arbejdsbyrde, der er nødvendig for at opnå læringsresultaterne af mikroeksamensbeviset.

| — | Udbydere, der ikke anvender ECTS, kan anvende andre systemer eller typer af oplysninger, der effektivt kan beskrive læringsresultaterne og arbejdsbyrden i overensstemmelse med principperne i bilag V til EQF-henstillingen. |
| --- | --- |

—

Udbydere, der ikke anvender ECTS, kan anvende andre systemer eller typer af oplysninger, der effektivt kan beskrive læringsresultaterne og arbejdsbyrden i overensstemmelse med principperne i bilag V til EQF-henstillingen.

Kvalifikationsramme/-systemer

| — | Mikroeksamensbeviser kan medtages i nationale kvalifikationsrammer/-systemer, hvor det er relevant, og i overensstemmelse med nationale prioriteter og afgørelser. Nationale kvalifikationsrammer/-systemer henviser til den europæiske referenceramme for kvalifikationer og er, for kvalifikationer fra videregående uddannelser, selvcertificeret i forhold til referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser, som yderligere kan støtte gennemsigtigheden af og tilliden til mikroeksamensbeviser. |
| --- | --- |

—

Mikroeksamensbeviser kan medtages i nationale kvalifikationsrammer/-systemer, hvor det er relevant, og i overensstemmelse med nationale prioriteter og afgørelser. Nationale kvalifikationsrammer/-systemer henviser til den europæiske referenceramme for kvalifikationer og er, for kvalifikationer fra videregående uddannelser, selvcertificeret i forhold til referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser, som yderligere kan støtte gennemsigtigheden af og tilliden til mikroeksamensbeviser.

Oplysninger om udbuddet af mikroeksamensbeviser

Systemer til mikroeksamensbeviser bør indeholde gennemsigtige og klare oplysninger for at understøtte vejledningssystemerne for lærende i overensstemmelse med national praksis og interessenternes behov:

| — | Oplysninger om udbydere af mikroeksamensbeviser offentliggøres om muligt i eksisterende relevante registre. Videregående uddannelsesinstitutioner (og andre relevante udbydere) bør så vidt muligt inddrages i databasen over eksterne kvalitetssikringsresultater (DEQAR) baseret på kvalitetssikring i overensstemmelse med standarderne og retningslinjerne for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse (ESG). |
| --- | --- |

—

Oplysninger om udbydere af mikroeksamensbeviser offentliggøres om muligt i eksisterende relevante registre. Videregående uddannelsesinstitutioner (og andre relevante udbydere) bør så vidt muligt inddrages i databasen over eksterne kvalitetssikringsresultater (DEQAR) baseret på kvalitetssikring i overensstemmelse med standarderne og retningslinjerne for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse (ESG).

| — | Oplysninger om læringsmuligheder, der fører til mikroeksamensbeviser, bør være tilgængelige og lette at udveksle via relevante platforme, herunder Europass. |
| --- | --- |

—

Oplysninger om læringsmuligheder, der fører til mikroeksamensbeviser, bør være tilgængelige og lette at udveksle via relevante platforme, herunder Europass.

3

Relevans

Mikroeksamensbeviser bør udformes og udstedes som særskilte, målrettede læringsresultater, og de læringsmuligheder, der fører frem til dem, skal ajourføres efter behov for at opfylde de identificerede læringsbehov.

Der opfordres til samarbejde mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesorganisationer, arbejdsgivere, arbejdsmarkedets parter, andre udbydere og brugere af mikroeksamensbeviser for at øge relevansen af mikroeksamensbeviser for arbejdsmarkedet.

4

Gyldig vurdering

Læringsresultater i forbindelse med mikroeksamensbeviser vurderes i forhold til gennemsigtige kriterier.

5

Læringsforløb

Mikroeksamensbeviser er udformet og udstedt til at understøtte fleksible læringsforløb, herunder muligheden for at validere, anerkende og »udbygge« mikroeksamensbeviser fra forskellige systemer.

Udbygningsegnethed

Mikroeksamensbeviser er modulopbyggede og udformet, så der kan tilføjes andre mikroeksamensbeviser for at skabe større eksamensbeviser. Beslutninger om at »udbygge« eller kombinere eksamensbeviser skal træffes af værtsorganisationen (f.eks. uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, arbejdsgivere osv.) i overensstemmelse med deres praksis og bør støtte den lærendes mål og behov. Udbygning giver ikke automatisk ret til en titel eller et diplom. Sådanne beslutninger træffes af regionale og nationale myndigheder eller institutioner i overensstemmelse med deres tildelingsprocedurer

Validering af ikkeformel og uformel læring

Det er muligt at erhverve mikroeksamensbeviser efter en vurdering af læringsresultater, som enten er erhvervet gennem et særligt kursus, der fører til et mikroeksamensbevis, eller på grundlag af en vurdering af læringsresultater som resultat af ikkeformel og uformel læring.

6

Anerkendelse

Mikroeksamensbeviser har en klar signalværdi, hvad angår læringsresultater i forbindelse med mindre læringsmoduler. Anerkendelse baner vejen for et bredere udbud af sådanne læringserfaringer på en sammenlignelig måde i hele EU.

Mikroeksamensbeviser anerkendes, hvor det er muligt, af de kompetente myndigheder med henblik på akademiske, uddannelsesmæssige eller beskæftigelsesmæssige formål på grundlag af de oplysninger, der gives i henhold til de europæiske standardelementer (bilag I) og principperne for udformning og udstedelse af mikroeksamensbeviser (bilag II).

Når mikroeksamensbeviser udstedes af formelle uddannelsesudbydere, anerkendes de så vidt muligt på grundlag af standardanerkendelsesprocedurer, der anvendes til anerkendelse af udenlandske kvalifikationer og læringsophold i udlandet.

Dette berører ikke de kompetente myndigheders ret til at fastlægge anerkendelsesprocedurer eller til at kontrollere dokumenters ægthed.

7

Portabilitet

Mikroeksamensbeviser er bevisindehaverens (den lærendes) ejendom og kan let lagres og deles af indehaveren, herunder gennem sikre digitale tegnebøger (f.eks. Europass) i overensstemmelse med den generelle forordning om databeskyttelse. Infrastrukturen til lagring af data er baseret på åbne standarder og datamodeller. Dette sikrer interoperabilitet og problemfri udveksling af data og giver mulighed for en problemfri kontrol af oplysningernes ægthed.

8

Den lærende i centrum

Mikroeksamensbeviser er udformet til at opfylde behovene hos målgruppen af lærende. De lærende inddrages i de interne og eksterne kvalitetssikringsprocesser, og deres feedback tages i betragtning som led i den løbende forbedring af mikroeksamensbevissystemet.

9

Gyldighed

Mikroeksamensbeviser indeholder tilstrækkelige oplysninger til at kontrollere identiteten af indehaveren af eksamensbeviset (den lærende), udstederens juridiske identitet og dato og sted for udstedelsen af mikroeksamensbeviset.

10

Oplysninger og vejledning

Oplysninger og vejledning om mikroeksamensbeviser bør indarbejdes i vejledningstjenester for livslang læring og bør omfatte de bredest mulige grupper af lærende på en inkluderende måde, der støtter uddannelses- og karrierevalg.

---

| 27.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/26

---

RÅDETS HENSTILLING

af 16. juni 2022

om individuelle læringskonti

(2022/C 243/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292 sammenholdt med artikel 149,

som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | En veluddannet arbejdsstyrke er afgørende for at styrke Unionens bæredygtige konkurrenceevne, støtte en genopretning med høj beskæftigelse efter covid-19-pandemien og sikre en socialt retfærdig digital og grøn omstilling. Folk er nødt til at holde trit med udviklingen på arbejdsmarkedet ved opgradere deres færdigheder. Nye og bedre færdigheder baner vej for flere muligheder og klæder folk på til at spille en aktiv rolle i håndteringen af omstillinger på arbejdsmarkedet og fuldt ud deltage i samfundet i en tid med demografiske forandringer. Desuden kan opkvalificering og omskoling af voksne være effektive redskaber til at fremme social retfærdighed og inklusion med henblik på en retfærdig omstilling. |
| --- | --- |

(1)

En veluddannet arbejdsstyrke er afgørende for at styrke Unionens bæredygtige konkurrenceevne, støtte en genopretning med høj beskæftigelse efter covid-19-pandemien og sikre en socialt retfærdig digital og grøn omstilling. Folk er nødt til at holde trit med udviklingen på arbejdsmarkedet ved opgradere deres færdigheder. Nye og bedre færdigheder baner vej for flere muligheder og klæder folk på til at spille en aktiv rolle i håndteringen af omstillinger på arbejdsmarkedet og fuldt ud deltage i samfundet i en tid med demografiske forandringer. Desuden kan opkvalificering og omskoling af voksne være effektive redskaber til at fremme social retfærdighed og inklusion med henblik på en retfærdig omstilling.

| (2) | I henhold til artikel 14, stk. 1, i chartret om grundlæggende rettigheder (1) har enhver ret til uddannelse samt til adgang til erhvervsuddannelse og efter- og videreuddannelse. Ifølge det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder (»søjlen«), som blev proklameret i fællesskab af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017 (2), har alle ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange til arbejdsmarkedet. Søjlens fjerde princip vedrører aktiv beskæftigelsesstøtte for at opretholde alles ret til rettidig og skræddersyet bistand til at forbedre udsigter til beskæftigelse eller selvstændig virksomhed. Søjlens femte princip om sikker og fleksibel beskæftigelse understreger, at arbejdstagere uanset ansættelsesforholdets art og varighed har ret til rimelig og lige behandling, for så vidt angår arbejdsvilkår, adgang til social beskyttelse og uddannelse. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 14, stk. 1, i chartret om grundlæggende rettigheder (1) har enhver ret til uddannelse samt til adgang til erhvervsuddannelse og efter- og videreuddannelse. Ifølge det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder (»søjlen«), som blev proklameret i fællesskab af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017 (2), har alle ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange til arbejdsmarkedet. Søjlens fjerde princip vedrører aktiv beskæftigelsesstøtte for at opretholde alles ret til rettidig og skræddersyet bistand til at forbedre udsigter til beskæftigelse eller selvstændig virksomhed. Søjlens femte princip om sikker og fleksibel beskæftigelse understreger, at arbejdstagere uanset ansættelsesforholdets art og varighed har ret til rimelig og lige behandling, for så vidt angår arbejdsvilkår, adgang til social beskyttelse og uddannelse.

| (3) | Den 25. juni 2021 så Det Europæiske Råd med tilfredshed på de overordnede EU-mål for handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder i overensstemmelse med Portoerklæringen af 8. maj 2021 og støttede dermed ambitionen om at sikre, at mindst 60 % af alle voksne senest i 2030 deltager i uddannelsesforløb hvert år. Deltagelsen i voksenuddannelse i Unionen er imidlertid stagneret i de seneste ti år, og 21 medlemsstater opfyldte ikke Unionens mål for 2020. Under hensyntagen hertil vedtog Rådet resolutionen om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 (3) for at støtte fremskridt hen imod Unionens overordnede mål for voksenuddannelse. Mange voksne, såsom personer i atypiske former for arbejde, ansatte i små og mellemstore virksomheder (SMV’er), arbejdsløse, inaktive og lavtuddannede, har alt for ofte ikke adgang til muligheder for udvikling af færdigheder. |
| --- | --- |

(3)

Den 25. juni 2021 så Det Europæiske Råd med tilfredshed på de overordnede EU-mål for handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder i overensstemmelse med Portoerklæringen af 8. maj 2021 og støttede dermed ambitionen om at sikre, at mindst 60 % af alle voksne senest i 2030 deltager i uddannelsesforløb hvert år. Deltagelsen i voksenuddannelse i Unionen er imidlertid stagneret i de seneste ti år, og 21 medlemsstater opfyldte ikke Unionens mål for 2020. Under hensyntagen hertil vedtog Rådet resolutionen om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 (3) for at støtte fremskridt hen imod Unionens overordnede mål for voksenuddannelse. Mange voksne, såsom personer i atypiske former for arbejde, ansatte i små og mellemstore virksomheder (SMV’er), arbejdsløse, inaktive og lavtuddannede, har alt for ofte ikke adgang til muligheder for udvikling af færdigheder.

| (4) | I den europæiske dagsorden for færdigheder, der blev vedtaget af Kommissionen den 1. juli 2020, opfordres der til en revolution inden for færdigheder for at omdanne den økologiske og den digitale omstilling til muligheder for en hurtig og retfærdig genopretning. Det meddeles bl.a., at Kommissionen vil undersøge individuelle læringskonti som et redskab til at støtte opkvalificering og omskoling af voksne i den erhvervsaktive alder som supplement til andre tiltag, der er rettet mod arbejdsgivere og udbydere af uddannelse og erhvervsuddannelse. |
| --- | --- |

(4)

I den europæiske dagsorden for færdigheder, der blev vedtaget af Kommissionen den 1. juli 2020, opfordres der til en revolution inden for færdigheder for at omdanne den økologiske og den digitale omstilling til muligheder for en hurtig og retfærdig genopretning. Det meddeles bl.a., at Kommissionen vil undersøge individuelle læringskonti som et redskab til at støtte opkvalificering og omskoling af voksne i den erhvervsaktive alder som supplement til andre tiltag, der er rettet mod arbejdsgivere og udbydere af uddannelse og erhvervsuddannelse.

| (5) | Der vil være behov for færdigheder til den grønne omstilling og opkvalificering og omskoling af arbejdsstyrken i forbindelse med skiftet til en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi som fastsat i den europæiske grønne pagt, som sigter mod at opnå klimaneutralitet senest i 2050. I Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021»Fit for 55« anerkendes det, at den grønne omstilling kun kan lykkes, hvis Unionen har den kvalificerede arbejdsstyrke, der er nødvendig for at forblive konkurrencedygtig, og der peges på flagskibsforanstaltningerne i den europæiske dagsorden for færdigheder, der skal udstyre folk med de færdigheder, der er brug for i den grønne og den digitale omstilling. |
| --- | --- |

(5)

Der vil være behov for færdigheder til den grønne omstilling og opkvalificering og omskoling af arbejdsstyrken i forbindelse med skiftet til en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi som fastsat i den europæiske grønne pagt, som sigter mod at opnå klimaneutralitet senest i 2050. I Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021»Fit for 55« anerkendes det, at den grønne omstilling kun kan lykkes, hvis Unionen har den kvalificerede arbejdsstyrke, der er nødvendig for at forblive konkurrencedygtig, og der peges på flagskibsforanstaltningerne i den europæiske dagsorden for færdigheder, der skal udstyre folk med de færdigheder, der er brug for i den grønne og den digitale omstilling.

| (6) | Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 om Europas digitale årti anerkender manglen på personale med tilstrækkelige digitale færdigheder samt den skæve kønsfordeling blandt specialister inden for informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og færdiguddannede inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM). Den gentager målet om, at mindst 80 % af Unionens befolkning senest i 2030 skal have i det mindste grundlæggende digitale færdigheder, og foreslår et mål på 20 mio. beskæftigede IKT-specialister med konvergens mellem kvinder og mænd senest i 2030. I Kommissionens forslag af 15. september 2021 om vejen mod det digitale årti foreslås det, at der etableres en ramme for at fremme disse mål. I handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 af 30. september 2020 understreges det, at teknologiske midler bør anvendes til at lette tilgængeligheden og styrke fleksibiliteten i læringsmulighederne, herunder opkvalificering og omskoling. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens meddelelse af 9. marts 2021 om Europas digitale årti anerkender manglen på personale med tilstrækkelige digitale færdigheder samt den skæve kønsfordeling blandt specialister inden for informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og færdiguddannede inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM). Den gentager målet om, at mindst 80 % af Unionens befolkning senest i 2030 skal have i det mindste grundlæggende digitale færdigheder, og foreslår et mål på 20 mio. beskæftigede IKT-specialister med konvergens mellem kvinder og mænd senest i 2030. I Kommissionens forslag af 15. september 2021 om vejen mod det digitale årti foreslås det, at der etableres en ramme for at fremme disse mål. I handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 af 30. september 2020 understreges det, at teknologiske midler bør anvendes til at lette tilgængeligheden og styrke fleksibiliteten i læringsmulighederne, herunder opkvalificering og omskoling.

| (7) | I Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« opfordres der til konkret handling for at gøre livslang læring til en realitet for alle og sikre, at uddannelse kan holde trit med og bidrage til at virkeliggøre den dobbelte omstilling. |
| --- | --- |

(7)

I Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« opfordres der til konkret handling for at gøre livslang læring til en realitet for alle og sikre, at uddannelse kan holde trit med og bidrage til at virkeliggøre den dobbelte omstilling.

| (8) | I Rådets konklusioner af 8. juni 2020 (4) opfordres medlemsstaterne til under hensyntagen til nationale forhold og med respekt af arbejdsmarkedsparternes rolle og autonomi at undersøge mulige modeller for offentlig og privat finansiering af livslang læring og udvikling af færdigheder på individuelt plan, eftersom bæredygtig finansiering er særlig vigtig i forbindelse med en manglende kvalificeret arbejdsstyrke, og at være særlig opmærksom[me] på sårbare grupper og lavtuddannede arbejdstagere, og Kommissionen opfordres til i overensstemmelse med sine kompetencer at støtte medlemsstaterne i denne indsats. |
| --- | --- |

(8)

I Rådets konklusioner af 8. juni 2020 (4) opfordres medlemsstaterne til under hensyntagen til nationale forhold og med respekt af arbejdsmarkedsparternes rolle og autonomi at undersøge mulige modeller for offentlig og privat finansiering af livslang læring og udvikling af færdigheder på individuelt plan, eftersom bæredygtig finansiering er særlig vigtig i forbindelse med en manglende kvalificeret arbejdsstyrke, og at være særlig opmærksom[me] på sårbare grupper og lavtuddannede arbejdstagere, og Kommissionen opfordres til i overensstemmelse med sine kompetencer at støtte medlemsstaterne i denne indsats.

| (9) | Utilstrækkelig økonomisk støtte til enkeltpersoner er en af de største hindringer for deltagelse i læring. De generelle offentlige og private investeringer er utilstrækkelige. Størstedelen af den jobrelaterede uddannelse i Unionen er arbejdsgiverfinansieret. Mange virksomheder, navnlig SMV’er, tilbyder eller finansierer imidlertid ikke uddannelse af deres personale, og enkeltpersoner i atypiske job har mindre eller ingen adgang til arbejdsgiverfinansieret uddannelse. Sådanne uligheder kan underminere den enkeltes velfærd og sundhed, mindske den økonomiske konkurrenceevne og resultere i forspildte muligheder og hindringer for innovation, og folk risikerer at sakke bagud i omstillingen til mere bæredygtige økonomiske aktiviteter. |
| --- | --- |

(9)

Utilstrækkelig økonomisk støtte til enkeltpersoner er en af de største hindringer for deltagelse i læring. De generelle offentlige og private investeringer er utilstrækkelige. Størstedelen af den jobrelaterede uddannelse i Unionen er arbejdsgiverfinansieret. Mange virksomheder, navnlig SMV’er, tilbyder eller finansierer imidlertid ikke uddannelse af deres personale, og enkeltpersoner i atypiske job har mindre eller ingen adgang til arbejdsgiverfinansieret uddannelse. Sådanne uligheder kan underminere den enkeltes velfærd og sundhed, mindske den økonomiske konkurrenceevne og resultere i forspildte muligheder og hindringer for innovation, og folk risikerer at sakke bagud i omstillingen til mere bæredygtige økonomiske aktiviteter.

| (10) | Ud over de direkte omkostninger er tidsmæssige begrænsninger en vigtig faktor, der forhindrer voksne i at søge uddannelse. Selv om der findes ordninger for betalt uddannelsesorlov i de fleste medlemsstater (5), er bevidstheden om og anvendelsen af uddannelsesorlov blandt voksne i den erhvervsaktive alder ofte begrænset, og ordningerne omfatter ofte ikke atypiske arbejdstagere eller giver ikke voksne mulighed for at søge uddannelse i perioder med arbejdsløshed eller lav økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(10)

Ud over de direkte omkostninger er tidsmæssige begrænsninger en vigtig faktor, der forhindrer voksne i at søge uddannelse. Selv om der findes ordninger for betalt uddannelsesorlov i de fleste medlemsstater (5), er bevidstheden om og anvendelsen af uddannelsesorlov blandt voksne i den erhvervsaktive alder ofte begrænset, og ordningerne omfatter ofte ikke atypiske arbejdstagere eller giver ikke voksne mulighed for at søge uddannelse i perioder med arbejdsløshed eller lav økonomisk aktivitet.

| (11) | Mange voksne, især blandt lavtuddannede og i de grupper, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, er ikke motiverede til at uddanne sig. De er måske ikke bevidst om deres egne uddannelsesbehov og ved måske ikke, om der er adgang til støtte og uddannelse, eller om den er af god kvalitet og anerkendes på arbejdsmarkedet. Desuden er folk måske ikke motiveret til at deltage i uddannelse, der er blevet valgt, uden at de er blevet hørt, og som ikke er skræddersyet til deres behov. |
| --- | --- |

(11)

Mange voksne, især blandt lavtuddannede og i de grupper, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, er ikke motiverede til at uddanne sig. De er måske ikke bevidst om deres egne uddannelsesbehov og ved måske ikke, om der er adgang til støtte og uddannelse, eller om den er af god kvalitet og anerkendes på arbejdsmarkedet. Desuden er folk måske ikke motiveret til at deltage i uddannelse, der er blevet valgt, uden at de er blevet hørt, og som ikke er skræddersyet til deres behov.

| (12) | Der er behov for en ny tilgang til opkvalificering og omskoling i Unionen. Den bør supplere eksisterende instrumenter og følge op på politiske tilsagn ved at myndiggøre de enkelte og give dem den støtte og de værktøjer, de har brug for til at opkvalificere eller omskole sig, på alle færdighedsniveauer. |
| --- | --- |

(12)

Der er behov for en ny tilgang til opkvalificering og omskoling i Unionen. Den bør supplere eksisterende instrumenter og følge op på politiske tilsagn ved at myndiggøre de enkelte og give dem den støtte og de værktøjer, de har brug for til at opkvalificere eller omskole sig, på alle færdighedsniveauer.

| (13) | I sin udtalelse af 16. august 2021 om Unionens initiativ vedrørende individuelle læringskonti og styrkelse af uddannelsestilbud i Europa anfører Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsrettet Uddannelse, at et sådant initiativ bør bidrage til større engagement, motivation og deltagelse i uddannelse blandt voksne. Den største udfordring er at forbedre matchningen af færdigheder og job og sikre adgang til varierede uddannelsesmuligheder af høj kvalitet gennem mere relevant og bedre målrettet undervisning. Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsrettet Uddannelse fremhæver i sin udtalelse, at valget af finansieringsmekanismer og skræddersyede incitamenter for hver målgruppe på nationalt plan bør følge nationale behov og prioriteter. |
| --- | --- |

(13)

I sin udtalelse af 16. august 2021 om Unionens initiativ vedrørende individuelle læringskonti og styrkelse af uddannelsestilbud i Europa anfører Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsrettet Uddannelse, at et sådant initiativ bør bidrage til større engagement, motivation og deltagelse i uddannelse blandt voksne. Den største udfordring er at forbedre matchningen af færdigheder og job og sikre adgang til varierede uddannelsesmuligheder af høj kvalitet gennem mere relevant og bedre målrettet undervisning. Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsrettet Uddannelse fremhæver i sin udtalelse, at valget af finansieringsmekanismer og skræddersyede incitamenter for hver målgruppe på nationalt plan bør følge nationale behov og prioriteter.

| (14) | Én mulig måde at håndtere de ovenfor anførte problemer på er ved at give folk direkte støtte via uddannelsesrettigheder i form af individuelle læringskonti. Det indebærer også, at der indføres en bred befordrende ramme, der giver enkeltpersoner adgang til uddannelsesmuligheder, information, vejledning, betalt uddannelsesorlov og anerkendelse af uddannelsesresultater. Denne tilgang kan supplere eksisterende initiativer på nationalt plan. |
| --- | --- |

(14)

Én mulig måde at håndtere de ovenfor anførte problemer på er ved at give folk direkte støtte via uddannelsesrettigheder i form af individuelle læringskonti. Det indebærer også, at der indføres en bred befordrende ramme, der giver enkeltpersoner adgang til uddannelsesmuligheder, information, vejledning, betalt uddannelsesorlov og anerkendelse af uddannelsesresultater. Denne tilgang kan supplere eksisterende initiativer på nationalt plan.

| (15) | Det henstilles, at der fastsættes en individuel uddannelsesrettighed på nationalt plan i overensstemmelse med folks uddannelsesbehov (6) og under hensyntagen til andre eksisterende instrumenter. En graduering af finansieringen efter behov kan øge initiativets effektivitet. Medlemsstaterne kan indføre yderligere uddannelsesrettigheder til enkeltpersoner med størst behov, afhængigt af den nationale kontekst og udviklingen på arbejdsmarkedet. Medlemsstaterne kan f.eks. supplere individuelle læringskonti i strategiske sektorer (7) for at støtte den grønne og den digitale omstilling. Ud over finansielle rettigheder er relevansen, nytten og anerkendelsen af uddannelse afgørende faktorer, der påvirker deltagelsen i opkvalificering og omskoling. Det henstilles også, at arbejdsmarkedets parter og relevante interessenter høres om disse spørgsmål. |
| --- | --- |

(15)

Det henstilles, at der fastsættes en individuel uddannelsesrettighed på nationalt plan i overensstemmelse med folks uddannelsesbehov (6) og under hensyntagen til andre eksisterende instrumenter. En graduering af finansieringen efter behov kan øge initiativets effektivitet. Medlemsstaterne kan indføre yderligere uddannelsesrettigheder til enkeltpersoner med størst behov, afhængigt af den nationale kontekst og udviklingen på arbejdsmarkedet. Medlemsstaterne kan f.eks. supplere individuelle læringskonti i strategiske sektorer (7) for at støtte den grønne og den digitale omstilling. Ud over finansielle rettigheder er relevansen, nytten og anerkendelsen af uddannelse afgørende faktorer, der påvirker deltagelsen i opkvalificering og omskoling. Det henstilles også, at arbejdsmarkedets parter og relevante interessenter høres om disse spørgsmål.

| (16) | Individuelle læringskonti bør give folk mulighed for at akkumulere og bruge uddannelsesrettigheder over en bestemt periode, der fastsættes på nationalt plan, således at de kan tage længere eller dyrere uddannelse eller uddanne sig i økonomiske nedgangstider som svar på nye behov for færdigheder. Enkeltpersoner bør kunne bevare deres individuelle uddannelsesrettigheder uafhængigt af deres arbejdsmarkedsstatus eller erhvervsmæssige status og på tværs af karriereskift. Medlemsstaterne opfordres til at fastsætte regler for udløb af rettighederne for at give de lærende et incitament til at gøre fuld brug af deres rettigheder. |
| --- | --- |

(16)

Individuelle læringskonti bør give folk mulighed for at akkumulere og bruge uddannelsesrettigheder over en bestemt periode, der fastsættes på nationalt plan, således at de kan tage længere eller dyrere uddannelse eller uddanne sig i økonomiske nedgangstider som svar på nye behov for færdigheder. Enkeltpersoner bør kunne bevare deres individuelle uddannelsesrettigheder uafhængigt af deres arbejdsmarkedsstatus eller erhvervsmæssige status og på tværs af karriereskift. Medlemsstaterne opfordres til at fastsætte regler for udløb af rettighederne for at give de lærende et incitament til at gøre fuld brug af deres rettigheder.

| (17) | Muligheden for at tillade bevarelsen af individuelle uddannelsesrettigheder i perioder, hvor personen bor i en anden medlemsstat, eller anvendelsen fra udlandet af individuelle uddannelsesrettigheder for at få adgang til anerkendt og kvalitetssikret uddannelse, som er optaget i det nationale register over deres læringskonto, bør fremmes. Muligheden for at overføre rettigheder mellem medlemsstaterne er et ønskværdigt element på længere sigt, som der er behov for at undersøge nærmere under hensyntagen til de mulige konsekvenser for nationale arbejdsmarkeder. |
| --- | --- |

(17)

Muligheden for at tillade bevarelsen af individuelle uddannelsesrettigheder i perioder, hvor personen bor i en anden medlemsstat, eller anvendelsen fra udlandet af individuelle uddannelsesrettigheder for at få adgang til anerkendt og kvalitetssikret uddannelse, som er optaget i det nationale register over deres læringskonto, bør fremmes. Muligheden for at overføre rettigheder mellem medlemsstaterne er et ønskværdigt element på længere sigt, som der er behov for at undersøge nærmere under hensyntagen til de mulige konsekvenser for nationale arbejdsmarkeder.

| (18) | For at hjælpe enkeltpersoner med at finde et passende uddannelsesforløb og dermed øge deres motivation til at lære er det nødvendigt, at der er adgang til karrierevejlednings- og valideringsmuligheder. Der er også behov for ajourførte offentlige registre over anerkendt uddannelse via særlige fælles nationale digitale portaler, der er tilgængelige for alle, herunder folk med handicap, og som helst skal være opkoblet til Europass-platformen. |
| --- | --- |

(18)

For at hjælpe enkeltpersoner med at finde et passende uddannelsesforløb og dermed øge deres motivation til at lære er det nødvendigt, at der er adgang til karrierevejlednings- og valideringsmuligheder. Der er også behov for ajourførte offentlige registre over anerkendt uddannelse via særlige fælles nationale digitale portaler, der er tilgængelige for alle, herunder folk med handicap, og som helst skal være opkoblet til Europass-platformen.

| (19) | Det henstilles, at individuelle læringskonti anvendes til at få adgang til validering, herunder muligheder for vurdering af færdigheder. Kommissionens nylige evaluering af arbejdet inden for rammerne af Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (8) peger på, at der er sket betydelige fremskridt, men identificerer også vedvarende udfordringer og foreslåede løsninger. Det er navnlig nødvendigt at yde skræddersyet støtte til den enkelte og sikre tættere koordinering med vejledningstjenester og effektiv tilpasning af valideringsinitiativer for dårligt stillede og sårbare grupper. Medlemsstaterne opfordres til at tilskynde til tilvejebringelse af mikroeksamensbeviser, hvor det er relevant, på grundlag af identificerede behov i overensstemmelse med Rådets henstilling af 16. juni 2022 om mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed (9). |
| --- | --- |

(19)

Det henstilles, at individuelle læringskonti anvendes til at få adgang til validering, herunder muligheder for vurdering af færdigheder. Kommissionens nylige evaluering af arbejdet inden for rammerne af Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (8) peger på, at der er sket betydelige fremskridt, men identificerer også vedvarende udfordringer og foreslåede løsninger. Det er navnlig nødvendigt at yde skræddersyet støtte til den enkelte og sikre tættere koordinering med vejledningstjenester og effektiv tilpasning af valideringsinitiativer for dårligt stillede og sårbare grupper. Medlemsstaterne opfordres til at tilskynde til tilvejebringelse af mikroeksamensbeviser, hvor det er relevant, på grundlag af identificerede behov i overensstemmelse med Rådets henstilling af 16. juni 2022 om mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed (9).

| (20) | Denne henstilling støtter gennemførelsen af betalt uddannelsesorlov. Hvis arbejdstagerne har tilstrækkelig adgang til betalt uddannelsesorlov, kan de beholde deres løn eller modtage en indkomsterstatning i uddannelsesperioder. Medlemsstaterne opfordres til at indlede en dialog med arbejdsmarkedets parter om ordninger, der giver ansatte mulighed for at deltage i uddannelse i arbejdstiden ved brug af deres individuelle læringskonti under hensyntagen til nationale uddannelsesmuligheder og -ordninger. I denne forbindelse bør der også tages hensyn til SMV’ers og navnlig mikrovirksomheders situation. |
| --- | --- |

(20)

Denne henstilling støtter gennemførelsen af betalt uddannelsesorlov. Hvis arbejdstagerne har tilstrækkelig adgang til betalt uddannelsesorlov, kan de beholde deres løn eller modtage en indkomsterstatning i uddannelsesperioder. Medlemsstaterne opfordres til at indlede en dialog med arbejdsmarkedets parter om ordninger, der giver ansatte mulighed for at deltage i uddannelse i arbejdstiden ved brug af deres individuelle læringskonti under hensyntagen til nationale uddannelsesmuligheder og -ordninger. I denne forbindelse bør der også tages hensyn til SMV’ers og navnlig mikrovirksomheders situation.

| (21) | Bredere opsøgende aktiviteter og oplysningsaktiviteter og -kampagner er afgørende for betydeligt at forbedre andelen af voksne, der deltager i læringsmuligheder, navnlig blandt grupper med lav bevidsthed om opkvalificering og omskoling, såsom de grupper, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet. Et samarbejde mellem offentlige myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer og andre interessenter baseret på den fælles forståelse af, at opkvalificering og omskoling er en investering, kan øge effektiviteten af opsøgende aktiviteter og oplysningsaktiviteter. Fokus på tilgængelighed bør gøre det lettere for voksne med handicap at deltage. |
| --- | --- |

(21)

Bredere opsøgende aktiviteter og oplysningsaktiviteter og -kampagner er afgørende for betydeligt at forbedre andelen af voksne, der deltager i læringsmuligheder, navnlig blandt grupper med lav bevidsthed om opkvalificering og omskoling, såsom de grupper, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet. Et samarbejde mellem offentlige myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer og andre interessenter baseret på den fælles forståelse af, at opkvalificering og omskoling er en investering, kan øge effektiviteten af opsøgende aktiviteter og oplysningsaktiviteter. Fokus på tilgængelighed bør gøre det lettere for voksne med handicap at deltage.

| (22) | Overvågning på nationalt plan og løbende forbedring af de individuelle læringskonti og af den befordrende ramme er afgørende for at støtte gennemførelsen af denne henstilling. Efterfølgende tilpasninger kunne vedrøre antallet af individuelle uddannelsesrettigheder, de prioriterede grupper eller en brugervenlig integrering af de forskellige elementer i den befordrende ramme. |
| --- | --- |

(22)

Overvågning på nationalt plan og løbende forbedring af de individuelle læringskonti og af den befordrende ramme er afgørende for at støtte gennemførelsen af denne henstilling. Efterfølgende tilpasninger kunne vedrøre antallet af individuelle uddannelsesrettigheder, de prioriterede grupper eller en brugervenlig integrering af de forskellige elementer i den befordrende ramme.

| (23) | Tilstrækkelig finansiering er et afgørende element for at sikre vellykkede ordninger for individuelle læringskonti. En national ordning med individuelle læringskonti kunne gøre det lettere at dele omkostningerne mellem forskellige finansieringskilder, såsom offentlige myndigheder, arbejdsgivere og fonde, der forvaltes af arbejdsmarkedets parter, ved at give forskellige finansieringskilder mulighed for at bidrage til den individuelle læringskonto. En kombination af offentlige og private finansieringskilder bør sikre initiativets bæredygtighed i medlemsstaterne, hvilket er helt afgørende for dets succes. En sådan kombination af finansieringskilder gør det lettere for arbejdsgiverne at graduere støtten og den supplerende støtte til deres ansatte, enten frivilligt eller som et resultat af kollektive overenskomster. |
| --- | --- |

(23)

Tilstrækkelig finansiering er et afgørende element for at sikre vellykkede ordninger for individuelle læringskonti. En national ordning med individuelle læringskonti kunne gøre det lettere at dele omkostningerne mellem forskellige finansieringskilder, såsom offentlige myndigheder, arbejdsgivere og fonde, der forvaltes af arbejdsmarkedets parter, ved at give forskellige finansieringskilder mulighed for at bidrage til den individuelle læringskonto. En kombination af offentlige og private finansieringskilder bør sikre initiativets bæredygtighed i medlemsstaterne, hvilket er helt afgørende for dets succes. En sådan kombination af finansieringskilder gør det lettere for arbejdsgiverne at graduere støtten og den supplerende støtte til deres ansatte, enten frivilligt eller som et resultat af kollektive overenskomster.

| (24) | Unionens fonde, som støtter voksenuddannelsesordninger, såsom Den Europæiske Socialfond Plus (10), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (11) og Fonden for Retfærdig Omstilling (12), samt, hvor det er relevant, genopretnings- og resiliensfaciliteten (13) under Next Generation EU og skræddersyet ekspertise gennem instrumentet for teknisk støtte (14) kan understøtte oprettelsen af individuelle læringskonti og en befordrende ramme herfor. Gensidig læring fremmet af Kommissionen kan også støtte processen. |
| --- | --- |

(24)

Unionens fonde, som støtter voksenuddannelsesordninger, såsom Den Europæiske Socialfond Plus (10), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (11) og Fonden for Retfærdig Omstilling (12), samt, hvor det er relevant, genopretnings- og resiliensfaciliteten (13) under Next Generation EU og skræddersyet ekspertise gennem instrumentet for teknisk støtte (14) kan understøtte oprettelsen af individuelle læringskonti og en befordrende ramme herfor. Gensidig læring fremmet af Kommissionen kan også støtte processen.

| (25) | Denne henstilling berører ikke medlemsstaternes enekompetence og kompetencefordelingen i de enkelte medlemsstater på nationalt, regionalt eller lokalt plan med hensyn til finansieringen, tilrettelæggelsen og indholdet af deres voksenuddannelsessystemer. Den forhindrer ikke medlemsstaterne i at opretholde eller fastsætte andre eller mere vidtgående bestemmelser for voksenuddannelse end dem, der henstilles til i denne henstilling. |
| --- | --- |

(25)

Denne henstilling berører ikke medlemsstaternes enekompetence og kompetencefordelingen i de enkelte medlemsstater på nationalt, regionalt eller lokalt plan med hensyn til finansieringen, tilrettelæggelsen og indholdet af deres voksenuddannelsessystemer. Den forhindrer ikke medlemsstaterne i at opretholde eller fastsætte andre eller mere vidtgående bestemmelser for voksenuddannelse end dem, der henstilles til i denne henstilling.

| (26) | Medlemsstaterne bør inddrage arbejdsmarkedets parter og alle relevante interessenter, herunder civilsamfundsorganisationer, i udformningen af reformer. Denne henstilling respekterer fuldt ud arbejdsmarkedets parters autonomi, herunder i de tilfælde, hvor de er ansvarlige for at oprette og forvalte uddannelsesordninger. |
| --- | --- |

(26)

Medlemsstaterne bør inddrage arbejdsmarkedets parter og alle relevante interessenter, herunder civilsamfundsorganisationer, i udformningen af reformer. Denne henstilling respekterer fuldt ud arbejdsmarkedets parters autonomi, herunder i de tilfælde, hvor de er ansvarlige for at oprette og forvalte uddannelsesordninger.

| (27) | De foranstaltninger, der er beskrevet i denne henstilling, erstatter ikke og har ikke til formål at gribe ind i arbejdsgiveres, offentlige og private arbejdsformidlingers eller andre uddannelsesudbyderes uddannelsestilbud og bør heller ikke erstatte offentlig støtte til uddannelsesinstitutioner eller andre former for støtte. Yderligere administrative byrder bør minimeres, |
| --- | --- |

(27)

De foranstaltninger, der er beskrevet i denne henstilling, erstatter ikke og har ikke til formål at gribe ind i arbejdsgiveres, offentlige og private arbejdsformidlingers eller andre uddannelsesudbyderes uddannelsestilbud og bør heller ikke erstatte offentlig støtte til uddannelsesinstitutioner eller andre former for støtte. Yderligere administrative byrder bør minimeres,

HENSTILLER:

Mål

| 1. | Denne henstilling har til formål at støtte medlemsstaternes initiativer for at give flere voksne i den erhvervsaktive alder mulighed for at deltage i uddannelse med henblik på at øge deltagelsen og mindske manglen på færdigheder. Den bidrager dermed til Unionens mål om at fremme en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt. Den har specifikt til formål at:






  a) | støtte alle voksne i den erhvervsaktive alder i at få adgang til uddannelse, herunder i forbindelse med erhvervsskift og uanset deres arbejdsmarkedsstatus eller erhvervsmæssige status |
| --- | --- | --- |

1.

a)

støtte alle voksne i den erhvervsaktive alder i at få adgang til uddannelse, herunder i forbindelse med erhvervsskift og uanset deres arbejdsmarkedsstatus eller erhvervsmæssige status

| b) | øge den enkeltes incitament og motivation til at søge uddannelse. |
| --- | --- |

b)

øge den enkeltes incitament og motivation til at søge uddannelse.

| 2. | Med henblik på at nå de i stk. 1 fastsatte mål henstilles det, at medlemsstaterne overvejer at oprette individuelle læringskonti som et muligt middel til at give den enkelte mulighed for at deltage i arbejdsmarkedsrelevant uddannelse. I det omfang medlemsstaterne beslutter at oprette individuelle læringskonti, henstilles det til medlemsstaterne at indføre en befordrende ramme, herunder vejlednings- og valideringsmuligheder, for at fremme en effektiv udnyttelse af den pågældende uddannelse som fastsat i denne henstilling. |
| --- | --- |

2.

Anvendelsesområde

| 3. | Denne henstilling omfatter voksne i den erhvervsaktive alder, der har lovligt ophold i en medlemsstat, uanset deres uddannelsesniveau og aktuelle arbejdsmarkedsstatus eller erhvervsmæssige status. Det henstilles til medlemsstaterne at oprette en individuel læringskonto for hver person, der tilhører denne gruppe, i overensstemmelse med deres nationale behov og forhold.
  Det henstilles, at grænsearbejdere og selvstændige erhvervsdrivende, der arbejder i en anden medlemsstat end den, hvor de har lovligt ophold, er dækket i den medlemsstat, hvor de arbejder. |
| --- | --- |

3.

Det henstilles, at grænsearbejdere og selvstændige erhvervsdrivende, der arbejder i en anden medlemsstat end den, hvor de har lovligt ophold, er dækket i den medlemsstat, hvor de arbejder.

Definitioner

| 4. | I denne henstilling forstås ved:






  a) | »individuel uddannelsesrettighed«: retten til adgang til et personligt budget, som en person har til rådighed, til dækning af de direkte omkostninger til støtteberettiget arbejdsmarkedsrelevant uddannelse, vejledning og rådgivning, vurdering af færdigheder eller validering |
| --- | --- | --- |

4.

a)

»individuel uddannelsesrettighed«: retten til adgang til et personligt budget, som en person har til rådighed, til dækning af de direkte omkostninger til støtteberettiget arbejdsmarkedsrelevant uddannelse, vejledning og rådgivning, vurdering af færdigheder eller validering

| b) | »individuel læringskonto«: en metode til gennemførelse af individuelle uddannelsesrettigheder. Det er en personlig konto, som giver enkeltpersoner mulighed for at akkumulere og bevare deres rettigheder over tid til enhver støtteberettiget uddannelses-, vejlednings- eller valideringsmulighed, som de finder mest nyttig, og når de ønsker det, i overensstemmelse med nationale regler. Den giver den enkelte fuld ejendomsret til rettighederne, uanset finansieringskilde |
| --- | --- |

b)

»individuel læringskonto«: en metode til gennemførelse af individuelle uddannelsesrettigheder. Det er en personlig konto, som giver enkeltpersoner mulighed for at akkumulere og bevare deres rettigheder over tid til enhver støtteberettiget uddannelses-, vejlednings- eller valideringsmulighed, som de finder mest nyttig, og når de ønsker det, i overensstemmelse med nationale regler. Den giver den enkelte fuld ejendomsret til rettighederne, uanset finansieringskilde

| c) | »mulighed for at overføre« individuelle uddannelsesrettigheder: det forhold, at den enkelte bevarer tildelte rettigheder, herunder i forbindelse med overgange, såsom ved erhvervsskift, fra beskæftigelse til læring, fra beskæftigelse til arbejdsløshed og mellem aktivitet og inaktivitet |
| --- | --- |

c)

»mulighed for at overføre« individuelle uddannelsesrettigheder: det forhold, at den enkelte bevarer tildelte rettigheder, herunder i forbindelse med overgange, såsom ved erhvervsskift, fra beskæftigelse til læring, fra beskæftigelse til arbejdsløshed og mellem aktivitet og inaktivitet

| d) | »befordrende ramme«: støtte, der fremmer den faktiske anvendelse af individuelle uddannelsesrettigheder. Dette omfatter karrierevejlednings- og valideringsmuligheder, et nationalt register over tilbud, der er berettiget til støtte inden for rammerne af individuelle uddannelsesrettigheder, en fælles national digital portal, der giver adgang til den individuelle læringskonto og det nationale register, og betalt uddannelsesorlov. |
| --- | --- |

d)

»befordrende ramme«: støtte, der fremmer den faktiske anvendelse af individuelle uddannelsesrettigheder. Dette omfatter karrierevejlednings- og valideringsmuligheder, et nationalt register over tilbud, der er berettiget til støtte inden for rammerne af individuelle uddannelsesrettigheder, en fælles national digital portal, der giver adgang til den individuelle læringskonto og det nationale register, og betalt uddannelsesorlov.

Individuelle læringskonti

Det henstilles, at medlemsstaterne i overensstemmelse med national praksis og nationale behov:

| 5. | opretter en individuel læringskonto, som kan supplere andre allerede indførte foranstaltninger, for alle, der er omfattet af denne henstillings anvendelsesområde, efter at have hørt arbejdsmarkedets parter og relevante interessenter |
| --- | --- |

5.

| 6. | sikrer en tilstrækkelig årlig tildeling af midler til alle individuelle læringskonti, der kan akkumuleres og bruges over en bestemt periode, for at give mulighed for en mere omfattende uddannelse |
| --- | --- |

6.

| 7. | overfører supplerende individuelle uddannelsesrettigheder til konti, som tilhører de enkeltpersoner, der har størst behov for opkvalificering og omskoling, baseret på nationale eller sektorspecifikke behov, den enkeltes arbejdsmarkedsstatus eller ansættelsesmæssige status eller uddannelsesniveau samt eventuelle andre relevante omstændigheder og i overensstemmelse med klare og gennemsigtige kriterier efter høring af arbejdsmarkedets parter og relevante interessenter |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer arbejdsgiverne til at overføre supplerende individuelle uddannelsesrettigheder til de individuelle læringskonti, som tilhører deres arbejdstagere og andre folk, der arbejder i deres værdikæde, navnlig enkeltpersoner, der arbejder i SMV’er, uden at det griber ind i virksomhedsintern uddannelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer offentlige og private arbejdsformidlinger til at overføre supplerende individuelle uddannelsesrettigheder til de individuelle læringskonti, som tilhører de personer, der har størst behov for opkvalificering og omskoling |
| --- | --- |

9.

| 10. | fastsætter de betingelser, hvorunder individuelle uddannelsesrettigheder kan akkumuleres og bevares, med henblik på at skabe en balance mellem at give den enkelte mulighed for at akkumulere sine rettigheder med henblik på at finansiere længere uddannelseskurser og tilskynde den enkelte til regelmæssigt at gøre brug af sine rettigheder gennem hele sit arbejdsliv. Eksempelvis kunne medlemsstaterne fastsætte en tidsfrist og en øvre grænse for akkumulering og oplagring |
| --- | --- |

10.

| 11. | fremmer muligheden for, at individuelle uddannelsesrettigheder, der findes på en konto i en medlemsstat, kan bruges til støtteberettigede uddannelses-, karrierevejlednings- og valideringsmuligheder i den pågældende medlemsstat, også i perioder, hvor personen opholder sig lovligt i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

11.

En befordrende ramme

Det henstilles, at medlemsstater, der indarbejder individuelle læringskonti, integrerer dem i en befordrende ramme, der omfatter:

| — | Karrierevejledning og validering |
| --- | --- |

—

Karrierevejledning og validering

| 12. | Det henstilles til medlemsstaterne at sikre, at karrierevejledningstjenester og valideringsmuligheder, herunder muligheder for vurdering af færdigheder, personligt eller online, foreligger og er tilgængelige for alle indehavere af en individuel læringskonto gratis eller ved brug af deres individuelle uddannelsesrettigheder i overensstemmelse med Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (15). |
| --- | --- |

12.

| — | Et nationalt register over støtteberettigede uddannelses-, karrierevejlednings- og valideringsmuligheder af høj kvalitet |
| --- | --- |

—

Et nationalt register over støtteberettigede uddannelses-, karrierevejlednings- og valideringsmuligheder af høj kvalitet

| 13. | Det henstilles til medlemsstaterne at oprette og ajourføre et offentligt register over uddannelses-, karrierevejlednings- og valideringsmuligheder, der er berettiget til støtte inden for rammerne af individuelle uddannelsesrettigheder (16). Karrierevejledningstjenester og valideringsmuligheder, som medlemsstaterne stiller gratis til rådighed for enkeltpersoner, bør også optages i dette register. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Medlemsstaterne opfordres til at fastlægge og offentliggøre klare regler for optagelse i registret af forskellige former for arbejdsmarkedsrelevant uddannelse og karrierevejlednings- og valideringsmuligheder baseret på gennemsigtige kvalitetskrav og viden om færdigheder og i samarbejde med arbejdsmarkedets parter og relevante interessenter. De bør gennemgå reglerne regelmæssigt for at fremme tilpasningen til arbejdsmarkedets behov. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Det henstilles til medlemsstaterne, at de, hvor det er relevant, tilskynder udbydere af formelle og ikkeformelle læringsmuligheder til at udvikle og udvide deres tilbud på grundlag af identificerede behov, herunder f.eks. ved at udstede mikroeksamensbeviser i overensstemmelse med henstillingen om mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed og gennem anvendelse af Unionens og nationale kompetencerammer. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Det henstilles til medlemsstaterne at opfordre arbejdsmarkedets parter, uddannelsessektoren og andre relevante interessenter til at deltage i fastlæggelsen af kriterierne for støtteberettigelse for uddannelse, som er optaget i registret. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Det henstilles til medlemsstaterne, at de, hvor det er relevant, optager uddannelsesmuligheder, der tilbydes af udbydere i andre lande, i det nationale register på en gennemsigtig måde. |
| --- | --- |

17.

| — | Fælles national digital portal til støtte for individuelle læringskonti |
| --- | --- |

—

Fælles national digital portal til støtte for individuelle læringskonti

| 18. | Medlemsstaterne opfordres til at gøre det muligt for enkeltpersoner og hjælpe dem med at få adgang til deres individuelle læringskonto og navigere nemt i registret gennem sikker elektronisk autentifikation på en tilgængelig (17) fælles national digital portal (18), som er let tilgængelig fra mobile enheder, og som helst skal være opkoblet til Europass-platformen. |
| --- | --- |

18.

| — | Betalt uddannelsesorlov |
| --- | --- |

—

Betalt uddannelsesorlov

| 19. | Det henstilles til medlemsstaterne at indgå i dialog med arbejdsmarkedets parter om ordninger, der giver de ansatte mulighed for at deltage i uddannelse i arbejdstiden ved brug af deres individuelle læringskonti. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Det henstilles til medlemsstaterne at indføre bestemmelser om betalt uddannelsesorlov eller indkomsterstatning eller undersøge, om de eksisterende bestemmelser er hensigtsmæssige, under hensyntagen til:






  a) | deres dækning af alle former for ansættelsesforhold og selvstændige |
| --- | --- | --- |

20.

a)

deres dækning af alle former for ansættelsesforhold og selvstændige

| b) | finansiel og ikkefinansiel støtte til arbejdsgivere (navnlig SMV’er), hvis ansatte gør brug af betalt uddannelsesorlov |
| --- | --- |

b)

finansiel og ikkefinansiel støtte til arbejdsgivere (navnlig SMV’er), hvis ansatte gør brug af betalt uddannelsesorlov

| c) | behovet for at sikre effektiv gennemførelse af sådanne bestemmelser. |
| --- | --- |

c)

behovet for at sikre effektiv gennemførelse af sådanne bestemmelser.

Opsøgende arbejde og oplysning

| 21. | Det henstilles til medlemsstaterne, at de sammen med arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, regionale og lokale organisationer og andre relevante aktører iværksætter brede opsøgende aktiviteter og oplysningsaktiviteter og -kampagner, der er skræddersyet til behovene hos potentielle støttemodtagere under ordningen for individuelle læringskonti. Der bør være særlig fokus på de enkeltpersoner, der har størst behov for opkvalificering og omskoling som defineret på nationalt plan, for at informere de støtteberettigede enkeltpersoner om deres rettigheder og fordele med hensyn til individuelle læringskonti og den befordrende ramme og motivere dem til at gøre brug heraf. Oplysningsaktiviteter bør også være rettet mod bl.a. arbejdstagere i SMV’er. |
| --- | --- |

21.

Overvågning og løbende forbedring

| 22. | Medlemsstater, der indfører individuelle læringskonti, opfordres til at overvåge og evaluere, hvordan sådanne konti og den befordrende ramme fungerer på nationalt plan, og foretage nødvendige tilpasninger for at nå målene i denne henstilling på den mest effektive måde, f.eks. med hensyn til omfanget af uddannelsesrettigheder, definitionen af enkeltpersoner med størst behov for opkvalificering og omskoling og brugervenlig integrering af de forskellige elementer i den befordrende ramme. Arbejdsmarkedets parter og relevante interessenter bør høres i denne proces. |
| --- | --- |

22.

Finansiering

| 23. | Det henstilles til medlemsstaterne at tage skridt til at sikre tilstrækkelig og bæredygtig finansiering af individuelle læringskonti under hensyntagen til de nationale forhold og andre foranstaltninger, der allerede er indført, med særligt fokus på SMV’er. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Medlemsstaterne opfordres til at lette kombinationen af forskellige offentlige og private finansieringskilder for at bidrage til de individuelle uddannelsesrettigheder, herunder som et resultat af kollektive forhandlinger. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Det henstilles til medlemsstaterne at sikre bæredygtig finansiering af den befordrende ramme og de opsøgende aktiviteter og oplysningsaktiviteter, som er omhandlet i denne henstilling. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Medlemsstaterne opfordres til at gøre maksimal og mest effektiv brug af EU-midler og -instrumenter, navnlig Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Fonden for Retfærdig Omstilling, genopretnings- og resiliensfaciliteten og instrumentet for teknisk støtte, for at:






  a) | oprette nationale individuelle læringskonti, der indgår i en befordrende ramme, herunder ved at udvikle en fælles national digital portal for de individuelle læringskonti og dertil knyttede anerkendte tjenester, og oprette nationale registre over anerkendt uddannelse |
| --- | --- | --- |

26.

a)

oprette nationale individuelle læringskonti, der indgår i en befordrende ramme, herunder ved at udvikle en fælles national digital portal for de individuelle læringskonti og dertil knyttede anerkendte tjenester, og oprette nationale registre over anerkendt uddannelse

| b) | overføre supplerende individuelle uddannelsesrettigheder til konti, som tilhører de enkeltpersoner, der har størst behov for opkvalificering og omskoling, under hensyntagen til de nationale forhold og Unionens prioriteter, herunder for den grønne og den digitale omstilling |
| --- | --- |

b)

overføre supplerende individuelle uddannelsesrettigheder til konti, som tilhører de enkeltpersoner, der har størst behov for opkvalificering og omskoling, under hensyntagen til de nationale forhold og Unionens prioriteter, herunder for den grønne og den digitale omstilling

| c) | tilvejebringe og tilbyde karrierevejlednings- og valideringsmuligheder |
| --- | --- |

c)

tilvejebringe og tilbyde karrierevejlednings- og valideringsmuligheder

| d) | tilrettelægge opsøgende aktiviteter og oplysningsaktiviteter. |
| --- | --- |

d)

tilrettelægge opsøgende aktiviteter og oplysningsaktiviteter.

EU-støtte

| 27. | Rådet hilser det velkommen, at Kommissionen i overensstemmelse med sin kompetence og under behørig hensyntagen til nærhedsprincippet agter at understøtte gennemførelsen af denne henstilling gennem anvendelse af ekspertisen i Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop), Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (ETF), Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) og Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed (ELA) ved:






  a) | at fremme gensidig læring på tværs af medlemsstaterne for at støtte udformningen og iværksættelsen af passende foranstaltninger til gennemførelse af denne henstilling |
| --- | --- | --- |

27.

a)

at fremme gensidig læring på tværs af medlemsstaterne for at støtte udformningen og iværksættelsen af passende foranstaltninger til gennemførelse af denne henstilling

| b) | at udvide vidensgrundlaget om individuelle læringskonti og dertil knyttede spørgsmål og udvikle relevant vejledningsmateriale |
| --- | --- |

b)

at udvide vidensgrundlaget om individuelle læringskonti og dertil knyttede spørgsmål og udvikle relevant vejledningsmateriale

| c) | i tæt samarbejde med medlemsstaterne at undersøge den yderligere udvikling af Europass-platformen, navnlig for at sikre individuelle læringskontis interoperabilitet med de fælles nationale digitale portaler, og at synliggøre de uddannelses-, karrierevejlednings- og valideringsmuligheder, som de forskellige nationale individuelle uddannelsesrettigheder kan bruges til. |
| --- | --- |

c)

i tæt samarbejde med medlemsstaterne at undersøge den yderligere udvikling af Europass-platformen, navnlig for at sikre individuelle læringskontis interoperabilitet med de fælles nationale digitale portaler, og at synliggøre de uddannelses-, karrierevejlednings- og valideringsmuligheder, som de forskellige nationale individuelle uddannelsesrettigheder kan bruges til.

Rapportering og evaluering

| 28. | Medlemsstaterne opfordres til at tage skridt til at nå målene i denne henstillings pkt. 1. Fremskridtene i retning af disse mål bør overvåges inden for rammerne af den multilaterale overvågning som led i det europæiske semester. Kommissionen bør sikre, at overvågningen anvender de oplysninger, der allerede er indsamlet gennem andre overvågningsrammer, og undgår dobbeltarbejde for at begrænse den administrative byrde. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommissionen bør vurdere og evaluere fremskridt i gennemførelsen af denne henstilling i samarbejde med de pågældende medlemsstater og efter høring af arbejdsmarkedets parter og relevante interessenter og aflægge rapport til Rådet senest den 17. juni 2027. |
| --- | --- |

29.

Udfærdiget i Luxembourg, den 16. juni 2022.

På Rådets vegne

O. DUSSOPT

Formand

---

(1)  EUT C 326 af 26.10.2012, s. 391.

1

(2)  EUT C 428 af 13.12.2017, s. 10.

2

(3)  EUT C 504 af 14.12.2021, s. 9.

3

(4)  Rådets konklusioner af 8. juni 2020 om omskoling og opkvalificering som grundlag for forbedring af bæredygtigheden og beskæftigelsesegnetheden i forbindelse med støtte til økonomisk genopretning og social samhørighed (ST 8682/20).

4

(5)  24 medlemsstater har ordninger for uddannelsesorlov, og 12 medlemsstater har undertegnet Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO’s) konvention om betalt frihed til uddannelse (pr. marts 2022).

5

(6)  Uddannelsesrettigheder kunne f.eks. give mulighed for, at alle enkeltpersoner deltager i anerkendte uddannelsesaktiviteter i 30 timer om året og enkeltpersoner med størst behov i 50 timer om året.

6

(7)  Kommissionens meddelelse af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« henviser til 14 industrielle økosystemer til målrettet støtte, herunder til udvikling af den nuværende og fremtidige arbejdsstyrkes færdigheder.

7

(8)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

8

(9)  Se side 10 i denne EUT.

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 af 24. juni 2021 om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1296/2013 (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 21).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 60).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 af 24. juni 2021 om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 1).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240 af 10. februar 2021 om oprettelse af et instrument for teknisk støtte (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 1).

14

(15)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

15

(16)  Medlemsstaterne opfordres til at gøre dette register kompatibelt med den europæiske læringsmodel, en datamodel, der har til formål at standardisere den måde, hvorpå data om læring deles og opstilles. Den europæiske læringsmodel kan anvendes i forskellige læringssammenhænge såsom til at beskrive læringsmuligheder, kvalifikationer, eksamensbeviser og akkreditering. Den bygger på de datafelter, der er beskrevet i bilag VI til Rådets henstilling af 22. maj 2017 om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 15).

16

(17)  I overensstemmelse med tilgængelighedskravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (EUT L 151 af 7.6.2019, s. 70).

17

(18)  Sådanne portaler bør oprettes i overensstemmelse med principperne i Kommissionens meddelelse af 23. marts 2017 om en europæisk interoperabilitetsramme.

18

---

| 27.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/35

---

RÅDETS HENSTILLING

af 16. juni 2022

om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet

(2022/C 243/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 166, stk. 4, og artikel 292 sammenholdt med artikel 149,

som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Drivhusgasemissionerne skal reduceres hurtigst muligt, navnlig for at mindske den stigende vandstand i havene og sandsynligheden for ekstreme vejrforhold, der allerede påvirker alle regioner i hele verden (1), og for at mindske de økonomiske og sociale omkostninger, der er forbundet med virkningerne af den globale opvarmning (2). Unionen og dens medlemsstater er parter i Parisaftalen, der blev vedtaget den 15. december 2015 inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) (»Parisaftalen«) (3), og som forpligter parterne til at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 °C over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C over det førindustrielle niveau. |
| --- | --- |

(1)

Drivhusgasemissionerne skal reduceres hurtigst muligt, navnlig for at mindske den stigende vandstand i havene og sandsynligheden for ekstreme vejrforhold, der allerede påvirker alle regioner i hele verden (1), og for at mindske de økonomiske og sociale omkostninger, der er forbundet med virkningerne af den globale opvarmning (2). Unionen og dens medlemsstater er parter i Parisaftalen, der blev vedtaget den 15. december 2015 inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) (»Parisaftalen«) (3), og som forpligter parterne til at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 °C over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C over det førindustrielle niveau.

| (2) | Klimaændringer og miljøforringelse udgør alvorlige trusler, der kræver en hurtig indsats, hvilket senest blev bekræftet i den sjette vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) om det fysiske forskningsgrundlag. Menneskelige lidelser og økonomiske tab som følge af hyppigere klimarelaterede ekstreme hændelser såsom oversvømmelser, hedebølger, tørke og skovbrande bliver stadig mere udbredt. I Unionen beløber disse tab sig allerede i gennemsnit til over 12 mia. EUR om året (4).
  Disse tab kan nå op på yderligere 175 mia. EUR, som er lig med 1,38 % af Unionens BNP, om året hvis den globale opvarmning når op på 3 °C over det førindustrielle niveau, i modsætning til 65 mia. EUR ved 2 °C og 36 mia. EUR om året ved 1,5 °C. Dette vil være til uforholdsmæssig stor skade for visse grupper, navnlig personer, der allerede befinder sig i en sårbar situation, og regioner, der allerede står over for udfordringer. |
| --- | --- |

(2)

Klimaændringer og miljøforringelse udgør alvorlige trusler, der kræver en hurtig indsats, hvilket senest blev bekræftet i den sjette vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) om det fysiske forskningsgrundlag. Menneskelige lidelser og økonomiske tab som følge af hyppigere klimarelaterede ekstreme hændelser såsom oversvømmelser, hedebølger, tørke og skovbrande bliver stadig mere udbredt. I Unionen beløber disse tab sig allerede i gennemsnit til over 12 mia. EUR om året (4).

Disse tab kan nå op på yderligere 175 mia. EUR, som er lig med 1,38 % af Unionens BNP, om året hvis den globale opvarmning når op på 3 °C over det førindustrielle niveau, i modsætning til 65 mia. EUR ved 2 °C og 36 mia. EUR om året ved 1,5 °C. Dette vil være til uforholdsmæssig stor skade for visse grupper, navnlig personer, der allerede befinder sig i en sårbar situation, og regioner, der allerede står over for udfordringer.

| (3) | Meddelelsen fra Kommissionen af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (»den europæiske grønne pagt«) fastsætter strategien for, hvordan Unionen bliver det første klimaneutrale kontinent, og hvordan Unionen omdannes til et bæredygtigt, mere retfærdigt og velstående samfund, der respekterer klodens grænser. Behovet for en retfærdig omstilling er en integreret del af den europæiske grønne pagt, som understregede, at ingen person og intet sted bør lades i stikken. Den europæiske klimalov (5) fastsætter et bindende EU-dækkende mål om klimaneutralitet senest i 2050 og et bindende mellemliggende mål om en intern nettoreduktion af drivhusgasemissioner på mindst 55 % senest i 2030 sammenlignet med 1990-niveauerne. Det 8. miljøhandlingsprogram frem til 2030 (6) tager sigte på at fremskynde den grønne omstilling til en klimaneutral, bæredygtig, giftfri, ressourceeffektiv, modstands- og konkurrencedygtig cirkulær økonomi baseret på vedvarende energikilder på en retfærdig, lige og inklusiv måde og på at beskytte, genoprette og forbedre miljøets tilstand. |
| --- | --- |

(3)

Meddelelsen fra Kommissionen af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (»den europæiske grønne pagt«) fastsætter strategien for, hvordan Unionen bliver det første klimaneutrale kontinent, og hvordan Unionen omdannes til et bæredygtigt, mere retfærdigt og velstående samfund, der respekterer klodens grænser. Behovet for en retfærdig omstilling er en integreret del af den europæiske grønne pagt, som understregede, at ingen person og intet sted bør lades i stikken. Den europæiske klimalov (5) fastsætter et bindende EU-dækkende mål om klimaneutralitet senest i 2050 og et bindende mellemliggende mål om en intern nettoreduktion af drivhusgasemissioner på mindst 55 % senest i 2030 sammenlignet med 1990-niveauerne. Det 8. miljøhandlingsprogram frem til 2030 (6) tager sigte på at fremskynde den grønne omstilling til en klimaneutral, bæredygtig, giftfri, ressourceeffektiv, modstands- og konkurrencedygtig cirkulær økonomi baseret på vedvarende energikilder på en retfærdig, lige og inklusiv måde og på at beskytte, genoprette og forbedre miljøets tilstand.

| (4) | I lyset af Ruslands angrebskrig mod Ukraine fastsætter meddelelsen fra Kommissionen af 18. maj 2022 med titlen »REPowerEU-planen« (»REPowerEU-planen«) i overensstemmelse med Versailleserklæringen af 10. og 11. marts 2022, foranstaltninger til at udfase Unionens afhængighed af fossile brændstoffer fra Rusland ved at diversificere gasforsyningerne og fremskynde reduktionen af afhængigheden af fossile brændstoffer, herunder gennem udbredelse af sol- og vindenergi og varmepumper, dekarbonisering af industrien og hurtigere godkendelsesprocedurer for projekter vedrørende vedvarende energi. |
| --- | --- |

(4)

I lyset af Ruslands angrebskrig mod Ukraine fastsætter meddelelsen fra Kommissionen af 18. maj 2022 med titlen »REPowerEU-planen« (»REPowerEU-planen«) i overensstemmelse med Versailleserklæringen af 10. og 11. marts 2022, foranstaltninger til at udfase Unionens afhængighed af fossile brændstoffer fra Rusland ved at diversificere gasforsyningerne og fremskynde reduktionen af afhængigheden af fossile brændstoffer, herunder gennem udbredelse af sol- og vindenergi og varmepumper, dekarbonisering af industrien og hurtigere godkendelsesprocedurer for projekter vedrørende vedvarende energi.

| (5) | Omstillingen til en klimaneutral økonomi og et klimaneutralt samfund kræver en omfattende politisk indsats og betydelige investeringer på mange områder såsom klimaindsats, energi, transport, miljø, industri, forskning og innovation (7). For at nå det bindende mål på EU-plan for 2030 udsendte Kommissionen en meddelelse med titlen »»Fit for 55«: realisering af EU’s klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet« samt en række tilhørende lovgivningsforslag (»Fit for 55-pakken«) den 14. juli 2021. Fit for 55-pakken omfatter forslag til ajourføring af relevant lovgivning, herunder EU’s emissionshandelssystem (EU ETS) (8), direktiverne om energibeskatning, energieffektivitet og vedvarende energi, forordningen om præstationsnormer for bilers og varevognes CO2-emissioner, forordningen om medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug, direktivet om infrastruktur for alternative brændstoffer og forordningen om indsatsfordeling med hensyn til sektorer uden for det nuværende EU-ETS, nemlig transport- og byggesektoren.
  Den indeholder også forslag til ny lovgivning, navnlig for at støtte anvendelsen af renere brændstoffer i luft- og søtransportsektoren, samt for at oprette en CO2-grænsetilpasningsmekanisme og en social klimafond, som er direkte knyttet til den foreslåede indførelse af et emissionshandelssystem for brændstoffer, der anvendes i bygninger og vejtransport. Fit for 55-pakken kombineret med foranstaltninger, der træffes på EU-plan for at støtte og tilskynde til de nødvendige offentlige og private investeringer, skal bidrage til at støtte og fremskynde væksten på nye markeder, f.eks. for rene brændstoffer og lavemissionskøretøjer, og dermed sænke omkostningerne ved en bæredygtig omstilling for både virksomheder og borgere. |
| --- | --- |

(5)

Omstillingen til en klimaneutral økonomi og et klimaneutralt samfund kræver en omfattende politisk indsats og betydelige investeringer på mange områder såsom klimaindsats, energi, transport, miljø, industri, forskning og innovation (7). For at nå det bindende mål på EU-plan for 2030 udsendte Kommissionen en meddelelse med titlen »»Fit for 55«: realisering af EU’s klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet« samt en række tilhørende lovgivningsforslag (»Fit for 55-pakken«) den 14. juli 2021. Fit for 55-pakken omfatter forslag til ajourføring af relevant lovgivning, herunder EU’s emissionshandelssystem (EU ETS) (8), direktiverne om energibeskatning, energieffektivitet og vedvarende energi, forordningen om præstationsnormer for bilers og varevognes CO2-emissioner, forordningen om medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug, direktivet om infrastruktur for alternative brændstoffer og forordningen om indsatsfordeling med hensyn til sektorer uden for det nuværende EU-ETS, nemlig transport- og byggesektoren.

Den indeholder også forslag til ny lovgivning, navnlig for at støtte anvendelsen af renere brændstoffer i luft- og søtransportsektoren, samt for at oprette en CO2-grænsetilpasningsmekanisme og en social klimafond, som er direkte knyttet til den foreslåede indførelse af et emissionshandelssystem for brændstoffer, der anvendes i bygninger og vejtransport. Fit for 55-pakken kombineret med foranstaltninger, der træffes på EU-plan for at støtte og tilskynde til de nødvendige offentlige og private investeringer, skal bidrage til at støtte og fremskynde væksten på nye markeder, f.eks. for rene brændstoffer og lavemissionskøretøjer, og dermed sænke omkostningerne ved en bæredygtig omstilling for både virksomheder og borgere.

| (6) | På sit møde den 20. juni 2019 forpligtede Det Europæiske Råd sig i sin »En ny strategisk dagsorden 2019-2024« til at sikre en retfærdig omstilling til klimaneutralitet, der er inkluderende og ikke lader nogen i stikken. På internationalt plan har medlemsstaterne godkendt De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling og ratificeret Parisaftalen, som henviser til nødvendigheden af en retfærdig omstilling for arbejdskraften og skabelse af anstændigt arbejde og kvalitetsjob samt behovet for tilpasning og kapacitetsopbygning med henblik på kønsorientering. Den Internationale Arbejdsorganisations retningslinjer udgør en internationalt fastlagt politisk ramme for en retfærdig omstilling til miljømæssigt bæredygtige økonomier og samfund for alle (9). Desuden godkendte 54 underskrivere (lande og arbejdsmarkedsparter) – deriblandt Kommissionen på vegne af Unionen og 21 medlemsstater –»Schlesienerklæringen om solidaritet og retfærdig omstilling« (10), som blev vedtaget på den 24. partskonference (COP) under UNFCCC i Katowice. Unionen og ti individuelle medlemsstater undertegnede erklæringen »Støtte til betingelserne for en retfærdig omstilling internationalt«, som blev vedtaget på den 26. COP under UNFCCC i Glasgow, og forpligtede sig til at medtage oplysninger om retfærdig omstilling i de toårige gennemsigtighedsrapporter i forbindelse med rapportering om deres politikker og foranstaltninger til opnåelse af deres nationalt bestemte bidrag. |
| --- | --- |

(6)

På sit møde den 20. juni 2019 forpligtede Det Europæiske Råd sig i sin »En ny strategisk dagsorden 2019-2024« til at sikre en retfærdig omstilling til klimaneutralitet, der er inkluderende og ikke lader nogen i stikken. På internationalt plan har medlemsstaterne godkendt De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling og ratificeret Parisaftalen, som henviser til nødvendigheden af en retfærdig omstilling for arbejdskraften og skabelse af anstændigt arbejde og kvalitetsjob samt behovet for tilpasning og kapacitetsopbygning med henblik på kønsorientering. Den Internationale Arbejdsorganisations retningslinjer udgør en internationalt fastlagt politisk ramme for en retfærdig omstilling til miljømæssigt bæredygtige økonomier og samfund for alle (9). Desuden godkendte 54 underskrivere (lande og arbejdsmarkedsparter) – deriblandt Kommissionen på vegne af Unionen og 21 medlemsstater –»Schlesienerklæringen om solidaritet og retfærdig omstilling« (10), som blev vedtaget på den 24. partskonference (COP) under UNFCCC i Katowice. Unionen og ti individuelle medlemsstater undertegnede erklæringen »Støtte til betingelserne for en retfærdig omstilling internationalt«, som blev vedtaget på den 26. COP under UNFCCC i Glasgow, og forpligtede sig til at medtage oplysninger om retfærdig omstilling i de toårige gennemsigtighedsrapporter i forbindelse med rapportering om deres politikker og foranstaltninger til opnåelse af deres nationalt bestemte bidrag.

| (7) | Retfærdighed og solidaritet er grundlæggende principper for Unionens politikker hen imod den grønne omstilling og er en forudsætning for dens brede og vedvarende støtte i offentligheden. I den europæiske grønne pagt understreges det, at omstillingen skal være retfærdig og inklusiv, sætte borgerne i centrum og lægge særlig vægt på at støtte de regioner, industrier, arbejdstagere, husholdninger og forbrugere, som vil stå over for de største udfordringer. Desuden understreges det i meddelelsen fra Kommissionen af 14. januar 2020 med titlen »Et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling«, at gennemførelsen af den europæiske grønne pagt vil give Europa værktøjerne til at sætte barren højere, når det drejer sig om opadgående konvergens, social retfærdighed og fælles velstand. I meddelelsen fra Kommissionen af 23. februar 2022 om anstændigt arbejde på verdensplan for en global retfærdig omstilling og en bæredygtig genopretning udpeges fremme af anstændigt arbejde i hele verden som udgangspunkt for en retfærdig omstilling og en inklusiv, bæredygtig og modstandsdygtig genopretning efter pandemien. |
| --- | --- |

(7)

Retfærdighed og solidaritet er grundlæggende principper for Unionens politikker hen imod den grønne omstilling og er en forudsætning for dens brede og vedvarende støtte i offentligheden. I den europæiske grønne pagt understreges det, at omstillingen skal være retfærdig og inklusiv, sætte borgerne i centrum og lægge særlig vægt på at støtte de regioner, industrier, arbejdstagere, husholdninger og forbrugere, som vil stå over for de største udfordringer. Desuden understreges det i meddelelsen fra Kommissionen af 14. januar 2020 med titlen »Et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling«, at gennemførelsen af den europæiske grønne pagt vil give Europa værktøjerne til at sætte barren højere, når det drejer sig om opadgående konvergens, social retfærdighed og fælles velstand. I meddelelsen fra Kommissionen af 23. februar 2022 om anstændigt arbejde på verdensplan for en global retfærdig omstilling og en bæredygtig genopretning udpeges fremme af anstændigt arbejde i hele verden som udgangspunkt for en retfærdig omstilling og en inklusiv, bæredygtig og modstandsdygtig genopretning efter pandemien.

| (8) | I meddelelsen fra Kommissionen af 4. marts 2021 med titlen »Den europæiske søjle for sociale rettigheder« (11) fremhæves det, at enhed, koordinering og solidaritet er nødvendig for at komme videre i retning af et grønnere og mere digitalt årti, hvor europæerne kan klare sig godt. Den indeholder forslag til tre overordnede EU-mål for 2030, nemlig: at mindst 78 % af befolkningen i alderen 20-64 år bør være i beskæftigelse senest i 2030 (12); at mindst 60 % af alle voksne bør deltage i efteruddannelse hvert år (13); og at antallet af personer i risiko for fattigdom eller social udstødelse bør nedbringes med mindst 15 millioner inden 2030 (14). Disse overordnede mål for 2030 blev hilst velkommen af Unionens ledere i Portoerklæringen af 8. maj 2021 på det uformelle møde mellem stats- og regeringscheferne den 7.-8. maj 2021 i Porto og af Det Europæiske Råd i dets konklusioner af 24.-25. juni 2021. |
| --- | --- |

(8)

I meddelelsen fra Kommissionen af 4. marts 2021 med titlen »Den europæiske søjle for sociale rettigheder« (11) fremhæves det, at enhed, koordinering og solidaritet er nødvendig for at komme videre i retning af et grønnere og mere digitalt årti, hvor europæerne kan klare sig godt. Den indeholder forslag til tre overordnede EU-mål for 2030, nemlig: at mindst 78 % af befolkningen i alderen 20-64 år bør være i beskæftigelse senest i 2030 (12); at mindst 60 % af alle voksne bør deltage i efteruddannelse hvert år (13); og at antallet af personer i risiko for fattigdom eller social udstødelse bør nedbringes med mindst 15 millioner inden 2030 (14). Disse overordnede mål for 2030 blev hilst velkommen af Unionens ledere i Portoerklæringen af 8. maj 2021 på det uformelle møde mellem stats- og regeringscheferne den 7.-8. maj 2021 i Porto og af Det Europæiske Råd i dets konklusioner af 24.-25. juni 2021.

| (9) | Med indførelsen af de rette ledsagende politikker (15) vil den grønne omstilling samlet kunne skabe omkring 1 million yderligere kvalitetsjob (16) i Unionen senest i 2030 og 2 millioner senest i 2050 (17) i sektorer som bygge- og anlægssektoren, informations- og kommunikationsteknologi (»IKT«) eller vedvarende energi, samtidig med at den langvarige nedgang i antallet af mellemkvalificerede job som følge af automatisering og digitalisering afbødes. Men i et pessimistisk scenario kan virkningerne af den grønne omstilling til klimaneutralitet uden støtte gennem et tilstrækkeligt policy mix medføre et tab af BNP på op mod 0,39 % i Unionen og tab af arbejdspladser på op mod 0,26 % (18). |
| --- | --- |

(9)

Med indførelsen af de rette ledsagende politikker (15) vil den grønne omstilling samlet kunne skabe omkring 1 million yderligere kvalitetsjob (16) i Unionen senest i 2030 og 2 millioner senest i 2050 (17) i sektorer som bygge- og anlægssektoren, informations- og kommunikationsteknologi (»IKT«) eller vedvarende energi, samtidig med at den langvarige nedgang i antallet af mellemkvalificerede job som følge af automatisering og digitalisering afbødes. Men i et pessimistisk scenario kan virkningerne af den grønne omstilling til klimaneutralitet uden støtte gennem et tilstrækkeligt policy mix medføre et tab af BNP på op mod 0,39 % i Unionen og tab af arbejdspladser på op mod 0,26 % (18).

| (10) | Den grønne omstillings indvirkning på erhvervslivet og beskæftigelsen vil variere efter sektor, erhverv, region og land, hvilket vil indebære jobændringer inden for sektorer og industrielle økosystemer samt store omfordelinger af arbejdskraft på tværs af disse sektorer (19). Omstrukturering og tilpasning i de berørte virksomheder, sektorer og økosystemer kræver udvikling af nye forretningsmodeller og store omfordelinger af arbejdskraft på tværs af sektorer og regioner. Der forventes f.eks. tab af arbejdspladser i visse mineaktiviteter eller energiproduktion baseret på fossile brændstoffer samt i dele af bilindustrien. Omvendt forventes der nye jobmuligheder i forbindelse med cirkulære værdibevarelsesaktiviteter og bæredygtig transport og energiproduktion. Medlemsstaterne bør derfor følge detaljerede tilgange med fokus på de enkelte berørte regioner og økosystemer i samarbejde med arbejdsmarkedets parter og/eller lokale og regionale myndigheder og interessenter. |
| --- | --- |

(10)

Den grønne omstillings indvirkning på erhvervslivet og beskæftigelsen vil variere efter sektor, erhverv, region og land, hvilket vil indebære jobændringer inden for sektorer og industrielle økosystemer samt store omfordelinger af arbejdskraft på tværs af disse sektorer (19). Omstrukturering og tilpasning i de berørte virksomheder, sektorer og økosystemer kræver udvikling af nye forretningsmodeller og store omfordelinger af arbejdskraft på tværs af sektorer og regioner. Der forventes f.eks. tab af arbejdspladser i visse mineaktiviteter eller energiproduktion baseret på fossile brændstoffer samt i dele af bilindustrien. Omvendt forventes der nye jobmuligheder i forbindelse med cirkulære værdibevarelsesaktiviteter og bæredygtig transport og energiproduktion. Medlemsstaterne bør derfor følge detaljerede tilgange med fokus på de enkelte berørte regioner og økosystemer i samarbejde med arbejdsmarkedets parter og/eller lokale og regionale myndigheder og interessenter.

| (11) | Ved at skabe jobmuligheder af høj kvalitet for alle, samtidig med at der træffes foranstaltninger til at afhjælpe og forebygge energi- og transportfattigdom, kan den grønne omstilling bidrage til at øge indkomsterne og mindske uligheder og fattigdom generelt (20). Det kan således bidrage til at afhjælpe allerede eksisterende socioøkonomiske uligheder og social udstødelse, forbedre sundhed og trivsel og fremme ligestilling, herunder ligestilling mellem kønnene. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod visse befolkningsgrupper, navnlig dem, der allerede befinder sig i en sårbar situation. Dette omfatter især husholdninger med lav og lavere mellemindkomst, som bruger en stor del af deres indkomst på basale tjenester såsom energi, transport og boliger samt mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. Modelberegninger viser, at hvorvidt miljøafgifter er progressive eller regressive, vil i høj grad afhænge af instrumenternes udformning, f.eks. i hvilket omfang indkomstskattenedsættelser eller andre løsninger for genanvendelse af indtægter er rettet mod lavtlønnede (21). |
| --- | --- |

(11)

Ved at skabe jobmuligheder af høj kvalitet for alle, samtidig med at der træffes foranstaltninger til at afhjælpe og forebygge energi- og transportfattigdom, kan den grønne omstilling bidrage til at øge indkomsterne og mindske uligheder og fattigdom generelt (20). Det kan således bidrage til at afhjælpe allerede eksisterende socioøkonomiske uligheder og social udstødelse, forbedre sundhed og trivsel og fremme ligestilling, herunder ligestilling mellem kønnene. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod visse befolkningsgrupper, navnlig dem, der allerede befinder sig i en sårbar situation. Dette omfatter især husholdninger med lav og lavere mellemindkomst, som bruger en stor del af deres indkomst på basale tjenester såsom energi, transport og boliger samt mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. Modelberegninger viser, at hvorvidt miljøafgifter er progressive eller regressive, vil i høj grad afhænge af instrumenternes udformning, f.eks. i hvilket omfang indkomstskattenedsættelser eller andre løsninger for genanvendelse af indtægter er rettet mod lavtlønnede (21).

| (12) | Cirkulære værdibevarelsesaktiviteter, herunder forretningsmodeller for reparation, genbrug, genfremstilling og servitisering, kan fremme økonomisk overkommelig og bæredygtig adgang til varer og tjenester. De skaber også job og muligheder på forskellige kvalifikationsniveauer, bl.a. for kvinder, personer med handicap og sårbare grupper, gennem socialøkonomiske enheder, der er aktive på disse områder. Ved at fremme produkters cirkularitet reducerer de kulstofemissionerne betydeligt, mens de arbejdspladser, der skabes, ligger tæt på de produkter, der skal bevares, renoveres eller deles. |
| --- | --- |

(12)

Cirkulære værdibevarelsesaktiviteter, herunder forretningsmodeller for reparation, genbrug, genfremstilling og servitisering, kan fremme økonomisk overkommelig og bæredygtig adgang til varer og tjenester. De skaber også job og muligheder på forskellige kvalifikationsniveauer, bl.a. for kvinder, personer med handicap og sårbare grupper, gennem socialøkonomiske enheder, der er aktive på disse områder. Ved at fremme produkters cirkularitet reducerer de kulstofemissionerne betydeligt, mens de arbejdspladser, der skabes, ligger tæt på de produkter, der skal bevares, renoveres eller deles.

| (13) | Ifølge de seneste data fra EU-statistikkerne over indkomstforhold og levevilkår for 2019/2020 berørte energifattigdom ca. 8 % af Unionens befolkning, dvs. over 35 millioner mennesker, som ikke var i stand til at varme deres hjem tilstrækkeligt op, med betydelige forskelle mellem medlemsstaterne og mellem indkomstgrupper (22). Overordnet set anslår observatoriet for energifattigdom, baseret på en kombination af indikatorer, at energifattigdom er et problem for over 50 millioner husholdninger i Unionen (23). Energifattigdom, der skyldes en kombination af lav indkomst, at en høj andel af den disponible indkomst bruges på energi samt dårlig energieffektivitet, har i nogen tid været en stor udfordring for Unionen. Desuden stiger risikoen for energifattigdom med høje og volatile energipriser, som skyldes en række faktorer, herunder dem, der er forbundet med situationen med Ruslands angrebskrig mod Ukraine og Unionens efterfølgende politiske reaktion. Denne form for fattigdom påvirker ikke blot husholdninger med lav indkomst, men også husholdninger med lavere mellemindkomst i mange medlemsstater.
  Husholdninger med et energibehov over gennemsnittet, som omfatter familier med børn, herunder familier, hvor forsørgeren er en enlig forælder, personer med handicap og ældre, er også mere udsatte for energifattigdom (24) og dens virkninger. Kvinder, navnlig enlige forældre og ældre kvinder (25), er også særligt berørt af energifattigdom. Ud over energifattigdom anerkendes begrebet transportfattigdom i stigende grad, når visse befolkningsgrupper ikke er i stand til at opnå et socialt og væsentligt nødvendigt niveau af transporttjenester. Uden de rette ledsageforanstaltninger til at afhjælpe og forebygge energi- og transportfattigdom risikerer disse former for fattigdom at blive forværret, navnlig på grund af internaliseringen af emissionsomkostninger i prisdannelsen eller omkostningerne ved tilpasning til mere effektive alternativer med lavere emissioner. |
| --- | --- |

(13)

Ifølge de seneste data fra EU-statistikkerne over indkomstforhold og levevilkår for 2019/2020 berørte energifattigdom ca. 8 % af Unionens befolkning, dvs. over 35 millioner mennesker, som ikke var i stand til at varme deres hjem tilstrækkeligt op, med betydelige forskelle mellem medlemsstaterne og mellem indkomstgrupper (22). Overordnet set anslår observatoriet for energifattigdom, baseret på en kombination af indikatorer, at energifattigdom er et problem for over 50 millioner husholdninger i Unionen (23). Energifattigdom, der skyldes en kombination af lav indkomst, at en høj andel af den disponible indkomst bruges på energi samt dårlig energieffektivitet, har i nogen tid været en stor udfordring for Unionen. Desuden stiger risikoen for energifattigdom med høje og volatile energipriser, som skyldes en række faktorer, herunder dem, der er forbundet med situationen med Ruslands angrebskrig mod Ukraine og Unionens efterfølgende politiske reaktion. Denne form for fattigdom påvirker ikke blot husholdninger med lav indkomst, men også husholdninger med lavere mellemindkomst i mange medlemsstater.

Husholdninger med et energibehov over gennemsnittet, som omfatter familier med børn, herunder familier, hvor forsørgeren er en enlig forælder, personer med handicap og ældre, er også mere udsatte for energifattigdom (24) og dens virkninger. Kvinder, navnlig enlige forældre og ældre kvinder (25), er også særligt berørt af energifattigdom. Ud over energifattigdom anerkendes begrebet transportfattigdom i stigende grad, når visse befolkningsgrupper ikke er i stand til at opnå et socialt og væsentligt nødvendigt niveau af transporttjenester. Uden de rette ledsageforanstaltninger til at afhjælpe og forebygge energi- og transportfattigdom risikerer disse former for fattigdom at blive forværret, navnlig på grund af internaliseringen af emissionsomkostninger i prisdannelsen eller omkostningerne ved tilpasning til mere effektive alternativer med lavere emissioner.

| (14) | Principperne om social retfærdighed, samhørighed og solidaritet er solidt integreret i udformningen af relevante klima-, energi- og miljørammer på EU-plan, herunder via princippet om, at forureneren betaler, og indsatsfordelingen mellem medlemsstaterne samt i en vis omfordeling af EU ETS-kvoter med henblik på solidaritet, vækst og sammenkoblinger inden for Unionen og deres anvendelse i Moderniseringsfonden, som bidrager til de betydelige investeringsbehov i lavindkomstmedlemsstaterne til modernisering af deres energisystemer. Desuden giver Unionens energilovgivning medlemsstaterne værktøjer til at sikre beskyttelse af energifattige og sårbare husholdningskunder, samtidig med at markedsforvridninger undgås. Selv om disse værktøjer bidrager til at lette den grønne omstilling, har de til formål at tilvejebringe midler til at sikre den nødvendige beskyttelse mere generelt, som det f.eks. fremgår af meddelelsen fra Kommissionen af 13. oktober 2021 med titlen »Håndtering af stigende energipriser: en værktøjskasse for handling og støtte« og REPowerEU-planen. |
| --- | --- |

(14)

Principperne om social retfærdighed, samhørighed og solidaritet er solidt integreret i udformningen af relevante klima-, energi- og miljørammer på EU-plan, herunder via princippet om, at forureneren betaler, og indsatsfordelingen mellem medlemsstaterne samt i en vis omfordeling af EU ETS-kvoter med henblik på solidaritet, vækst og sammenkoblinger inden for Unionen og deres anvendelse i Moderniseringsfonden, som bidrager til de betydelige investeringsbehov i lavindkomstmedlemsstaterne til modernisering af deres energisystemer. Desuden giver Unionens energilovgivning medlemsstaterne værktøjer til at sikre beskyttelse af energifattige og sårbare husholdningskunder, samtidig med at markedsforvridninger undgås. Selv om disse værktøjer bidrager til at lette den grønne omstilling, har de til formål at tilvejebringe midler til at sikre den nødvendige beskyttelse mere generelt, som det f.eks. fremgår af meddelelsen fra Kommissionen af 13. oktober 2021 med titlen »Håndtering af stigende energipriser: en værktøjskasse for handling og støtte« og REPowerEU-planen.

| (15) | Medlemsstaterne har en række værktøjer til rådighed til at skitsere og koordinere deres tiltag med henblik på en retfærdig omstilling. De nationale energi- og klimaplaner, der er udarbejdet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (26), bør vurdere antallet af husholdninger, som er ramt af energifattigdom, og skitsere de foranstaltninger, der er nødvendige for at håndtere de sociale og territoriale konsekvenser af energiomstillingen. De territoriale planer for retfærdig omstilling, der er udarbejdet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 (27), bør klarlægge, hvilke geografiske områder der er berettiget til støtte fra Fonden for Retfærdig Omstilling frem til 2027. De nationale genopretnings- og resiliensplaner, der er udarbejdet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 (28) og finansieres af NextGenerationEU, fastsætter reformer og investeringer til fremme af den grønne omstilling, herunder vækst, social og territorial samhørighed, modstandsdygtighed og fremtidsudsigter for den næste generation med en gennemførelseshorisont frem mod 2026. Nogle tiltag med henblik på en retfærdig omstilling gennemføres også inden for rammerne af andre programmer og initiativer, navnlig fondene under samhørighedspolitikken. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterne har en række værktøjer til rådighed til at skitsere og koordinere deres tiltag med henblik på en retfærdig omstilling. De nationale energi- og klimaplaner, der er udarbejdet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (26), bør vurdere antallet af husholdninger, som er ramt af energifattigdom, og skitsere de foranstaltninger, der er nødvendige for at håndtere de sociale og territoriale konsekvenser af energiomstillingen. De territoriale planer for retfærdig omstilling, der er udarbejdet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 (27), bør klarlægge, hvilke geografiske områder der er berettiget til støtte fra Fonden for Retfærdig Omstilling frem til 2027. De nationale genopretnings- og resiliensplaner, der er udarbejdet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 (28) og finansieres af NextGenerationEU, fastsætter reformer og investeringer til fremme af den grønne omstilling, herunder vækst, social og territorial samhørighed, modstandsdygtighed og fremtidsudsigter for den næste generation med en gennemførelseshorisont frem mod 2026. Nogle tiltag med henblik på en retfærdig omstilling gennemføres også inden for rammerne af andre programmer og initiativer, navnlig fondene under samhørighedspolitikken.

| (16) | På grundlag af principperne og politikkerne navnlig i den europæiske grønne pagt og den europæiske søjle for sociale rettigheder er der mulighed for at forbedre udformningen af politikker på en omfattende og tværgående måde og sikre sammenhæng i udgiftsindsatsen på EU-plan og nationalt plan. I meddelelsen fra Kommissionen af 17. september 2020 med titlen »Vurdering af de nationale energi- og klimaplaner i hele EU Fremme af den grønne omstilling og økonomisk genopretning gennem integreret energi- og klimaplanlægning« erkendte Kommissionen, at de endelige nationale energi- og klimaplaner indeholder nogle indikatorer og politikker vedrørende energifattigdom, men konkluderede, at de ikke altid fremsætter en klar prioritering af finansieringsbehovene hverken i forbindelse med en retfærdige omstilling eller i forbindelse med omskoling og opkvalificering eller i forbindelse med støtte til arbejdsmarkedstilpasninger. De territoriale planer for retfærdig omstilling bør fokusere på udvalgte geografiske områder og forventes derfor ikke at fastlægge en overordnet strategi og overordnede politikker for en retfærdig omstilling på nationalt plan. Selv om de reformer og investeringer, som de støtter og hjælper med at finansiere, er udformet med henblik på at skabe en varig virkning, er både de territoriale planer for retfærdig omstilling og de nationale genopretnings- og resiliensplaner tidsbegrænsede. |
| --- | --- |

(16)

På grundlag af principperne og politikkerne navnlig i den europæiske grønne pagt og den europæiske søjle for sociale rettigheder er der mulighed for at forbedre udformningen af politikker på en omfattende og tværgående måde og sikre sammenhæng i udgiftsindsatsen på EU-plan og nationalt plan. I meddelelsen fra Kommissionen af 17. september 2020 med titlen »Vurdering af de nationale energi- og klimaplaner i hele EU Fremme af den grønne omstilling og økonomisk genopretning gennem integreret energi- og klimaplanlægning« erkendte Kommissionen, at de endelige nationale energi- og klimaplaner indeholder nogle indikatorer og politikker vedrørende energifattigdom, men konkluderede, at de ikke altid fremsætter en klar prioritering af finansieringsbehovene hverken i forbindelse med en retfærdige omstilling eller i forbindelse med omskoling og opkvalificering eller i forbindelse med støtte til arbejdsmarkedstilpasninger. De territoriale planer for retfærdig omstilling bør fokusere på udvalgte geografiske områder og forventes derfor ikke at fastlægge en overordnet strategi og overordnede politikker for en retfærdig omstilling på nationalt plan. Selv om de reformer og investeringer, som de støtter og hjælper med at finansiere, er udformet med henblik på at skabe en varig virkning, er både de territoriale planer for retfærdig omstilling og de nationale genopretnings- og resiliensplaner tidsbegrænsede.

| (17) | En retfærdig omstilling til klimaneutralitet i Unionen senest i 2050 vil sikre, at ingen lades i stikken, navnlig arbejdstagere og husholdninger, der er mest berørt af den grønne omstilling, og især dem, der allerede befinder sig i sårbare situationer. Med henblik herpå bør medlemsstaterne som fastsat i denne henstilling indføre omfattende politikpakker (29), styrke tværgående elementer, der fremmer en retfærdig grøn omstilling, og gøre optimal brug af offentlig og privat finansiering. I politikpakkerne bør der tages hensyn til de personer og husholdninger, der er mest berørt af den grønne omstilling, navnlig som følge af tab af arbejdspladser, men også som følge af ændrede arbejdsvilkår og/eller nye opgavekrav på jobbet, samt dem, der rammes af negative konsekvenser for den disponible indkomst, udgifterne og adgangen til basale tjenester. Som en del af de mest berørte grupper bør der i politikpakker navnlig, men ikke udelukkende, tages hensyn til mennesker og husholdninger i sårbare situationer, særligt de personer, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, f.eks. på grund af deres færdigheder, geografisk betingede arbejdsmarkedsforhold eller andre karakteristika såsom køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Desuden kan mennesker og husholdninger i sårbare situationer omfatte personer, der lever i eller er truet af fattigdom og/eller energifattigdom, og som står over for hindringer for mobilitet eller en overbelastning af boligomkostninger, herunder husholdninger, hvor forsørgeren er en enlig forælder, hvilket oftere er kvinder end mænd. Politikpakker bør tilpasses de lokale forhold under hensyntagen til behovene i de mest sårbare og fjerntliggende dele af Unionen, heriblandt regionerne i den yderste periferi og øer. |
| --- | --- |

(17)

En retfærdig omstilling til klimaneutralitet i Unionen senest i 2050 vil sikre, at ingen lades i stikken, navnlig arbejdstagere og husholdninger, der er mest berørt af den grønne omstilling, og især dem, der allerede befinder sig i sårbare situationer. Med henblik herpå bør medlemsstaterne som fastsat i denne henstilling indføre omfattende politikpakker (29), styrke tværgående elementer, der fremmer en retfærdig grøn omstilling, og gøre optimal brug af offentlig og privat finansiering. I politikpakkerne bør der tages hensyn til de personer og husholdninger, der er mest berørt af den grønne omstilling, navnlig som følge af tab af arbejdspladser, men også som følge af ændrede arbejdsvilkår og/eller nye opgavekrav på jobbet, samt dem, der rammes af negative konsekvenser for den disponible indkomst, udgifterne og adgangen til basale tjenester. Som en del af de mest berørte grupper bør der i politikpakker navnlig, men ikke udelukkende, tages hensyn til mennesker og husholdninger i sårbare situationer, særligt de personer, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, f.eks. på grund af deres færdigheder, geografisk betingede arbejdsmarkedsforhold eller andre karakteristika såsom køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Desuden kan mennesker og husholdninger i sårbare situationer omfatte personer, der lever i eller er truet af fattigdom og/eller energifattigdom, og som står over for hindringer for mobilitet eller en overbelastning af boligomkostninger, herunder husholdninger, hvor forsørgeren er en enlig forælder, hvilket oftere er kvinder end mænd. Politikpakker bør tilpasses de lokale forhold under hensyntagen til behovene i de mest sårbare og fjerntliggende dele af Unionen, heriblandt regionerne i den yderste periferi og øer.

| (18) | Aktiv støtte til beskæftigelse af høj kvalitet bør fokusere på at hjælpe arbejdstagere, jobsøgende, personer, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET’er), og de selvstændige, der er mest berørt af den grønne omstilling. Navnlig underrepræsenterede personer såsom kvinder, lavt kvalificerede arbejdstagere, personer med handicap, ældre eller personer med forholdsvis ringe evne til at tilpasse sig ændringer på arbejdsmarkedet kræver støtte for at forbedre deres beskæftigelsesegnethed og finde beskæftigelse i overensstemmelse med Kommissionens henstilling (EU) 2021/402 (30). Med udgangspunkt i tidligere politiske retningslinjer, navnlig nævnte henstilling og Rådets afgørelse (EU) 2020/1512 (31) og (EU) 2021/1868 (32), bør politikpakker således omfatte skræddersyede foranstaltninger til støtte for ansættelses- og omstillingsincitamenter, støtte til iværksætteri, navnlig til kvinder eller personer med handicap, og foranstaltninger til skabelse af kvalitetsjob, navnlig for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og i de mest berørte områder. Sådanne foranstaltninger kan sammen med tilstrækkelig EU-støtte også være medvirkende til at imødekomme udfordringerne for arbejdsmarkedet, såsom dem, der skyldes tilstrømningen af ukrainske flygtninge, navnlig i de mest berørte medlemsstater. De bør også fremme en effektiv gennemførelse og håndhævelse af de eksisterende regler om arbejdsvilkår og støtte til socialt ansvarlig omstrukturering i overensstemmelse med eksisterende regler og standarder. Arbejdsmarkedets parter spiller en afgørende rolle med hensyn til gennem dialog at bidrage til at håndtere de beskæftigelsesmæssige og sociale konsekvenser af udfordringerne i forbindelse med den grønne omstilling. |
| --- | --- |

(18)

Aktiv støtte til beskæftigelse af høj kvalitet bør fokusere på at hjælpe arbejdstagere, jobsøgende, personer, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET’er), og de selvstændige, der er mest berørt af den grønne omstilling. Navnlig underrepræsenterede personer såsom kvinder, lavt kvalificerede arbejdstagere, personer med handicap, ældre eller personer med forholdsvis ringe evne til at tilpasse sig ændringer på arbejdsmarkedet kræver støtte for at forbedre deres beskæftigelsesegnethed og finde beskæftigelse i overensstemmelse med Kommissionens henstilling (EU) 2021/402 (30). Med udgangspunkt i tidligere politiske retningslinjer, navnlig nævnte henstilling og Rådets afgørelse (EU) 2020/1512 (31) og (EU) 2021/1868 (32), bør politikpakker således omfatte skræddersyede foranstaltninger til støtte for ansættelses- og omstillingsincitamenter, støtte til iværksætteri, navnlig til kvinder eller personer med handicap, og foranstaltninger til skabelse af kvalitetsjob, navnlig for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og i de mest berørte områder. Sådanne foranstaltninger kan sammen med tilstrækkelig EU-støtte også være medvirkende til at imødekomme udfordringerne for arbejdsmarkedet, såsom dem, der skyldes tilstrømningen af ukrainske flygtninge, navnlig i de mest berørte medlemsstater. De bør også fremme en effektiv gennemførelse og håndhævelse af de eksisterende regler om arbejdsvilkår og støtte til socialt ansvarlig omstrukturering i overensstemmelse med eksisterende regler og standarder. Arbejdsmarkedets parter spiller en afgørende rolle med hensyn til gennem dialog at bidrage til at håndtere de beskæftigelsesmæssige og sociale konsekvenser af udfordringerne i forbindelse med den grønne omstilling.

| (19) | Adgang til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet for alle er afgørende for at sikre, at arbejdsstyrken har de færdigheder, der er nødvendige for at gennemføre den grønne omstilling. Aspekter vedrørende retfærdig omstilling bør derfor integreres i udviklingen og gennemførelsen af nationale kvalifikationsstrategier under hensyntagen til Kommissionens forslag i meddelelsen fra Kommissionen i »den europæiske dagsorden for færdigheder« (33) og meddelelsen fra Kommissionen i »den ajourførte nye industristrategi« (34). Færdighedspartnerskaber under pagten for færdigheder vil også være en vigtig løftestang. Ajourførte oplysninger om arbejdsmarkedet og færdigheder og fremsyn, bl.a. på regionalt, sektorielt og beskæftigelsesmæssigt plan, gør det muligt at afdække og forudsige relevante stillingsspecifikke og tværgående færdighedsbehov, herunder som grundlag for at tilpasse læreplanerne, så de opfylder færdighedsbehovene i forbindelse med den grønne omstilling. Erhvervsuddannelse bør med særlig fokus på kvinder og lavt kvalificerede arbejdstagere udstyre unge og voksne med de færdigheder, der er nødvendige for at gennemføre den grønne omstilling, i overensstemmelse med Rådets henstilling 2020/C 417/01 (35).
  Lærlingeuddannelser og lønnede praktikophold med en stærk uddannelseskomponent, navnlig for unge, bidrager til omstilling på arbejdsmarkedet, navnlig til aktiviteter, der bidrager til klima- og miljømålene, og sektorer, der står over for særlig mangel på kvalificeret arbejdskraft. Øget deltagelse af voksne i livslang læring bør fremmes for at opfylde opkvalificerings- og omskolingsbehov, bl.a. ved at give enkeltpersoner mulighed for at søge uddannelse, der er skræddersyet til deres behov, og, hvor det er relevant, via korte, kvalitetssikrede kurser om færdigheder til den grønne omstilling, som tager hensyn til Rådets henstilling af 16. juni 2022 (36), der har til formål at gøre det lettere at værdsætte og anerkende resultaterne af sådanne kurser. |
| --- | --- |

(19)

Adgang til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet for alle er afgørende for at sikre, at arbejdsstyrken har de færdigheder, der er nødvendige for at gennemføre den grønne omstilling. Aspekter vedrørende retfærdig omstilling bør derfor integreres i udviklingen og gennemførelsen af nationale kvalifikationsstrategier under hensyntagen til Kommissionens forslag i meddelelsen fra Kommissionen i »den europæiske dagsorden for færdigheder« (33) og meddelelsen fra Kommissionen i »den ajourførte nye industristrategi« (34). Færdighedspartnerskaber under pagten for færdigheder vil også være en vigtig løftestang. Ajourførte oplysninger om arbejdsmarkedet og færdigheder og fremsyn, bl.a. på regionalt, sektorielt og beskæftigelsesmæssigt plan, gør det muligt at afdække og forudsige relevante stillingsspecifikke og tværgående færdighedsbehov, herunder som grundlag for at tilpasse læreplanerne, så de opfylder færdighedsbehovene i forbindelse med den grønne omstilling. Erhvervsuddannelse bør med særlig fokus på kvinder og lavt kvalificerede arbejdstagere udstyre unge og voksne med de færdigheder, der er nødvendige for at gennemføre den grønne omstilling, i overensstemmelse med Rådets henstilling 2020/C 417/01 (35).

Lærlingeuddannelser og lønnede praktikophold med en stærk uddannelseskomponent, navnlig for unge, bidrager til omstilling på arbejdsmarkedet, navnlig til aktiviteter, der bidrager til klima- og miljømålene, og sektorer, der står over for særlig mangel på kvalificeret arbejdskraft. Øget deltagelse af voksne i livslang læring bør fremmes for at opfylde opkvalificerings- og omskolingsbehov, bl.a. ved at give enkeltpersoner mulighed for at søge uddannelse, der er skræddersyet til deres behov, og, hvor det er relevant, via korte, kvalitetssikrede kurser om færdigheder til den grønne omstilling, som tager hensyn til Rådets henstilling af 16. juni 2022 (36), der har til formål at gøre det lettere at værdsætte og anerkende resultaterne af sådanne kurser.

| (20) | Sammensætningen af skatte- og socialsikringssystemerne og de sociale beskyttelsessystemer bør undersøges i forhold til de specifikke behov, der følger af den grønne omstilling, hvilket også afspejler »princippet om, at forureneren betaler«, og behovet for, at ledsagende politikker ikke indfører subsidier til forbrug af fossile brændstoffer, ikke fastlåser forbrugerne til en bestemt teknologi, ikke mindsker incitamenterne til renovering af bygninger og substitution af termiske energisystemer og ikke mindsker incitamenterne inden for energieffektivitetsforanstaltninger generelt. En kombination af forskellige politikker kan støtte de mest sårbare husholdninger og arbejdstagere, der er mest berørt af den grønne omstilling. Afhængigt af den nationale og individuelle situation kan dette f.eks. indebære en omlægning af beskatningen væk fra arbejde og hen imod klima- og miljømål som påtænkt i forslaget til revision af energibeskatningsdirektivet (37), en revision af arbejdsløshedsordninger og/eller midlertidig og målrettet direkte indkomststøtte, hvor det er nødvendigt. Sociale beskyttelsessystemer, herunder politikker for social inklusion, kan revideres og, hvor det er relevant, tilpasses i lyset af den grønne omstilling, navnlig for at sikre indkomstsikkerhed, især i forbindelse med jobskifte, og for at tilvejebringe passende sociale tjenester og sundheds- og plejetjenester gennem passende social infrastruktur, navnlig i de mest berørte områder, f.eks. landdistrikter og fjerntliggende områder såsom regionerne i den yderste periferi, med henblik på at forebygge social udstødelse og imødegå sundhedsrisici. For at forebygge og bekæmpe social udstødelse af børn har investeringer i social infrastruktur for børn til formål at sikre adgang til nøgletjenester for børn i nød som fastsat i Rådets henstilling (EU) 2021/1004 (38). |
| --- | --- |

(20)

Sammensætningen af skatte- og socialsikringssystemerne og de sociale beskyttelsessystemer bør undersøges i forhold til de specifikke behov, der følger af den grønne omstilling, hvilket også afspejler »princippet om, at forureneren betaler«, og behovet for, at ledsagende politikker ikke indfører subsidier til forbrug af fossile brændstoffer, ikke fastlåser forbrugerne til en bestemt teknologi, ikke mindsker incitamenterne til renovering af bygninger og substitution af termiske energisystemer og ikke mindsker incitamenterne inden for energieffektivitetsforanstaltninger generelt. En kombination af forskellige politikker kan støtte de mest sårbare husholdninger og arbejdstagere, der er mest berørt af den grønne omstilling. Afhængigt af den nationale og individuelle situation kan dette f.eks. indebære en omlægning af beskatningen væk fra arbejde og hen imod klima- og miljømål som påtænkt i forslaget til revision af energibeskatningsdirektivet (37), en revision af arbejdsløshedsordninger og/eller midlertidig og målrettet direkte indkomststøtte, hvor det er nødvendigt. Sociale beskyttelsessystemer, herunder politikker for social inklusion, kan revideres og, hvor det er relevant, tilpasses i lyset af den grønne omstilling, navnlig for at sikre indkomstsikkerhed, især i forbindelse med jobskifte, og for at tilvejebringe passende sociale tjenester og sundheds- og plejetjenester gennem passende social infrastruktur, navnlig i de mest berørte områder, f.eks. landdistrikter og fjerntliggende områder såsom regionerne i den yderste periferi, med henblik på at forebygge social udstødelse og imødegå sundhedsrisici. For at forebygge og bekæmpe social udstødelse af børn har investeringer i social infrastruktur for børn til formål at sikre adgang til nøgletjenester for børn i nød som fastsat i Rådets henstilling (EU) 2021/1004 (38).

| (21) | For at opbygge fysisk og finansiel modstandsdygtighed over for klimaændringernes irreversible virkninger på en inklusiv måde er det nødvendigt at fremme løsninger til risikobevidsthed, -reduktion og -overførsel, især ved at øge tilgængeligheden af forsikringsløsninger og ved at investere i katastroferisikostyring og tilpasning for at mindske de fysiske virkninger af klimaændringer og derved reducere tab og klimabeskyttelseskløften under hensyntagen til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder samt landdistrikter og fjerntliggende områder såsom regionerne i den yderste periferi og øer. Katastroferisikostyring, herunder civilbeskyttelsessystemer på nationalt og EU-plan, bør styrkes for bedre at forebygge, forberede sig på og sætte ind over for klimarelaterede chok. |
| --- | --- |

(21)

For at opbygge fysisk og finansiel modstandsdygtighed over for klimaændringernes irreversible virkninger på en inklusiv måde er det nødvendigt at fremme løsninger til risikobevidsthed, -reduktion og -overførsel, især ved at øge tilgængeligheden af forsikringsløsninger og ved at investere i katastroferisikostyring og tilpasning for at mindske de fysiske virkninger af klimaændringer og derved reducere tab og klimabeskyttelseskløften under hensyntagen til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder samt landdistrikter og fjerntliggende områder såsom regionerne i den yderste periferi og øer. Katastroferisikostyring, herunder civilbeskyttelsessystemer på nationalt og EU-plan, bør styrkes for bedre at forebygge, forberede sig på og sætte ind over for klimarelaterede chok.

| (22) | Alle har ret til adgang til basale tjenester af høj kvalitet, herunder energi, transport, vand, sanitet, finansielle tjenester og digital kommunikation, og støtte til lige adgang til disse tjenester skal være tilgængelige for dem, der har behov for det (39). Der bør desuden være adgang til socialt boligbyggeri eller boligstøtte af høj kvalitet for dem, der har behov for det (40). Endvidere kan husholdninger med lav og mellemhøj indkomst, sårbare kunder, herunder slutbrugere, personer, der er udsat for eller risikerer energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri, tilgodeses ved anvendelsen af »princippet om energieffektivitet først«. Ud over at beskytte og styrke energiforbrugerne er der behov for konkrete foranstaltninger for at forebygge og modvirke de underliggende årsager til energifattigdom, navnlig ved at fremme investeringer rettet mod forbedringer af energieffektiviteten, især i den sociale boligsektor. De foreslåede ajourføringer af direktivet om energieffektivitet (41) og direktivet om bygningers energimæssige ydeevne (42) har også til formål at imødekomme de vigtigste ikkeøkonomiske hindringer for renovering såsom modsatrettede incitamenter, herunder ejerskabsforhold og ejerskabsstrukturer. I denne forbindelse bør der lægges særlig vægt på kvinder og bestemte grupper, der er mere udsatte for at blive ramt af energifattigdom, såsom personer med handicap, enlige forældre, ældre, børn og personer tilhørende en racemæssig eller etnisk minoritetsgruppe.
  Eksisterende og nye mobilitetsudfordringer kan klares gennem støtteforanstaltninger og udvikling af den nødvendige infrastruktur, såsom offentlig transport. Økonomisk overkommelighed, tilgængelighed og sikkerhed i forbindelse med bæredygtig mobilitet og forskellige transportformer, herunder privat og offentlig transport, er afgørende for at sikre, at alle drager fordel af og er en del af den grønne omstilling. Mobilitet i byer spiller en vigtig rolle i denne sammenhæng, hvilket også afspejles i meddelelsen fra Kommissionen af 14. december 2021 med titlen »Den nye EU-ramme for mobilitet i byer«. |
| --- | --- |

(22)

Alle har ret til adgang til basale tjenester af høj kvalitet, herunder energi, transport, vand, sanitet, finansielle tjenester og digital kommunikation, og støtte til lige adgang til disse tjenester skal være tilgængelige for dem, der har behov for det (39). Der bør desuden være adgang til socialt boligbyggeri eller boligstøtte af høj kvalitet for dem, der har behov for det (40). Endvidere kan husholdninger med lav og mellemhøj indkomst, sårbare kunder, herunder slutbrugere, personer, der er udsat for eller risikerer energifattigdom, og personer, der bor i socialt boligbyggeri, tilgodeses ved anvendelsen af »princippet om energieffektivitet først«. Ud over at beskytte og styrke energiforbrugerne er der behov for konkrete foranstaltninger for at forebygge og modvirke de underliggende årsager til energifattigdom, navnlig ved at fremme investeringer rettet mod forbedringer af energieffektiviteten, især i den sociale boligsektor. De foreslåede ajourføringer af direktivet om energieffektivitet (41) og direktivet om bygningers energimæssige ydeevne (42) har også til formål at imødekomme de vigtigste ikkeøkonomiske hindringer for renovering såsom modsatrettede incitamenter, herunder ejerskabsforhold og ejerskabsstrukturer. I denne forbindelse bør der lægges særlig vægt på kvinder og bestemte grupper, der er mere udsatte for at blive ramt af energifattigdom, såsom personer med handicap, enlige forældre, ældre, børn og personer tilhørende en racemæssig eller etnisk minoritetsgruppe.

Eksisterende og nye mobilitetsudfordringer kan klares gennem støtteforanstaltninger og udvikling af den nødvendige infrastruktur, såsom offentlig transport. Økonomisk overkommelighed, tilgængelighed og sikkerhed i forbindelse med bæredygtig mobilitet og forskellige transportformer, herunder privat og offentlig transport, er afgørende for at sikre, at alle drager fordel af og er en del af den grønne omstilling. Mobilitet i byer spiller en vigtig rolle i denne sammenhæng, hvilket også afspejles i meddelelsen fra Kommissionen af 14. december 2021 med titlen »Den nye EU-ramme for mobilitet i byer«.

| (23) | En tilgang til retfærdig omstilling, som inddrager hele samfundet, bør støtte politiske tiltag baseret på koordinering af politikudformningen og styrket operationel kapacitet på alle niveauer og på tværs af alle relevante politikområder og give de regionale og lokale myndigheder en aktiv rolle. Den bør endvidere baseres på inddragelsen af arbejdsmarkedets parter på alle niveauer og faser samt en effektiv og virkningsfuld deltagelse af civilsamfundet og interessenter. En sådan koordinering og et sådant engagement kan sikre, at principperne i den europæiske grønne pagt om retfærdighed og solidaritet integreres i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af politikker fra begyndelsen, og dermed danne grundlag for bred og langsigtet støtte til inkluderende politikker, der fremmer den grønne omstilling. |
| --- | --- |

(23)

En tilgang til retfærdig omstilling, som inddrager hele samfundet, bør støtte politiske tiltag baseret på koordinering af politikudformningen og styrket operationel kapacitet på alle niveauer og på tværs af alle relevante politikområder og give de regionale og lokale myndigheder en aktiv rolle. Den bør endvidere baseres på inddragelsen af arbejdsmarkedets parter på alle niveauer og faser samt en effektiv og virkningsfuld deltagelse af civilsamfundet og interessenter. En sådan koordinering og et sådant engagement kan sikre, at principperne i den europæiske grønne pagt om retfærdighed og solidaritet integreres i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af politikker fra begyndelsen, og dermed danne grundlag for bred og langsigtet støtte til inkluderende politikker, der fremmer den grønne omstilling.

| (24) | Et solidt evidensgrundlag er afgørende for at indføre forsvarlige socialpolitikker og arbejdsmarkedspolitikker, der sikrer en retfærdig og inklusiv omstilling. Med henblik herpå letter den gradvise harmonisering og konsekvens i definitioner, begreber, klassifikationer og metodologier, navnlig på grundlag af Kommissionens henstilling (EU) 2020/1563 (43), vurderingerne og sammenligneligheden heraf. Yderligere forsknings- og innovationstiltag kan bidrage til den videnbase, der kan give input til politik og offentlig debat. Til gengæld kan udvekslinger med offentligheden i al dens mangfoldighed og med centrale interessenter, f.eks. om resultaterne af evalueringer, fremsyn og overvågning, bidrage til politikudformning og ejerskab. |
| --- | --- |

(24)

Et solidt evidensgrundlag er afgørende for at indføre forsvarlige socialpolitikker og arbejdsmarkedspolitikker, der sikrer en retfærdig og inklusiv omstilling. Med henblik herpå letter den gradvise harmonisering og konsekvens i definitioner, begreber, klassifikationer og metodologier, navnlig på grundlag af Kommissionens henstilling (EU) 2020/1563 (43), vurderingerne og sammenligneligheden heraf. Yderligere forsknings- og innovationstiltag kan bidrage til den videnbase, der kan give input til politik og offentlig debat. Til gengæld kan udvekslinger med offentligheden i al dens mangfoldighed og med centrale interessenter, f.eks. om resultaterne af evalueringer, fremsyn og overvågning, bidrage til politikudformning og ejerskab.

| (25) | Der er behov for passende detaljerede kønsopdelte data og indikatorer af høj kvalitet, navnlig for at vurdere klimaændringspolitikkernes beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige virkninger. Sådanne data og indikatorer er i øjeblikket ikke fuldt tilgængelige. Selv om der f.eks. er gjort visse fremskridt med hensyn til måling af energifattigdom, kan der udvikles indikatorer til vurdering af transportfattigdom i overensstemmelse med de nationale forhold. Overvågning og evaluering kan styrkes gennem en række tiltag med fokus på indikatorer, resultattavler samt mindre pilotprojekter og politiske eksperimenter. Tiltagene bør bygge på eller trække på eksisterende resultattavler såsom den sociale resultattavle og resultattavlen for den europæiske grønne pagt, som indeholder relevante oplysninger om specifikke aspekter af politikker for retfærdig omstilling. |
| --- | --- |

(25)

Der er behov for passende detaljerede kønsopdelte data og indikatorer af høj kvalitet, navnlig for at vurdere klimaændringspolitikkernes beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige virkninger. Sådanne data og indikatorer er i øjeblikket ikke fuldt tilgængelige. Selv om der f.eks. er gjort visse fremskridt med hensyn til måling af energifattigdom, kan der udvikles indikatorer til vurdering af transportfattigdom i overensstemmelse med de nationale forhold. Overvågning og evaluering kan styrkes gennem en række tiltag med fokus på indikatorer, resultattavler samt mindre pilotprojekter og politiske eksperimenter. Tiltagene bør bygge på eller trække på eksisterende resultattavler såsom den sociale resultattavle og resultattavlen for den europæiske grønne pagt, som indeholder relevante oplysninger om specifikke aspekter af politikker for retfærdig omstilling.

| (26) | Optimal og effektiv anvendelse af offentlig og privat finansiering og mobilisering af alle tilgængelige ressourcer og en effektiv anvendelse heraf er af særlig betydning i lyset af de betydelige investeringsbehov, der følger af den grønne omstilling. På EU-plan støttes relevante tiltag over Unionens budget og NextGenerationEU. De vil blive gennemført under genopretnings- og resiliensfaciliteten, mekanismen for retfærdig omstilling, herunder Fonden for Retfærdig Omstilling (FRO), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden, genopretningsbistand til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU), ERASMUS+ og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF), LIFE-programmet, Horisont Europa-programmet, Moderniseringsfonden og Innovationsfonden (44) samt fondene under den fælles landbrugspolitik. Desuden støtter Kommissionen medlemsstaterne gennem instrumentet for teknisk støtte ved at yde skræddersyet teknisk ekspertise til at udforme og gennemføre reformer, herunder dem, der fremmer en retfærdig omstilling til kulstofneutralitet. |
| --- | --- |

(26)

Optimal og effektiv anvendelse af offentlig og privat finansiering og mobilisering af alle tilgængelige ressourcer og en effektiv anvendelse heraf er af særlig betydning i lyset af de betydelige investeringsbehov, der følger af den grønne omstilling. På EU-plan støttes relevante tiltag over Unionens budget og NextGenerationEU. De vil blive gennemført under genopretnings- og resiliensfaciliteten, mekanismen for retfærdig omstilling, herunder Fonden for Retfærdig Omstilling (FRO), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden, genopretningsbistand til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU), ERASMUS+ og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF), LIFE-programmet, Horisont Europa-programmet, Moderniseringsfonden og Innovationsfonden (44) samt fondene under den fælles landbrugspolitik. Desuden støtter Kommissionen medlemsstaterne gennem instrumentet for teknisk støtte ved at yde skræddersyet teknisk ekspertise til at udforme og gennemføre reformer, herunder dem, der fremmer en retfærdig omstilling til kulstofneutralitet.

| (27) | Det europæiske semester er Unionens ramme for samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken. Det vil fortsat spille denne rolle i genopretningsfasen og i at fremme den grønne og den digitale omstilling, der er struktureret omkring de fire dimensioner af konkurrencedygtig bæredygtighed, og støtte opfyldelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling. Som led i det europæiske semester vil Kommissionen nøje overvåge socioøkonomiske resultater og virkninger og, hvor det er relevant, foreslå målrettede landespecifikke henstillinger for at sikre, at ingen lades i stikken. Komplementaritet med de foranstaltninger, der støttes under genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil være en prioritet. Overvågningen af denne henstilling vil derfor i relevant omfang finde sted inden for rammerne af det europæiske semester, herunder inden for rammerne af de relevante udvalg og deres respektive kompetenceområder, på grundlag af passende vurderinger, politikevalueringer og status for gennemførelsen af retningslinjerne i denne henstilling. Overvågningsordningen vil ikke medføre unødvendige administrative byrder for medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(27)

Det europæiske semester er Unionens ramme for samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken. Det vil fortsat spille denne rolle i genopretningsfasen og i at fremme den grønne og den digitale omstilling, der er struktureret omkring de fire dimensioner af konkurrencedygtig bæredygtighed, og støtte opfyldelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling. Som led i det europæiske semester vil Kommissionen nøje overvåge socioøkonomiske resultater og virkninger og, hvor det er relevant, foreslå målrettede landespecifikke henstillinger for at sikre, at ingen lades i stikken. Komplementaritet med de foranstaltninger, der støttes under genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil være en prioritet. Overvågningen af denne henstilling vil derfor i relevant omfang finde sted inden for rammerne af det europæiske semester, herunder inden for rammerne af de relevante udvalg og deres respektive kompetenceområder, på grundlag af passende vurderinger, politikevalueringer og status for gennemførelsen af retningslinjerne i denne henstilling. Overvågningsordningen vil ikke medføre unødvendige administrative byrder for medlemsstaterne.

| (28) | Desuden bør medlemsstaterne som led i udkastet til og den endelige ajourføring af deres nationale energi- og klimaplaner i henholdsvis 2023 og 2024 i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999 trække på denne henstilling for at overveje at integrere beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige konsekvensanalyser og aspekter vedrørende retfærdig omstilling i energiunionens fem dimensioner og yderligere styrke de politiske foranstaltninger til håndtering af disse virkninger med særligt fokus på energifattigdom. |
| --- | --- |

(28)

Desuden bør medlemsstaterne som led i udkastet til og den endelige ajourføring af deres nationale energi- og klimaplaner i henholdsvis 2023 og 2024 i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) 2018/1999 trække på denne henstilling for at overveje at integrere beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige konsekvensanalyser og aspekter vedrørende retfærdig omstilling i energiunionens fem dimensioner og yderligere styrke de politiske foranstaltninger til håndtering af disse virkninger med særligt fokus på energifattigdom.

| (29) | Endvidere kan overvågningen af gennemførelsen af denne henstilling bygge på eksisterende dokumentation i forbindelse med de etablerede multilaterale overvågningsprocesser såsom det europæiske semester. Rådet eller Kommissionen kan i overensstemmelse med henholdsvis artikel 150 og 160 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og i samarbejde med andre relevante udvalg, navnlig Udvalget for Økonomisk Politik, anmode Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse om inden for deres respektive kompetenceområder at undersøge gennemførelsen af denne henstilling på grundlag af passende rapportering fra Kommissionen og andre multilaterale overvågningsværktøjer. På denne baggrund arbejder Kommissionen også på at forbedre tilgængeligheden af data, opdelt efter køn, med henblik på at ajourføre og anvende eksisterende rammer og metodologisk vejledning, herunder til måling af energi- og transportfattigdom og miljømæssige uligheder, og evaluere effektiviteten og den faktiske virkning af politiske foranstaltninger, |
| --- | --- |

(29)

Endvidere kan overvågningen af gennemførelsen af denne henstilling bygge på eksisterende dokumentation i forbindelse med de etablerede multilaterale overvågningsprocesser såsom det europæiske semester. Rådet eller Kommissionen kan i overensstemmelse med henholdsvis artikel 150 og 160 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og i samarbejde med andre relevante udvalg, navnlig Udvalget for Økonomisk Politik, anmode Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse om inden for deres respektive kompetenceområder at undersøge gennemførelsen af denne henstilling på grundlag af passende rapportering fra Kommissionen og andre multilaterale overvågningsværktøjer. På denne baggrund arbejder Kommissionen også på at forbedre tilgængeligheden af data, opdelt efter køn, med henblik på at ajourføre og anvende eksisterende rammer og metodologisk vejledning, herunder til måling af energi- og transportfattigdom og miljømæssige uligheder, og evaluere effektiviteten og den faktiske virkning af politiske foranstaltninger,

HENSTILLER:

MÅL

| 1) | I overensstemmelse med principperne i den europæiske grønne pagt og den europæiske søjle for sociale rettigheder har denne henstilling til formål at sikre, at Unionens omstilling til en klimaneutral og miljømæssigt bæredygtig økonomi senest i 2050 er retfærdig og ikke lader nogen i stikken. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Medlemsstaterne opfordres med henblik herpå til i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter, hvor det er relevant, at vedtage og gennemføre omfattende og sammenhængende politikpakker, der tager fat på de beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter for at fremme en retfærdig omstilling på tværs af alle politikker, navnlig klima-, energi- og miljøpolitikker, samt til at gøre optimal brug af offentlig og privat finansiering. |
| --- | --- |

2)

DEFINITIONER

| 3) | I denne henstilling forstås ved:






  a) | »grøn omstilling«: Unionens økonomis og samfunds omstilling til opfyldelse af klima- og miljømålene primært gennem politikker og investeringer i overensstemmelse med den europæiske klimalov, der fastsætter forpligtelsen til at opnå klimaneutralitet senest i 2050, den europæiske grønne pagt og internationale forpligtelser, herunder Parisaftalen, andre multilaterale miljøaftaler og verdensmålene for bæredygtig udvikling |
| --- | --- | --- |

3)

a)

»grøn omstilling«: Unionens økonomis og samfunds omstilling til opfyldelse af klima- og miljømålene primært gennem politikker og investeringer i overensstemmelse med den europæiske klimalov, der fastsætter forpligtelsen til at opnå klimaneutralitet senest i 2050, den europæiske grønne pagt og internationale forpligtelser, herunder Parisaftalen, andre multilaterale miljøaftaler og verdensmålene for bæredygtig udvikling

| b) | »klima- og miljømål«: de seks mål, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (45), nemlig: modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, omstilling til en cirkulær økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening og beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

b)

»klima- og miljømål«: de seks mål, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (45), nemlig: modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, omstilling til en cirkulær økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening og beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

| c) | »mennesker og husholdninger, der er mest berørt af den grønne omstilling«: personer, hvis reelle adgang til beskæftigelse af høj kvalitet, herunder selvstændig virksomhed, og/eller til uddannelse og/eller til en anstændig levestandard og basale tjenester, er betydeligt begrænset eller risikerer at blive betydeligt begrænset som en direkte eller indirekte konsekvens af den grønne omstilling |
| --- | --- |

c)

»mennesker og husholdninger, der er mest berørt af den grønne omstilling«: personer, hvis reelle adgang til beskæftigelse af høj kvalitet, herunder selvstændig virksomhed, og/eller til uddannelse og/eller til en anstændig levestandard og basale tjenester, er betydeligt begrænset eller risikerer at blive betydeligt begrænset som en direkte eller indirekte konsekvens af den grønne omstilling

| d) | »mennesker og husholdninger i sårbare situationer«: personer, der uafhængigt af den grønne omstilling står over for eller risikerer at komme i en situation med begrænset adgang til beskæftigelse af høj kvalitet, herunder selvstændig virksomhed, og/eller til uddannelse og/eller til en anstændig levestandard og basale tjenester, hvilket indebærer ringe evne til at tilpasse sig konsekvenserne af den grønne omstilling |
| --- | --- |

d)

»mennesker og husholdninger i sårbare situationer«: personer, der uafhængigt af den grønne omstilling står over for eller risikerer at komme i en situation med begrænset adgang til beskæftigelse af høj kvalitet, herunder selvstændig virksomhed, og/eller til uddannelse og/eller til en anstændig levestandard og basale tjenester, hvilket indebærer ringe evne til at tilpasse sig konsekvenserne af den grønne omstilling

| e) | »mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder«: virksomheder, der beskæftiger under 250 personer, herunder individuelle selvstændige, og som har en årlig omsætning på højst 50 mio. EUR og/eller en samlet årlig balance på højst 43 mio. EUR beregnet i overensstemmelse med artikel 3-6 i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (46) |
| --- | --- |

e)

»mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder«: virksomheder, der beskæftiger under 250 personer, herunder individuelle selvstændige, og som har en årlig omsætning på højst 50 mio. EUR og/eller en samlet årlig balance på højst 43 mio. EUR beregnet i overensstemmelse med artikel 3-6 i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (46)

| f) | »energifattigdom«: »en husholdnings manglende adgang til væsentlige energitjenester, der understøtter en ordentlig leve- og sundhedsstandard, herunder tilstrækkelig opvarmning, køling, belysning og energi til elapparater, i den relevante nationale kontekst, eksisterende socialpolitik og andre relevante politikker« (47); definitionen af »energifattigdom« i denne henstilling finder anvendelse, medmindre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (48) som ændret eller erstattet som følge af Kommissionens forslag af 14. juli 2021 (49) indeholder en anden definition af dette begreb, i hvilket tilfælde denne definition finder anvendelse i forbindelse med denne henstilling. |
| --- | --- |

f)

»energifattigdom«: »en husholdnings manglende adgang til væsentlige energitjenester, der understøtter en ordentlig leve- og sundhedsstandard, herunder tilstrækkelig opvarmning, køling, belysning og energi til elapparater, i den relevante nationale kontekst, eksisterende socialpolitik og andre relevante politikker« (47); definitionen af »energifattigdom« i denne henstilling finder anvendelse, medmindre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (48) som ændret eller erstattet som følge af Kommissionens forslag af 14. juli 2021 (49) indeholder en anden definition af dette begreb, i hvilket tilfælde denne definition finder anvendelse i forbindelse med denne henstilling.

| g) | »basale tjenester«: tjenester af god kvalitet, herunder vand, sanitet, energi, transport og mobilitet, finansielle tjenester og digital kommunikation. Støtte til adgang til disse tjenester skal være tilgængelige for dem, der har behov for det, i henhold til princip 20 i den europæiske søjle for sociale rettigheder sammen med tilvejebringelse af omkostningsbesparende muligheder, herunder gennem genbrugs-, reparations-, donations- og delingstjenester |
| --- | --- |

g)

»basale tjenester«: tjenester af god kvalitet, herunder vand, sanitet, energi, transport og mobilitet, finansielle tjenester og digital kommunikation. Støtte til adgang til disse tjenester skal være tilgængelige for dem, der har behov for det, i henhold til princip 20 i den europæiske søjle for sociale rettigheder sammen med tilvejebringelse af omkostningsbesparende muligheder, herunder gennem genbrugs-, reparations-, donations- og delingstjenester

| h) | »politikpakke«: et omfattende og sammenhængende sæt politiske foranstaltninger, der integrerer beskæftigelse, færdigheder og socialpolitikker med klima-, energi-, transport- og miljøpolitikker og andre politikker for grøn omstilling gennem en velkoordineret tilgang på tværs af sektorer baseret på en eller flere nationale strategier og/eller handlingsplaner, og som i givet fald drager fordel af koordinerings- og styringsmekanismer på EU-plan og nationalt plan. |
| --- | --- |

h)

»politikpakke«: et omfattende og sammenhængende sæt politiske foranstaltninger, der integrerer beskæftigelse, færdigheder og socialpolitikker med klima-, energi-, transport- og miljøpolitikker og andre politikker for grøn omstilling gennem en velkoordineret tilgang på tværs af sektorer baseret på en eller flere nationale strategier og/eller handlingsplaner, og som i givet fald drager fordel af koordinerings- og styringsmekanismer på EU-plan og nationalt plan.

POLITIKPAKKER MED HENBLIK PÅ EN RETFÆRDIG GRØN OMSTILLING

| 4) | For at yde aktiv støtte til beskæftigelse af høj kvalitet med henblik på en retfærdig omstilling og på grundlag af henstilling (EU) 2021/402 opfordres medlemsstaterne til i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter at overveje følgende foranstaltninger til støtte for de mennesker, der er mest berørt af den grønne omstilling, navnlig dem, der befinder sig i sårbare situationer, og, hvor det er relevant, at hjælpe dem med gennem beskæftigelse eller selvstændig virksomhed at gå over til økonomiske aktiviteter, der bidrager til klima- og miljømålene:






  a) | effektivt at støtte adgangen til og bevarelsen af beskæftigelse af høj kvalitet, navnlig gennem arbejdsformidlinger, herunder skræddersyet hjælp til jobsøgning og læringskurser, der også er rettet mod grønne og digitale færdigheder, hvor det er relevant; også at overveje veludformede, målrettede og tidsbestemte beskæftigelsesprogrammer, der forbereder modtagerne via uddannelse, navnlig personer fra underrepræsenterede grupper og mennesker i sårbare situationer, på fortsat deltagelse på arbejdsmarkedet |
| --- | --- | --- |

4)

a)

effektivt at støtte adgangen til og bevarelsen af beskæftigelse af høj kvalitet, navnlig gennem arbejdsformidlinger, herunder skræddersyet hjælp til jobsøgning og læringskurser, der også er rettet mod grønne og digitale færdigheder, hvor det er relevant; også at overveje veludformede, målrettede og tidsbestemte beskæftigelsesprogrammer, der forbereder modtagerne via uddannelse, navnlig personer fra underrepræsenterede grupper og mennesker i sårbare situationer, på fortsat deltagelse på arbejdsmarkedet

| b) | at gøre effektiv brug af målrettede og veludformede ansættelses- og omstillingsincitamenter, herunder ved at overveje passende brug af løn- og rekrutteringstilskud og incitamenter knyttet til socialsikringsbidrag, til at ledsage omstillinger på arbejdsmarkedet på tværs af sektorer og arbejdskraftens mobilitet på tværs af regioner og lande i lyset af de muligheder og udfordringer, der ligger i den grønne omstilling |
| --- | --- |

b)

at gøre effektiv brug af målrettede og veludformede ansættelses- og omstillingsincitamenter, herunder ved at overveje passende brug af løn- og rekrutteringstilskud og incitamenter knyttet til socialsikringsbidrag, til at ledsage omstillinger på arbejdsmarkedet på tværs af sektorer og arbejdskraftens mobilitet på tværs af regioner og lande i lyset af de muligheder og udfordringer, der ligger i den grønne omstilling

| c) | at fremme iværksætteri, herunder virksomheder og alle andre enheder i den sociale økonomi (50), navnlig i regioner, der står over for udfordringer i forbindelse med omstillingen, og, hvor det er relevant, i sektorer, der fremmer klima- og miljømål såsom den cirkulære økonomi, idet der lægges særlig vægt på kvinders iværksætteri; støtten bør kombinere finansielle foranstaltninger, herunder tilskud, lån eller egenkapital, og ikkefinansielle foranstaltninger, herunder uddannelses- og rådgivningstjenester, med særlig vægt på oplysningsaktiviteter, som er skræddersyet til hver fase af virksomhedens livscyklus; støtten bør være inkluderende og tilgængelig for underrepræsenterede og dårligt stillede grupper |
| --- | --- |

c)

at fremme iværksætteri, herunder virksomheder og alle andre enheder i den sociale økonomi (50), navnlig i regioner, der står over for udfordringer i forbindelse med omstillingen, og, hvor det er relevant, i sektorer, der fremmer klima- og miljømål såsom den cirkulære økonomi, idet der lægges særlig vægt på kvinders iværksætteri; støtten bør kombinere finansielle foranstaltninger, herunder tilskud, lån eller egenkapital, og ikkefinansielle foranstaltninger, herunder uddannelses- og rådgivningstjenester, med særlig vægt på oplysningsaktiviteter, som er skræddersyet til hver fase af virksomhedens livscyklus; støtten bør være inkluderende og tilgængelig for underrepræsenterede og dårligt stillede grupper

| d) | at stimulere til skabelse af kvalitetsjob, navnlig i de områder, der er mest berørt af den grønne omstilling, og, hvor det er relevant, sektorer, der fremmer klima- og miljømål, såsom den cirkulære økonomi, ved at lette adgangen til finansiering og markeder for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, navnlig dem, der bidrager til klima- og miljømål, med henblik på at fremme konkurrenceevne, innovation og beskæftigelse af høj kvalitet i hele det indre marked, herunder i sektorer og økosystemer af strategisk relevans i nationale og lokale sammenhænge |
| --- | --- |

d)

at stimulere til skabelse af kvalitetsjob, navnlig i de områder, der er mest berørt af den grønne omstilling, og, hvor det er relevant, sektorer, der fremmer klima- og miljømål, såsom den cirkulære økonomi, ved at lette adgangen til finansiering og markeder for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, navnlig dem, der bidrager til klima- og miljømål, med henblik på at fremme konkurrenceevne, innovation og beskæftigelse af høj kvalitet i hele det indre marked, herunder i sektorer og økosystemer af strategisk relevans i nationale og lokale sammenhænge

| e) | at analysere den grønne omstillings indvirkning på sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og i overensstemmelse hermed fremme foranstaltninger til håndtering af nye risici eller mulig forværring af eksisterende risici under hensyntagen til meddelelsen fra Kommissionen af 28. juni 2021 med titlen »EU-strategirammen for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2021-2027 – Sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen på et arbejdsmarked i forandring« |
| --- | --- |

e)

at analysere den grønne omstillings indvirkning på sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og i overensstemmelse hermed fremme foranstaltninger til håndtering af nye risici eller mulig forværring af eksisterende risici under hensyntagen til meddelelsen fra Kommissionen af 28. juni 2021 med titlen »EU-strategirammen for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2021-2027 – Sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen på et arbejdsmarked i forandring«

| f) | at sikre en effektiv gennemførelse og håndhævelse af de eksisterende regler om arbejdsvilkår, navnlig vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdets tilrettelæggelse og inddragelse af arbejdstagerne, for at sikre retfærdige arbejdsforhold og jobkvalitet i omstillingen, herunder i økonomiske aktiviteter, der bidrager til klima- og miljømålene |
| --- | --- |

f)

at sikre en effektiv gennemførelse og håndhævelse af de eksisterende regler om arbejdsvilkår, navnlig vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdets tilrettelæggelse og inddragelse af arbejdstagerne, for at sikre retfærdige arbejdsforhold og jobkvalitet i omstillingen, herunder i økonomiske aktiviteter, der bidrager til klima- og miljømålene

| g) | at fremme anvendelsen af en socialt ansvarlig praksis for offentlige udbud (51), herunder via sociale tildelingskriterier, der skaber muligheder for de mennesker, der er mest berørt af den grønne omstilling, og samtidig fremme grønne tildelingskriterier |
| --- | --- |

g)

at fremme anvendelsen af en socialt ansvarlig praksis for offentlige udbud (51), herunder via sociale tildelingskriterier, der skaber muligheder for de mennesker, der er mest berørt af den grønne omstilling, og samtidig fremme grønne tildelingskriterier

| h) | at sikre fuld og meningsfuld inddragelse, herunder oplysning og høring, af arbejdstagerne på alle niveauer og deres repræsentanter med hensyn til foregribelse af forandringer og styring af omstruktureringsprocesser, herunder dem, der er knyttet til den grønne omstilling, i overensstemmelse med meddelelsen fra Kommissionen af 13. december 2013 om »EU’s kvalitetsramme for foregribelse af forandringer og omstruktureringer«. |
| --- | --- |

h)

at sikre fuld og meningsfuld inddragelse, herunder oplysning og høring, af arbejdstagerne på alle niveauer og deres repræsentanter med hensyn til foregribelse af forandringer og styring af omstruktureringsprocesser, herunder dem, der er knyttet til den grønne omstilling, i overensstemmelse med meddelelsen fra Kommissionen af 13. december 2013 om »EU’s kvalitetsramme for foregribelse af forandringer og omstruktureringer«.

| 5) | For at sikre lige adgang til økonomisk overkommelig og inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet samt lige muligheder, også med henblik på at styrke ligestillingen mellem kønnene, opfordres medlemsstaterne til at overveje følgende foranstaltninger, der skal gennemføres i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter, idet deres autonomi respekteres, navnlig til støtte for de mennesker og husholdninger, der er mest berørt af den grønne omstilling, navnlig dem, der befinder sig i sårbare situationer:






  a) | at integrere de beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter af den grønne omstilling, herunder en mulig mangel på arbejdskraft, i udviklingen og gennemførelsen af de relevante nationale strategier for udfordringer i forbindelse med færdigheder, f.eks. i henhold til den europæiske dagsorden for færdigheder, og støtte etablering af og koordinere interessentpartnerskaber, herunder inden for rammerne af pagten for færdigheder, og navnlig sikre, at færdigheder er kernen i den fælles omstillingskurs for relevante industrielle økosystemer, der bidrager til klima- og miljømålene |
| --- | --- | --- |

5)

a)

at integrere de beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter af den grønne omstilling, herunder en mulig mangel på arbejdskraft, i udviklingen og gennemførelsen af de relevante nationale strategier for udfordringer i forbindelse med færdigheder, f.eks. i henhold til den europæiske dagsorden for færdigheder, og støtte etablering af og koordinere interessentpartnerskaber, herunder inden for rammerne af pagten for færdigheder, og navnlig sikre, at færdigheder er kernen i den fælles omstillingskurs for relevante industrielle økosystemer, der bidrager til klima- og miljømålene

| b) | at udvikle ajourførte oplysninger om arbejdsmarkedet og færdigheder og fremsyn ved at identificere og forudsige stillingsspecifikke og tværgående færdighedsbehov; at bygge videre på eksisterende værktøjer og initiativer, herunder ekspertise hos og samarbejde med arbejdsmarkedets parter og relevante interessenter; at overveje at tilpasse læreplanerne for uddannelse, i overensstemmelse med de nationale og regionale forhold, til behovene i forbindelse med den grønne omstilling og tilbyde skole- og erhvervsvejledning i overensstemmelse hermed |
| --- | --- |

b)

at udvikle ajourførte oplysninger om arbejdsmarkedet og færdigheder og fremsyn ved at identificere og forudsige stillingsspecifikke og tværgående færdighedsbehov; at bygge videre på eksisterende værktøjer og initiativer, herunder ekspertise hos og samarbejde med arbejdsmarkedets parter og relevante interessenter; at overveje at tilpasse læreplanerne for uddannelse, i overensstemmelse med de nationale og regionale forhold, til behovene i forbindelse med den grønne omstilling og tilbyde skole- og erhvervsvejledning i overensstemmelse hermed

| c) | at tilbyde tilgængelig, økonomisk overkommelig og inkluderende grunduddannelse af høj kvalitet, herunder erhvervsuddannelse, som udstyrer de lærende med færdigheder og kompetencer, der er relevante for den grønne omstilling. Læring med henblik på bæredygtighed – herunder naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM), tværfaglige tilgange og digitale færdigheder – bør overvejes og fremmes, hvor det er relevant, som en integreret del af læreplaner og uddannelsesprogrammer; at iværksætte konkrete tiltag til at tiltrække personer med handicap, kvinder, lavt kvalificerede personer og andre grupper, der i øjeblikket er underrepræsenteret på de pågældende erhvervsområder, og fremme deres karriere |
| --- | --- |

c)

at tilbyde tilgængelig, økonomisk overkommelig og inkluderende grunduddannelse af høj kvalitet, herunder erhvervsuddannelse, som udstyrer de lærende med færdigheder og kompetencer, der er relevante for den grønne omstilling. Læring med henblik på bæredygtighed – herunder naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM), tværfaglige tilgange og digitale færdigheder – bør overvejes og fremmes, hvor det er relevant, som en integreret del af læreplaner og uddannelsesprogrammer; at iværksætte konkrete tiltag til at tiltrække personer med handicap, kvinder, lavt kvalificerede personer og andre grupper, der i øjeblikket er underrepræsenteret på de pågældende erhvervsområder, og fremme deres karriere

| d) | at indføre eller styrke støtteordninger for lærlingeuddannelser og, hvor det er muligt, for lønnede praktikophold af høj kvalitet og følordninger med en stærk uddannelseskomponent, navnlig i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, herunder dem, der bidrager til klima- og miljømålene, og i sektorer, der står over for særlig mangel på kvalificeret arbejdskraft, såsom byggeri og IKT. Sådanne ordninger bør være underlagt national eller regional overvågning og evaluering og bør sikre jobkvalitet under hensyntagen til Rådets henstilling 2018/C 153/01 (52) og 2014/C 88/01 (53) |
| --- | --- |

d)

at indføre eller styrke støtteordninger for lærlingeuddannelser og, hvor det er muligt, for lønnede praktikophold af høj kvalitet og følordninger med en stærk uddannelseskomponent, navnlig i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, herunder dem, der bidrager til klima- og miljømålene, og i sektorer, der står over for særlig mangel på kvalificeret arbejdskraft, såsom byggeri og IKT. Sådanne ordninger bør være underlagt national eller regional overvågning og evaluering og bør sikre jobkvalitet under hensyntagen til Rådets henstilling 2018/C 153/01 (52) og 2014/C 88/01 (53)

| e) | at øge voksnes deltagelse i uddannelse igennem hele arbejdslivet i overensstemmelse med opkvalificerings- og omskolingsbehovene i forbindelse med den grønne omstilling ved at sikre, at der kan ydes støtte til uddannelse under ansættelsen, ved jobskift og ved tværfaglig dygtiggørelse, navnlig for at lette omskolingen til sektorer og økonomiske aktiviteter, der forventes at udvikle sig; at give enkeltpersoner mulighed for at søge uddannelse, der er skræddersyet til deres behov, bl.a. via korte, kvalitetssikrede kurser om færdigheder til den grønne omstilling; med henblik herpå at overveje at give adgang til betalt uddannelsesorlov og erhvervsvejledning samt mulighed for at oprette individuelle læringskonti, under hensyntagen til Rådets henstilling af 16. juni 2022 (54), og støtte udviklingen af korte, kvalitetssikrede og bredt anerkendte kurser under hensyntagen til henstilling af 16. juni 2022 (55). |
| --- | --- |

e)

at øge voksnes deltagelse i uddannelse igennem hele arbejdslivet i overensstemmelse med opkvalificerings- og omskolingsbehovene i forbindelse med den grønne omstilling ved at sikre, at der kan ydes støtte til uddannelse under ansættelsen, ved jobskift og ved tværfaglig dygtiggørelse, navnlig for at lette omskolingen til sektorer og økonomiske aktiviteter, der forventes at udvikle sig; at give enkeltpersoner mulighed for at søge uddannelse, der er skræddersyet til deres behov, bl.a. via korte, kvalitetssikrede kurser om færdigheder til den grønne omstilling; med henblik herpå at overveje at give adgang til betalt uddannelsesorlov og erhvervsvejledning samt mulighed for at oprette individuelle læringskonti, under hensyntagen til Rådets henstilling af 16. juni 2022 (54), og støtte udviklingen af korte, kvalitetssikrede og bredt anerkendte kurser under hensyntagen til henstilling af 16. juni 2022 (55).

| 6) | For at sikre, at skatte- og socialsikringssystemerne og de sociale beskyttelsessystemer, herunder politikkerne for social inklusion, fortsat er retfærdige i forbindelse med den grønne omstilling, og under hensyntagen til, hvor det er relevant, Rådets henstilling 2019/C 387/01 (56) opfordres medlemsstaterne til at overveje følgende foranstaltninger til støtte for de mennesker og husholdninger, der er mest berørt af den grønne omstilling, navnlig dem, der befinder sig i sårbare situationer, med henblik på at støtte omstilling på arbejdsmarkedet, herunder overgangen til økonomiske aktiviteter, der bidrager til klima- og miljømålene, forebygge og afhjælpe energi- og transportfattigdom i overensstemmelse med de nationale forhold og afbøde de regressive virkninger af politiske foranstaltninger:






  a) | at vurdere og om nødvendigt tilpasse skattesystemerne i lyset af de udfordringer, der følger af omstillingen til klimaneutralitet, navnlig ved at flytte skattebyrden væk fra arbejde og reducere skattekilen for lav- og mellemindkomstgrupper til andre kilder, der bidrager til klima- og miljømålene, forebygge og afbøde regressive virkninger, bevare den progressive karakter af direkte beskatning og sikre finansieringen af passende sociale beskyttelses- og investeringsforanstaltninger, navnlig dem, der er rettet mod den grønne omstilling |
| --- | --- | --- |

6)

a)

at vurdere og om nødvendigt tilpasse skattesystemerne i lyset af de udfordringer, der følger af omstillingen til klimaneutralitet, navnlig ved at flytte skattebyrden væk fra arbejde og reducere skattekilen for lav- og mellemindkomstgrupper til andre kilder, der bidrager til klima- og miljømålene, forebygge og afbøde regressive virkninger, bevare den progressive karakter af direkte beskatning og sikre finansieringen af passende sociale beskyttelses- og investeringsforanstaltninger, navnlig dem, der er rettet mod den grønne omstilling

| b) | at gennemgå og, hvor det er relevant, tilpasse de sociale beskyttelsessystemer, herunder politikkerne for social inklusion, i lyset af de beskæftigelsesmæssige, sociale og sundhedsmæssige udfordringer, der er forbundet med den grønne omstilling; med henblik herpå at overveje, hvordan tilstrækkelig indkomstsikkerhed, herunder gennem innovative jobskifteordninger, arbejdsløshedsunderstøttelse og mindsteindkomstsystemer bedst kan sikres og tilpasses de behov, der opstår som følge af den grønne omstilling; også at sikre tilvejebringelse af økonomisk overkommelige og tilgængelige sociale tjenester og sundheds- og langtidsplejetjenester af god kvalitet, især til de mennesker og husholdninger, der er mest berørt af den grønne omstilling, navnlig ved at investere i social infrastruktur for børnepasning, langtidspleje og sundhedspleje |
| --- | --- |

b)

at gennemgå og, hvor det er relevant, tilpasse de sociale beskyttelsessystemer, herunder politikkerne for social inklusion, i lyset af de beskæftigelsesmæssige, sociale og sundhedsmæssige udfordringer, der er forbundet med den grønne omstilling; med henblik herpå at overveje, hvordan tilstrækkelig indkomstsikkerhed, herunder gennem innovative jobskifteordninger, arbejdsløshedsunderstøttelse og mindsteindkomstsystemer bedst kan sikres og tilpasses de behov, der opstår som følge af den grønne omstilling; også at sikre tilvejebringelse af økonomisk overkommelige og tilgængelige sociale tjenester og sundheds- og langtidsplejetjenester af god kvalitet, især til de mennesker og husholdninger, der er mest berørt af den grønne omstilling, navnlig ved at investere i social infrastruktur for børnepasning, langtidspleje og sundhedspleje

| c) | ved behov at yde, som supplement til de foranstaltninger, der er skitseret i punkt 7, litra a), mens de anvendes, målrettet og midlertidig direkte indkomststøtte, navnlig til mennesker og husholdninger i sårbare situationer, for at afbøde den negative indkomst- og prisudvikling, også i forbindelse med bedre incitamenter til hurtigt at nå de nødvendige klima- og miljømål, samtidig med at prissignaler, der understøtter den grønne omstilling, bevares; med henblik herpå sikre, at der er tilstrækkelige midler til rådighed til disse foranstaltninger, herunder ved at forbedre kvaliteten af de offentlige udgifter, gøre optimal brug af relevante EU-fonde og trække på de budgetmidler, der er skabt af bl.a. energi- og miljøafgifter og EU ETS |
| --- | --- |

c)

ved behov at yde, som supplement til de foranstaltninger, der er skitseret i punkt 7, litra a), mens de anvendes, målrettet og midlertidig direkte indkomststøtte, navnlig til mennesker og husholdninger i sårbare situationer, for at afbøde den negative indkomst- og prisudvikling, også i forbindelse med bedre incitamenter til hurtigt at nå de nødvendige klima- og miljømål, samtidig med at prissignaler, der understøtter den grønne omstilling, bevares; med henblik herpå sikre, at der er tilstrækkelige midler til rådighed til disse foranstaltninger, herunder ved at forbedre kvaliteten af de offentlige udgifter, gøre optimal brug af relevante EU-fonde og trække på de budgetmidler, der er skabt af bl.a. energi- og miljøafgifter og EU ETS

| d) | at forbedre løsninger til risikobevidsthed, -reduktion og -overførsel for så vidt angår husholdninger og virksomheder, navnlig mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, især ved at sikre tilgængelighed af forsikringsløsninger til en overkommelig pris, navnlig for mennesker og husholdninger i sårbare situationer. |
| --- | --- |

d)

at forbedre løsninger til risikobevidsthed, -reduktion og -overførsel for så vidt angår husholdninger og virksomheder, navnlig mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, især ved at sikre tilgængelighed af forsikringsløsninger til en overkommelig pris, navnlig for mennesker og husholdninger i sårbare situationer.

| 7) | For at sikre adgang til økonomisk overkommelige basale tjenester og boliger for de mennesker og husholdninger, der er mest berørt af den grønne omstilling, navnlig dem, der befinder sig i sårbare situationer, og dem, som befinder sig i regioner, der står over for udfordringer i forbindelse med omstillingen, opfordres medlemsstaterne til at overveje følgende foranstaltninger:






  a) | at mobilisere offentlig og privat finansiel støtte og skabe incitamenter til private investeringer i vedvarende energikilder og energieffektivitet suppleret med rådgivning til forbrugerne med henblik på bedre at styre deres energiforbrug og træffe informerede beslutninger om energibesparelser for at sænke deres energiregninger, navnlig rettet mod sårbare husholdninger og lokalsamfund; med henblik herpå sikre, at der er tilstrækkelige midler til rådighed til disse foranstaltninger, herunder ved at forbedre kvaliteten af de offentlige udgifter, gøre optimal brug af relevante EU-fonde og trække på de budgetmidler, der er skabt af bl.a. energi- og miljøafgifter og indtægter fra EU ETS |
| --- | --- | --- |

7)

a)

at mobilisere offentlig og privat finansiel støtte og skabe incitamenter til private investeringer i vedvarende energikilder og energieffektivitet suppleret med rådgivning til forbrugerne med henblik på bedre at styre deres energiforbrug og træffe informerede beslutninger om energibesparelser for at sænke deres energiregninger, navnlig rettet mod sårbare husholdninger og lokalsamfund; med henblik herpå sikre, at der er tilstrækkelige midler til rådighed til disse foranstaltninger, herunder ved at forbedre kvaliteten af de offentlige udgifter, gøre optimal brug af relevante EU-fonde og trække på de budgetmidler, der er skabt af bl.a. energi- og miljøafgifter og indtægter fra EU ETS

| b) | at forebygge og afhjælpe energifattigdom ved at fremme og gennemføre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, herunder offentlige og private investeringer i boliger for at stimulere renoveringer, herunder i den sociale boligsektor (57); med henblik herpå at yde veludformede incitamenter, tilskud og lån sammen med tilhørende rådgivning, også til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, samtidig med at der tages behørigt hensyn til incitamenter, navnlig blandt ejere og lejere, og udviklingen i boligudgifterne, navnlig for husholdninger i sårbare situationer |
| --- | --- |

b)

at forebygge og afhjælpe energifattigdom ved at fremme og gennemføre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, herunder offentlige og private investeringer i boliger for at stimulere renoveringer, herunder i den sociale boligsektor (57); med henblik herpå at yde veludformede incitamenter, tilskud og lån sammen med tilhørende rådgivning, også til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, samtidig med at der tages behørigt hensyn til incitamenter, navnlig blandt ejere og lejere, og udviklingen i boligudgifterne, navnlig for husholdninger i sårbare situationer

| c) | at give energiforbrugere, herunder husholdninger i sårbare situationer, større råderum ved at udvikle yderligere selvforsyning via individuelle ordninger for vedvarende energi samt andre tjenester via borgerenergifællesskaber (58), ledsaget af uddannelsesmæssige foranstaltninger og kampagner, med særligt fokus på personer i sårbare situationer og forbrugere, der bor i landdistrikter og fjerntliggende områder, herunder regionerne i den yderste periferi, og på øer |
| --- | --- |

c)

at give energiforbrugere, herunder husholdninger i sårbare situationer, større råderum ved at udvikle yderligere selvforsyning via individuelle ordninger for vedvarende energi samt andre tjenester via borgerenergifællesskaber (58), ledsaget af uddannelsesmæssige foranstaltninger og kampagner, med særligt fokus på personer i sårbare situationer og forbrugere, der bor i landdistrikter og fjerntliggende områder, herunder regionerne i den yderste periferi, og på øer

| d) | at forebygge og håndtere mobilitets- og transportudfordringer og -hindringer for husholdninger i sårbare situationer, navnlig i fjerntliggende regioner, landdistrikter og lavindkomstregioner, herunder regionerne i den yderste periferi og øer samt byer, gennem passende politik- og støtteforanstaltninger og udvikling af den nødvendige infrastruktur med henblik på at forbedre basale forbindelsesmuligheder, der giver adgang til uddannelse, sundhed, beskæftigelse af høj kvalitet og social deltagelse; navnlig at sikre tilgængeligheden, herunder hyppigheden, af offentlig lavemissionstransport og, hvor det er relevant, fremme udbredelsen af bæredygtige former for privat mobilitet (59) med fokus på at sikre overkommelige priser, tilgængelighed og sikkerhed |
| --- | --- |

d)

at forebygge og håndtere mobilitets- og transportudfordringer og -hindringer for husholdninger i sårbare situationer, navnlig i fjerntliggende regioner, landdistrikter og lavindkomstregioner, herunder regionerne i den yderste periferi og øer samt byer, gennem passende politik- og støtteforanstaltninger og udvikling af den nødvendige infrastruktur med henblik på at forbedre basale forbindelsesmuligheder, der giver adgang til uddannelse, sundhed, beskæftigelse af høj kvalitet og social deltagelse; navnlig at sikre tilgængeligheden, herunder hyppigheden, af offentlig lavemissionstransport og, hvor det er relevant, fremme udbredelsen af bæredygtige former for privat mobilitet (59) med fokus på at sikre overkommelige priser, tilgængelighed og sikkerhed

| e) | at lette adgangen til bæredygtigt forbrug, herunder ernæring, navnlig for mennesker og husholdninger i sårbare situationer og navnlig børn, og fremme omkostningsbesparende muligheder i forbindelse med den cirkulære økonomi; med henblik herpå tilvejebringe effektive incitamenter og værktøjer såsom sociale innovationstiltag og lokale initiativer, støtte genbrugs-, reparations-, genanvendelses-, donations- og deleordninger, herunder gennem socialøkonomiske enheder, og fremme uddannelse og bevidstgørelse om miljømæssig bæredygtighed for lærende i alle aldre og på alle uddannelsesniveauer og -former. |
| --- | --- |

e)

at lette adgangen til bæredygtigt forbrug, herunder ernæring, navnlig for mennesker og husholdninger i sårbare situationer og navnlig børn, og fremme omkostningsbesparende muligheder i forbindelse med den cirkulære økonomi; med henblik herpå tilvejebringe effektive incitamenter og værktøjer såsom sociale innovationstiltag og lokale initiativer, støtte genbrugs-, reparations-, genanvendelses-, donations- og deleordninger, herunder gennem socialøkonomiske enheder, og fremme uddannelse og bevidstgørelse om miljømæssig bæredygtighed for lærende i alle aldre og på alle uddannelsesniveauer og -former.

TVÆRGÅENDE ELEMENTER TIL POLITISKE TILTAG TIL STØTTE FOR EN RETFÆRDIG GRØN OMSTILLING

| 8) | For at fremme den grønne omstilling på en inkluderende og demokratisk måde, integrere målene for retfærdig omstilling i den politiske beslutningsproces på alle niveauer fra begyndelsen og sikre en effektiv tilgang til politikker for retfærdig omstilling, som inddrager hele samfundet, opfordres medlemsstaterne til:






  a) | at samordne politikudformningen på alle niveauer og på tværs af alle relevante politikområder, herunder forskning og innovation, med henblik på at opbygge en integreret og befordrende politisk ramme, der tager behørigt hensyn til fordelingsmæssige virkninger samt positive og negative afsmittende virkninger, herunder i grænseoverskridende regioner, og integrerer passende og systematiske evalueringsstrategier, hvor det er muligt, såsom forudgående og efterfølgende vurderinger |
| --- | --- | --- |

8)

a)

at samordne politikudformningen på alle niveauer og på tværs af alle relevante politikområder, herunder forskning og innovation, med henblik på at opbygge en integreret og befordrende politisk ramme, der tager behørigt hensyn til fordelingsmæssige virkninger samt positive og negative afsmittende virkninger, herunder i grænseoverskridende regioner, og integrerer passende og systematiske evalueringsstrategier, hvor det er muligt, såsom forudgående og efterfølgende vurderinger

| b) | at tilskynde de regionale og lokale myndigheder til at spille en aktiv rolle i forbindelse med at udvikle, gennemføre og overvåge politikker for retfærdig omstilling i kraft af deres nærhed til borgerne og det lokale erhvervsliv |
| --- | --- |

b)

at tilskynde de regionale og lokale myndigheder til at spille en aktiv rolle i forbindelse med at udvikle, gennemføre og overvåge politikker for retfærdig omstilling i kraft af deres nærhed til borgerne og det lokale erhvervsliv

| c) | aktivt at inddrage arbejdsmarkedets parter på nationalt, regionalt og lokalt plan, idet deres autonomi respekteres, i alle faser af den politiske beslutningsproces og gennemførelse, der er fastsat i henhold til denne henstilling, bl.a. gennem social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger, hvor det er relevant; desuden yderligere fremme den fulde inddragelse af arbejdsmarkedets parter i udformningen og gennemførelsen af omstillingskursen for industrielle økosystemer under den ajourførte nye industristrategi |
| --- | --- |

c)

aktivt at inddrage arbejdsmarkedets parter på nationalt, regionalt og lokalt plan, idet deres autonomi respekteres, i alle faser af den politiske beslutningsproces og gennemførelse, der er fastsat i henhold til denne henstilling, bl.a. gennem social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger, hvor det er relevant; desuden yderligere fremme den fulde inddragelse af arbejdsmarkedets parter i udformningen og gennemførelsen af omstillingskursen for industrielle økosystemer under den ajourførte nye industristrategi

| d) | at styrke og kvalificere mennesker, navnlig kvinder, samt civilsamfundet og interessenter, bl.a. organisationer, der repræsenterer mennesker i sårbare situationer, herunder personer med handicap, unge og børn, som opfordrer til en hurtig klimaindsats, og aktører i den sociale økonomi, herunder gennem »Den europæiske klimapagt« (60), med henblik på deres deltagelse i beslutningstagning, politikudformning og -gennemførelse, også ved at gøre brug af nye deltagelsesbaserede modeller, der inddrager mennesker i sårbare situationer |
| --- | --- |

d)

at styrke og kvalificere mennesker, navnlig kvinder, samt civilsamfundet og interessenter, bl.a. organisationer, der repræsenterer mennesker i sårbare situationer, herunder personer med handicap, unge og børn, som opfordrer til en hurtig klimaindsats, og aktører i den sociale økonomi, herunder gennem »Den europæiske klimapagt« (60), med henblik på deres deltagelse i beslutningstagning, politikudformning og -gennemførelse, også ved at gøre brug af nye deltagelsesbaserede modeller, der inddrager mennesker i sårbare situationer

| e) | at styrke de relevante offentlige tjenesters operationelle kapacitet til at yde effektiv vejledning og støtte til gennemførelse af politikker for retfærdig omstilling; navnlig styrke de offentlige arbejdsformidlinger for at støtte omstillinger på arbejdsmarkedet og viden om færdigheder samt arbejdstilsyn for at beskytte arbejdsvilkår; desuden at mobilisere social- og sundhedstjenester, hvor det er relevant, navnlig for at støtte omstillinger på arbejdsmarkedet og bekæmpe energifattigdom |
| --- | --- |

e)

at styrke de relevante offentlige tjenesters operationelle kapacitet til at yde effektiv vejledning og støtte til gennemførelse af politikker for retfærdig omstilling; navnlig styrke de offentlige arbejdsformidlinger for at støtte omstillinger på arbejdsmarkedet og viden om færdigheder samt arbejdstilsyn for at beskytte arbejdsvilkår; desuden at mobilisere social- og sundhedstjenester, hvor det er relevant, navnlig for at støtte omstillinger på arbejdsmarkedet og bekæmpe energifattigdom

| f) | også at støtte en retfærdig grøn omstilling i tredjelande i forbindelse med bæredygtig udvikling og bestræbelser på at udrydde fattigdom, f.eks. ved at vedtage overgangspolitikker, der tager hensyn deres indvirkning på tredjelande og ved at fortsætte inddragelsen af interessenter og globale partnerskaber. |
| --- | --- |

f)

også at støtte en retfærdig grøn omstilling i tredjelande i forbindelse med bæredygtig udvikling og bestræbelser på at udrydde fattigdom, f.eks. ved at vedtage overgangspolitikker, der tager hensyn deres indvirkning på tredjelande og ved at fortsætte inddragelsen af interessenter og globale partnerskaber.

| 9) | For at sikre tilgængeligheden og kvaliteten af de data og den dokumentation, der er nødvendig for at indføre forsvarlige socialpolitikker og arbejdsmarkedspolitikker med henblik på en retfærdig omstilling til klimaneutralitet, opfordres medlemsstaterne til:






  a) | at styrke evidensgrundlaget for politikker for retfærdig omstilling ved bl.a. at fremme, hvor det er relevant, den gradvise harmonisering af og konsekvens i definitioner, begreber og metodologier, herunder på grundlag af henstilling (EU) 2020/1563 og opfølgende tiltag i koordineringsgruppen for energifattigdom og sårbare forbrugere, og ved at anvende tilgængelige metoder til politikevalueringer; tillige inddrage evaluerings- og dataindsamlingsstrategier, navnlig for så vidt angår færdigheder, opgaver og job, som bidrager til den grønne omstilling, ved hjælp af kønsopdelte data i udarbejdelsen og udformningen af relevante politiske foranstaltninger og lovgivningsinitiativer |
| --- | --- | --- |

9)

a)

at styrke evidensgrundlaget for politikker for retfærdig omstilling ved bl.a. at fremme, hvor det er relevant, den gradvise harmonisering af og konsekvens i definitioner, begreber og metodologier, herunder på grundlag af henstilling (EU) 2020/1563 og opfølgende tiltag i koordineringsgruppen for energifattigdom og sårbare forbrugere, og ved at anvende tilgængelige metoder til politikevalueringer; tillige inddrage evaluerings- og dataindsamlingsstrategier, navnlig for så vidt angår færdigheder, opgaver og job, som bidrager til den grønne omstilling, ved hjælp af kønsopdelte data i udarbejdelsen og udformningen af relevante politiske foranstaltninger og lovgivningsinitiativer

| b) | at udvikle og integrere brugen af solide og gennemsigtige (forudgående) beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige konsekvensanalyser som led i nationale klima-, energi- og miljøreformer og -foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

at udvikle og integrere brugen af solide og gennemsigtige (forudgående) beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige konsekvensanalyser som led i nationale klima-, energi- og miljøreformer og -foranstaltninger

| c) | at sikre effektiv og gennemsigtig overvågning og uafhængig (efterfølgende) evaluering af de beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige virkninger af nationale reformer og foranstaltninger, der bidrager til klima- og miljømålene, idet arbejdsmarkedets parter og andre interessenter inddrages i identificeringen af evalueringsspørgsmål og, hvor det er relevant, i udformningen og gennemførelsen af evaluerings- og høringsstrategier |
| --- | --- |

c)

at sikre effektiv og gennemsigtig overvågning og uafhængig (efterfølgende) evaluering af de beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige virkninger af nationale reformer og foranstaltninger, der bidrager til klima- og miljømålene, idet arbejdsmarkedets parter og andre interessenter inddrages i identificeringen af evalueringsspørgsmål og, hvor det er relevant, i udformningen og gennemførelsen af evaluerings- og høringsstrategier

| d) | at styrke forsknings- og innovationstiltag på regionalt og nationalt plan og på EU-plan, herunder gennem finansiering fra Horisont Europa-programmet og gennem tiltag under politikdagsordenen for det europæiske forskningsrum (61), for at forbedre modelleringen og vurderingen af klimaændringspolitikkernes makroøkonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale dimension; at fremme inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i gennemførelsen af relevante forsknings- og innovationstiltag, navnlig Horisont Europa-missionerne »tilpasning til klimaændringer«, og »intelligente og klimaneutrale byer«, som kan bidrage til at udvikle praktiske løsninger til støtte for den grønne omstilling på regionalt og lokalt plan; på EU-plan at udnytte eksisterende indikatorer og overvågningsrammer bedre og, hvor det er nødvendigt, at fremme udviklingen af indikatorer for færdigheder, opgaver og job, som bidrager til den grønne omstilling |
| --- | --- |

d)

at styrke forsknings- og innovationstiltag på regionalt og nationalt plan og på EU-plan, herunder gennem finansiering fra Horisont Europa-programmet og gennem tiltag under politikdagsordenen for det europæiske forskningsrum (61), for at forbedre modelleringen og vurderingen af klimaændringspolitikkernes makroøkonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale dimension; at fremme inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i gennemførelsen af relevante forsknings- og innovationstiltag, navnlig Horisont Europa-missionerne »tilpasning til klimaændringer«, og »intelligente og klimaneutrale byer«, som kan bidrage til at udvikle praktiske løsninger til støtte for den grønne omstilling på regionalt og lokalt plan; på EU-plan at udnytte eksisterende indikatorer og overvågningsrammer bedre og, hvor det er nødvendigt, at fremme udviklingen af indikatorer for færdigheder, opgaver og job, som bidrager til den grønne omstilling

| e) | at fremlægge resultaterne af evalueringer, fremsyn og overvågning for offentligheden med regelmæssige mellemrum og tilrettelægge udvekslinger med arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet og andre interessenter om de vigtigste resultater og mulige tilpasninger. |
| --- | --- |

e)

at fremlægge resultaterne af evalueringer, fremsyn og overvågning for offentligheden med regelmæssige mellemrum og tilrettelægge udvekslinger med arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet og andre interessenter om de vigtigste resultater og mulige tilpasninger.

OPTIMAL ANVENDELSE AF OFFENTLIG OG PRIVAT FINANSIERING

| 10) | For at tilvejebringe omkostningseffektive investeringer og finansiel støtte, herunder til små og mellemstore virksomheder, i overensstemmelse med statsstøttereglerne med henblik på at håndtere de sociale aspekter og arbejdsmarkedsaspekterne af en retfærdig grøn omstilling, samtidig med at synergierne på tværs af tilgængelige programmer og instrumenter udnyttes, og med fokus på de regioner og industrielle økosystemer, der er mest berørt, opfordres medlemsstaterne til:






  a) | fuldt ud at gennemføre de relevante reformer og investeringer under genopretnings- og resiliensplanerne og sikre komplementaritet med andre fonde |
| --- | --- | --- |

10)

a)

fuldt ud at gennemføre de relevante reformer og investeringer under genopretnings- og resiliensplanerne og sikre komplementaritet med andre fonde

| b) | at mobilisere og sikre en sammenhængende og optimal anvendelse af alle relevante instrumenter og finansieringsmuligheder, herunder teknisk bistand, på medlemsstats- og EU-plan for at støtte relevante tiltag og investeringer. Unionens finansieringsinstrumenter omfatter navnlig fondene under samhørighedspolitikken, mekanismen for retfærdig omstilling, InvestEU, Horisont Europa-programmet, instrumentet for teknisk støtte, Erasmus+, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF), LIFE-programmet, Innovationsfonden og Moderniseringsfonden |
| --- | --- |

b)

at mobilisere og sikre en sammenhængende og optimal anvendelse af alle relevante instrumenter og finansieringsmuligheder, herunder teknisk bistand, på medlemsstats- og EU-plan for at støtte relevante tiltag og investeringer. Unionens finansieringsinstrumenter omfatter navnlig fondene under samhørighedspolitikken, mekanismen for retfærdig omstilling, InvestEU, Horisont Europa-programmet, instrumentet for teknisk støtte, Erasmus+, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF), LIFE-programmet, Innovationsfonden og Moderniseringsfonden

| c) | at give tilsagn om og anvende tilstrækkelige nationale ressourcer til at bidrage til gennemførelsen af omfattende sæt af foranstaltninger til sikring af en retfærdig grøn omstilling. Disse foranstaltninger bør finansieres på passende vis, bl.a. ved at forbedre kvaliteten af de offentlige udgifter, mobilisere yderligere privat finansiering og/eller anvende yderligere offentlige indtægter; navnlig kan indtægterne fra EU ETS også anvendes til at finansiere foranstaltninger, som afbøder de negative sociale virkninger af den grønne omstilling; at tage hensyn til beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige aspekter ved udviklingen af grøn budgetlægning |
| --- | --- |

c)

at give tilsagn om og anvende tilstrækkelige nationale ressourcer til at bidrage til gennemførelsen af omfattende sæt af foranstaltninger til sikring af en retfærdig grøn omstilling. Disse foranstaltninger bør finansieres på passende vis, bl.a. ved at forbedre kvaliteten af de offentlige udgifter, mobilisere yderligere privat finansiering og/eller anvende yderligere offentlige indtægter; navnlig kan indtægterne fra EU ETS også anvendes til at finansiere foranstaltninger, som afbøder de negative sociale virkninger af den grønne omstilling; at tage hensyn til beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige aspekter ved udviklingen af grøn budgetlægning

| d) | at udveksle bedste praksis med andre medlemsstater, f.eks. om udvikling af programmeringsdokumenter for individuelle EU-fonde eller udvikling af relevante nationale strategier og projekter. |
| --- | --- |

d)

at udveksle bedste praksis med andre medlemsstater, f.eks. om udvikling af programmeringsdokumenter for individuelle EU-fonde eller udvikling af relevante nationale strategier og projekter.

FREMTIDIGE TILTAG MED HENBLIK PÅ EN RETFÆRDIG GRØN OMSTILLING

| 11) | Med henblik på at iværksætte opfølgende tiltag til denne henstilling hilser Rådet det velkommen, at Kommissionen har til hensigt at fortage følgende:






  a) | yderligere at forbedre udvekslingen med de vigtigste berørte interessenter, mennesker og samfund samt udvekslingen af bedste praksis, herunder i forbindelse med industrielle økosystemers omstillingskurs (62), navnlig i en grænseoverskridende sammenhæng og med fokus på de mest berørte regioner og sektorer |
| --- | --- | --- |

11)

a)

yderligere at forbedre udvekslingen med de vigtigste berørte interessenter, mennesker og samfund samt udvekslingen af bedste praksis, herunder i forbindelse med industrielle økosystemers omstillingskurs (62), navnlig i en grænseoverskridende sammenhæng og med fokus på de mest berørte regioner og sektorer

| b) | at støtte en øget tilstrækkelighed, sammenhæng og effektivitet i medlemsstaternes politikker for retfærdig omstilling, herunder for de beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige aspekter, der skal tages i betragtning i forbindelse med udformningen, gennemførelsen, overvågningen og vurderingen af de nationale planer og langsigtede strategier, eventuelt også i forbindelse med den kommende revision af forordning (EU) 2018/1999, hvor det er relevant |
| --- | --- |

b)

at støtte en øget tilstrækkelighed, sammenhæng og effektivitet i medlemsstaternes politikker for retfærdig omstilling, herunder for de beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige aspekter, der skal tages i betragtning i forbindelse med udformningen, gennemførelsen, overvågningen og vurderingen af de nationale planer og langsigtede strategier, eventuelt også i forbindelse med den kommende revision af forordning (EU) 2018/1999, hvor det er relevant

| c) | i forbindelse med revisionen af Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (63), der vil finde sted, eftersom den udløber ved udgangen af 2023, at overveje, om den tilgængelige dokumentation berettiger en lempelse af reglerne for støtte til sociale virksomheders adgang til finansiering og for støtte til ansættelse af dårligt stillede eller meget dårligt stillede arbejdstagere (64) |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med revisionen af Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (63), der vil finde sted, eftersom den udløber ved udgangen af 2023, at overveje, om den tilgængelige dokumentation berettiger en lempelse af reglerne for støtte til sociale virksomheders adgang til finansiering og for støtte til ansættelse af dårligt stillede eller meget dårligt stillede arbejdstagere (64)

| d) | at styrke databasen, navnlig ved at få adgang til administrative datakilder og, hvor det er relevant, data fra arbejdsmarkedets parter, erhvervslivet, civilsamfundet (65) og opinionsundersøgelser, og ajourføre metodologisk vejledning til vurdering af beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige virkninger af en retfærdig omstilling og klima- og energipolitikker, bl.a. med et kønsperspektiv og i forbindelse med det europæiske semester, hvor det er relevant; også at styrke kendskabet til og målbarheden af centrale begreber i den grønne økonomi, navnlig »grønne job« og »bæredygtige job«, alt efter hvad der er relevant, i tæt samarbejde med medlemsstaterne og under hensyntagen til tilgange og processer på alle niveauer, også med henblik på at foregribe ændringer på arbejdsmarkedet og håndtere omstruktureringsprocesser på en overordnet måde, som vil kræve målrettede og effektive opkvalificerings- og omskolingspolitikker |
| --- | --- |

d)

at styrke databasen, navnlig ved at få adgang til administrative datakilder og, hvor det er relevant, data fra arbejdsmarkedets parter, erhvervslivet, civilsamfundet (65) og opinionsundersøgelser, og ajourføre metodologisk vejledning til vurdering af beskæftigelsesmæssige, sociale og fordelingsmæssige virkninger af en retfærdig omstilling og klima- og energipolitikker, bl.a. med et kønsperspektiv og i forbindelse med det europæiske semester, hvor det er relevant; også at styrke kendskabet til og målbarheden af centrale begreber i den grønne økonomi, navnlig »grønne job« og »bæredygtige job«, alt efter hvad der er relevant, i tæt samarbejde med medlemsstaterne og under hensyntagen til tilgange og processer på alle niveauer, også med henblik på at foregribe ændringer på arbejdsmarkedet og håndtere omstruktureringsprocesser på en overordnet måde, som vil kræve målrettede og effektive opkvalificerings- og omskolingspolitikker

| e) | at skærpe, hvor det er relevant, sin rutinemæssige overvågning og fremsynsanalyse af udviklingen i og risiciene ved energifattigdom i Unionen, herunder sociale og fordelingsmæssige aspekter, også for at danne grundlag for arbejdet i koordineringsgruppen for energifattigdom og sårbare forbrugere og andre relevante ekspertgrupper |
| --- | --- |

e)

at skærpe, hvor det er relevant, sin rutinemæssige overvågning og fremsynsanalyse af udviklingen i og risiciene ved energifattigdom i Unionen, herunder sociale og fordelingsmæssige aspekter, også for at danne grundlag for arbejdet i koordineringsgruppen for energifattigdom og sårbare forbrugere og andre relevante ekspertgrupper

| f) | at udvikle yderligere forskning og styrke dokumentationen vedrørende definition, overvågning og evaluering af fremskridt hen imod sikring af tilstrækkelig adgang til basale tjenester i tæt samarbejde med medlemsstaterne og under hensyntagen til nationale tilgange, også ved at udvikle begrebet »transportfattigdom«, hvis det er relevant, navnlig i forbindelse med den grønne omstilling til en bæredygtig trivselsøkonomi |
| --- | --- |

f)

at udvikle yderligere forskning og styrke dokumentationen vedrørende definition, overvågning og evaluering af fremskridt hen imod sikring af tilstrækkelig adgang til basale tjenester i tæt samarbejde med medlemsstaterne og under hensyntagen til nationale tilgange, også ved at udvikle begrebet »transportfattigdom«, hvis det er relevant, navnlig i forbindelse med den grønne omstilling til en bæredygtig trivselsøkonomi

| g) | at gennemgå de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af denne henstilling, hvor det er relevant, som led i den multilaterale overvågning i det europæiske semester, herunder i Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse i samarbejde med andre relevante udvalg på deres respektive kompetenceområder, navnlig Udvalget for Økonomisk Politik, med udgangspunkt i eksisterende resultattavler og overvågningsrammer, om nødvendigt udvidet med yderligere indikatorer i tæt samarbejde med medlemsstaterne; at overveje vejledningen i denne henstilling vedrørende forordning (EU) 2018/1999, navnlig som led i dens vurderinger i forbindelse med den kommende ajourføring af integrerede nationale energi- og klimaplaner i 2023-2024. |
| --- | --- |

g)

at gennemgå de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af denne henstilling, hvor det er relevant, som led i den multilaterale overvågning i det europæiske semester, herunder i Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Social Beskyttelse i samarbejde med andre relevante udvalg på deres respektive kompetenceområder, navnlig Udvalget for Økonomisk Politik, med udgangspunkt i eksisterende resultattavler og overvågningsrammer, om nødvendigt udvidet med yderligere indikatorer i tæt samarbejde med medlemsstaterne; at overveje vejledningen i denne henstilling vedrørende forordning (EU) 2018/1999, navnlig som led i dens vurderinger i forbindelse med den kommende ajourføring af integrerede nationale energi- og klimaplaner i 2023-2024.

Udfærdiget i Luxembourg, den 16. juni 2022.

På Rådets vegne

O. DUSSOPT

Formand

---

(1)  IPCC, 2021: Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change.

1

(2)  Szewczyk, W., Feyen. L., Matei, A., Ciscar, J.C., Mulholland, E., Soria, A. (2020), Economic analysis of selected climate impacts, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, doi:10.2760/845605.

2

(3)  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

3

(4)  Europa-Kommissionen (2021), PESETA IV-undersøgelsen »Climate change impacts and adaptation in Europe«, Det Fælles Forskningscenter, Sevilla, http://ec.europa.eu/jrc/en/peseta-iv.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/591 af 6. april 2022 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 (EUT L 114 af 12.4.2022, s. 22).

6

(7)  F.eks. med hensyn til infrastruktur vil Unionen have behov for anslået 350 mia. EUR i yderligere investeringer om året i løbet af dette årti for at opfylde sit emissionsreduktionsmål for 2030 alene i energisystemer, samtidig med at der vil være behov for 130 mia. EUR til andre miljømål.

7

(8)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen, afgørelse (EU) 2015/1814 om oprettelse og drift af en markedsstabilitetsreserve i forbindelse med Unionens ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner og forordning (EU) 2015/757, COM(2021) 551 final.

8

(9)  I retningslinjerne defineres begrebet retfærdig omstilling, og de politiske beslutningstagere og arbejdsmarkedets parter opfordres til at fremme en retfærdig omstilling på globalt plan.

9

(10)  Jf. dokument ST 14545/2018 REV 1.

10

(11)  Den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev proklameret og undertegnet af Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen på topmødet i Göteborg i november 2017, er Unionens rettesnor for et stærkt socialt Europa.

11

(12)  For at nå dette overordnede mål skal Europa tilstræbe som minimum at halvere den kønsbestemte forskel i beskæftigelsesfrekvensen i forhold til 2019, nedbringe andelen af unge (15-29 år), der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET’er), til 9 % og øge udbuddet af formel førskoleundervisning og børnepasning (ECEC).

12

(13)  Navnlig bør mindst 80 % af de 16-74-årige have grundlæggende digitale færdigheder, og skolefrafaldet bør nedbringes yderligere, og deltagelsen i ungdomsuddannelser bør øges.

13

(14)  Ud af de 15 millioner mennesker, der skal hjælpes ud af fattigdom eller social udstødelse, bør mindst 5 millioner være børn.

14

(15)  Meddelelse fra Kommissionen af 14. juli 2021 med titlen »»Fit for 55«: realisering af EU’s klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet«.

15

(16)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene – Impact Assessment accompanying the Communication »Stepping up Europe’s 2030 climate ambition – Investing in a climate-neutral future for the benefit of our people«, SWD(2020) 176 final. Fremskrivninger baseret på E-QUEST baseret på et scenario med lavere beskatning af lavt kvalificeret arbejdskraft.

16

(17)  Europa-Kommissionen (2019), »Sustainable growth for all: choices for the future of Social Europe, Employment and Social Developments in Europe 2019«, 4. juli 2019. Baseret på den dybdegående analyse, der ledsager Kommissionens meddelelse COM(2018) 773.

17

(18)  SWD(2020) 176 final.

18

(19)  SWD(2020) 176 final.

19

(20)  Europa-Kommissionen (2019), »Sustainable growth for all: choices for the future of Social Europe, Employment and Social Developments in Europe 2019«, kapitel 5, 4. juli 2019, og Europa-Kommissionen (2020), »Leaving no one behind and striving for more: fairness and solidarity in the European social market economy«, Employment and Social Developments in Europe 2020, kapitel 4.2.2, 15. september 2020. Den samlede fattigdom måles i denne forbindelse ved hjælp af den aftalte indikator for fattigdomsrisikosatsen i overensstemmelse med indikatorerne på den sociale resultattavle og det tilhørende overordnede mål for 2030 under handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder.

20

(21)  IEEP (2021), Green taxation and other economic instruments: internalising environmental costs to make the polluter pay.

21

(22)  Desuden har op mod 6,2 % af personer bosiddende i Unionen, dvs. over 27 millioner mennesker, restancer med hensyn til at betale deres forsyningsregninger.

22

(23)  Europa-Kommissionen, EPOV Annual Report: Addressing Energy Poverty in the European Union: State of Play and Action, 2019, s. 6.

23

(24)  Jf. rapporten fra workshoppen om energifattigdom, som blev afholdt den 9. november 2016 for Europa-Parlamentets Udvalg om Industri, Forskning og Energi (ITRE).

24

(25)  Jf. Gender perspective on access to energy in the EU (europa.eu), Gender and energy| European Institute for Gender Equality (europa.eu), GFE-Gender-Issues-Note-Session-6.2.pdf (oecd.org).

25

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 af 24. juni 2021 om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 1).

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

28

(29)  Navnlig de årlige strategier for bæredygtig vækst (ASGS) for 2021 og 2022, henstillingerne for euroområdet for 2021 og de landespecifikke henstillinger.

29

(30)  Kommissionens henstilling (EU) 2021/402 af 4. marts 2021 om en effektiv og aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen (EASE) (EUT L 80 af 8.3.2021, s. 1).

30

(31)  Rådets afgørelse (EU) 2020/1512 af 13. oktober 2020 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 344 af 19.10.2020, s. 22).

31

(32)  Rådets afgørelse (EU) 2021/1868 af 15. oktober 2021 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 379 af 26.10.2021, s. 1).

32

(33)  Meddelelse fra Kommissionen af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed«.

33

(34)  Meddelelse fra Kommissionen af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« (COM(2021) 350 final).

34

(35)  Rådets henstilling 2020/C 417/01 af 24. november 2020 om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1).

35

(36)  Rådets henstilling af 16. juni 2022 om en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed (Se side 10 i denne EUT.).

36

(37)  I forslag til Rådets direktiv om omstrukturering af EU-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (omarbejdning) (COM(2021) 563 final) påtænkes en sådan omlægning af beskatningen af energiprodukter og elektricitet med henblik på at indfri klima- og miljømålene.

37

(38)  Rådets henstilling (EU) 2021/1004 af 14. juni 2021 om oprettelse af en europæisk børnegaranti (EUT L 223 af 22.6.2021, s. 14).

38

(39)  »Den europæiske søjle for sociale rettigheder«, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, 17. november 2017, princip 20.

39

(40)  »Den europæiske søjle for sociale rettigheder«, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, 17. november 2017, princip 19a.

40

(41)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet (omarbejdning) (COM(2021) 558 final).

41

(42)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning) (COM(2021) 802 final).

42

(43)  Kommissionens henstilling (EU) 2020/1563 af 14. oktober 2020 om energifattigdom (EUT L 357 af 27.10.2020, s. 35).

43

(44)  Uden for Unionens budget og NextGenerationEU.

44

(45)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13) (»klassificeringsforordningen«) fastsætter et fælles klassificeringssystem for bæredygtige økonomiske aktiviteter.

45

(46)  Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1).

46

(47)  Selv om det er op til medlemsstaterne at definere begrebet »sårbare kunder«, omfatter det husholdninger, der ikke er i stand til at opvarme eller afkøle deres hjem tilstrækkeligt og/eller har restancer på forsyningsregninger i overensstemmelse med Kommissionens henstilling om energifattigdom, C/2020/9600 final (EUT L 357 af 27.10.2020, s. 35).

47

(48)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

48

(49)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet (omarbejdning), COM(2021) 558 final.

49

(50)  Meddelelse fra Kommissionen af 9. december 2021 med titlen »Opbygning af en økonomi, der tjener alle: en handlingsplan for den sociale økonomi«.

50

(51)  I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (EUT L 151 af 7.6.2019, s. 70) og Kommissionens meddelelse, »Sociale hensyn ved indkøb – En vejledning i mulighederne for at tage sociale hensyn ved offentlige udbud – 2. udgave« (EUT C 237 af 18.6.2021, s. 1).

51

(52)  Rådets henstilling 2018/C 153/01 af 15. marts 2018 om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (EUT C 153 af 2.5.2018, s. 1).

52

(53)  Rådets henstilling 2014/C 88/01 af 10. marts 2014 om en kvalitetsramme for praktikophold (EUT C 88 af 27.3.2014, s. 1).

53

(54)  Rådets henstilling af 16. juni 2022 om individuelle læringskonti (Se side 26 i denne EUT.).

54

(55)  Rådets henstilling af 16. juni 2022 om en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed (Se side 10 i denne EUT.).

55

(56)  Rådets henstilling 2019/C 387/01 af 8. november 2019 om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige (EUT C 387 af 15.11.2019, s. 1).

56

(57)  I overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen af 18. februar 2022 med titlen »Retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022«, alt efter hvad der er relevant.

57

(58)  »Borgerenergifællesskaber« ser defineret i artikel 2, nr. 11), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125).

58

(59)  Meddelelse fra Kommissionen af 9. december 2020 med titlen »Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet – en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden«.

59

(60)  Meddelelse fra Kommissionen af 9. december 2020 med titlen »Den europæiske klimapagt«.

60

(61)  Se Rådets konklusioner af 26. november 2021 om den fremtidige styring af det europæiske forskningsrum (EFR), og som skitserer politikdagsordenen for EFR 2022-2024, herunder tiltag 4 om attraktive og bæredygtige forskerkarrierer, tiltag 7 om en bedre udnyttelse af viden, tiltag 12 om fremskyndelse af den grønne/digitale omstilling samt tiltag 20 om FoI-investeringer og -reformer.

61

(62)  Som bebudet i den opdaterede industristrategi, såsom byggeri, energiintensive industrier eller mobilitet.

62

(63)  Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1) (»den generelle gruppefritagelsesordning«).

63

(64)  I overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen af 9. december 2021 med titlen »Opbygning af en økonomi, der tjener alle: en handlingsplan for den sociale økonomi«.

64

(65)  Gennemføres i overensstemmelse med EU-lovgivningen om databeskyttelse og adgang til den offentlige sektors informationer, f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1024 af 20. juni 2019 om åbne data og videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (EUT L 172 af 26.6.2019, s. 56).

65

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 27.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/52

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10251 — INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 243/05)

Den 19. november 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10251. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10251. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 27.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/53

---

Euroens vekselkurs (1)

24. juni 2022

(2022/C 243/06)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0524 |
| JPY | japanske yen | 142,19 |
| DKK | danske kroner | 7,4398 |
| GBP | pund sterling | 0,85773 |
| SEK | svenske kroner | 10,6940 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0072 |
| ISK | islandske kroner | 139,70 |
| NOK | norske kroner | 10,4345 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,731 |
| HUF | ungarske forint | 401,34 |
| PLN | polske zloty | 4,7023 |
| RON | rumænske leu | 4,9463 |
| TRY | tyrkiske lira | 18,2856 |
| AUD | australske dollar | 1,5248 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3657 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,2609 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6731 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4620 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 364,09 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,7137 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,0478 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5295 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 633,96 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6327 |
| PHP | filippinske pesos | 57,830 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 37,360 |
| BRL | brasilianske real | 5,4851 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,9901 |
| INR | indiske rupee | 82,3985 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0524

JPY

japanske yen

142,19

DKK

danske kroner

7,4398

GBP

pund sterling

0,85773

SEK

svenske kroner

10,6940

CHF

schweiziske franc

1,0072

ISK

islandske kroner

139,70

NOK

norske kroner

10,4345

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,731

HUF

ungarske forint

401,34

PLN

polske zloty

4,7023

RON

rumænske leu

4,9463

TRY

tyrkiske lira

18,2856

AUD

australske dollar

1,5248

CAD

canadiske dollar

1,3657

HKD

hongkongske dollar

8,2609

NZD

newzealandske dollar

1,6731

SGD

singaporeanske dollar

1,4620

KRW

sydkoreanske won

1 364,09

ZAR

sydafrikanske rand

16,7137

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,0478

HRK

kroatiske kuna

7,5295

IDR

indonesiske rupiah

15 633,96

MYR

malaysiske ringgit

4,6327

PHP

filippinske pesos

57,830

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

37,360

BRL

brasilianske real

5,4851

MXN

mexicanske pesos

20,9901

INR

indiske rupee

82,3985

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 27.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/54

---

Oversigt over EU-afgørelser om tilladelse til markedsføring af lægemidler fra 24. juni 2022 til 24. juni 2022

(Offentliggjort i henhold til artikel 13 eller artikel 38 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (1)
  eller Artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 (2))

(2022/C 243/07)

| — | Udstedelse af markedsføringstilladelse (artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004): Godkendt













  Dato for afgørelser | | Lægemidlets navn |
| --- | --- | --- | --- |

—

Udstedelse af markedsføringstilladelse (artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004): Godkendt

Dato for afgørelser

Lægemidlets navn

INN-navn (International Non-Proprietary Name)

Indehaver af markedsføringstilladelsen

Nummer i EF-registret

Lægemiddelform

ATC-kode (Anatomical Therapeutic Chemical Code)

Dato for notifikation

24.6.2022

COVID-19 Vaccine (inactivated, adjuvanted) Valneva

COVID-19-vaccine (inaktiveret, adjuveret, adsorberet)

Valneva Austria GmbH Campus Vienna Biocenter 3, 1030 Wien, Österreich

EU/1/21/1624

Suspension til injektion

J07BX03

24.6.2022

---

(1)  EUT L 136 af 30.4.2004, s. 1.

(2)  EUT L 4 af 7.1.2019, s. 43.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 27.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/55

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 243/08)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Sagard SAS (»Sagard«, Frankrig) |
| --- | --- |

—

Sagard SAS (»Sagard«, Frankrig)

| — | Bpifrance Investissement (»Bpifrance«, Frankrig) |
| --- | --- |

—

Bpifrance Investissement (»Bpifrance«, Frankrig)

| — | ADIT Group (Frankrig). |
| --- | --- |

—

ADIT Group (Frankrig).

Sagard og Bpifrance erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over ADIT Group.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Sagard: selskab, der forvalter investeringsfonde, og som hovedsagelig er aktivt i Frankrig. Det kontrolleres af Power Corporation Group i Canada, der er et internationalt forvaltnings- og holdingselskab med fokus på finansielle tjenesteydelser i Nordamerika, Europa og Asien. |
| --- | --- |

—

Sagard: selskab, der forvalter investeringsfonde, og som hovedsagelig er aktivt i Frankrig. Det kontrolleres af Power Corporation Group i Canada, der er et internationalt forvaltnings- og holdingselskab med fokus på finansielle tjenesteydelser i Nordamerika, Europa og Asien.

| — | Bpifrance: selskab, der forvalter investeringsfonde, og som er aktivt i Frankrig. Bpifrance kontrolleres i sidste ende i fællesskab af den franske stat og Caisse des Dépôts et des Consignations, der er et offentligt organ, som er aktivt inden for forvaltning af private midler |
| --- | --- |

—

Bpifrance: selskab, der forvalter investeringsfonde, og som er aktivt i Frankrig. Bpifrance kontrolleres i sidste ende i fællesskab af den franske stat og Caisse des Dépôts et des Consignations, der er et offentligt organ, som er aktivt inden for forvaltning af private midler

| — | ADIT Group beskæftiger sig med strategisk rådgivning og forretningssikkerhed, hovedsagelig i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

—

ADIT Group beskæftiger sig med strategisk rådgivning og forretningssikkerhed, hovedsagelig i Den Europæiske Union.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 2 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 27.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/57

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10785 — ICG / KONECTA / COMDATA)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 243/09)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Intermediate Capital Group, plc (»ICG«, Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- |

—

Intermediate Capital Group, plc (»ICG«, Det Forenede Kongerige)

| — | Grupo Konectanet, S.L.U (»Konecta«, Spanien) |
| --- | --- |

—

Grupo Konectanet, S.L.U (»Konecta«, Spanien)

| — | Comdata, S.p.A (»Comdata«, Italien). |
| --- | --- |

—

Comdata, S.p.A (»Comdata«, Italien).

ICG erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Konecta og Comdata.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | ICG er et investeringsselskab og en formueforvalter med tilstedeværelse i Europa, Asien og Stillehavsområdet |
| --- | --- |

—

ICG er et investeringsselskab og en formueforvalter med tilstedeværelse i Europa, Asien og Stillehavsområdet

| — | Konecta er en leverandør af tjenester til outsourcing af forretningssprocesser i Europa og Latinamerika. Konecta kontrollerer i øjeblikket virksomheden sammen med ICG. |
| --- | --- |

—

Konecta er en leverandør af tjenester til outsourcing af forretningssprocesser i Europa og Latinamerika. Konecta kontrollerer i øjeblikket virksomheden sammen med ICG.

| — | Comdata er en leverandør af tjenester til outsourcing af forretningssprocesser i Afrika, Europa og Latinamerika. |
| --- | --- |

—

Comdata er en leverandør af tjenester til outsourcing af forretningssprocesser i Afrika, Europa og Latinamerika.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10785 — ICG / KONECTA / COMDATA

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 27.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/59

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10749 — PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 243/10)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | PAI Partners SAS (»PAI Partners«, Frankrig) |
| --- | --- |

—

PAI Partners SAS (»PAI Partners«, Frankrig)

| — | The Carlyle Group, Inc. (»Carlyle«, USA) |
| --- | --- |

—

The Carlyle Group, Inc. (»Carlyle«, USA)

| — | Theramex Healthcare Topco Limited (»Theramex«, Det Forenede Kongerige). |
| --- | --- |

—

Theramex Healthcare Topco Limited (»Theramex«, Det Forenede Kongerige).

PAI Partners og Carlyle erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Theramex.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | PAI Partners er et private equity-selskab, der forvalter en række fonde, der investerer i sektorerne for forretningsservice, fødevarer og forbrugere, almen industri og sundhed |
| --- | --- |

—

PAI Partners er et private equity-selskab, der forvalter en række fonde, der investerer i sektorerne for forretningsservice, fødevarer og forbrugere, almen industri og sundhed

| — | Carlyle er en verdensomspændende alternativ formueforvalter, som forvalter fonde, der investerer globalt inden for tre områder: i) global private equity (herunder fonde rettet mod investeringer i selskaber, ejendomsselskaber og naturressourcer), ii) global kredit (herunder likvid kredit, illikvid kredit og »real asset«-kredit) samt iii) investeringsløsninger (program med private equity-fund of funds omfattende primærfond, sekundærfond og tilknyttede saminvesteringsaktiviteter) |
| --- | --- |

—

Carlyle er en verdensomspændende alternativ formueforvalter, som forvalter fonde, der investerer globalt inden for tre områder: i) global private equity (herunder fonde rettet mod investeringer i selskaber, ejendomsselskaber og naturressourcer), ii) global kredit (herunder likvid kredit, illikvid kredit og »real asset«-kredit) samt iii) investeringsløsninger (program med private equity-fund of funds omfattende primærfond, sekundærfond og tilknyttede saminvesteringsaktiviteter)

| — | Theramex er en verdensomspændende specialiseret medicinalvirksomhed, der er aktiv inden for kvinders sundhed med fokus på prævention, fertilitet, menopause og osteoporose. Virksomheden markedsfører en bred vifte af mærkevarer og »branded generics« i en lang række lande i EØS og globalt. |
| --- | --- |

—

Theramex er en verdensomspændende specialiseret medicinalvirksomhed, der er aktiv inden for kvinders sundhed med fokus på prævention, fertilitet, menopause og osteoporose. Virksomheden markedsfører en bred vifte af mærkevarer og »branded generics« i en lang række lande i EØS og globalt.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10749 — PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

| 27.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 243/61

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 243/11)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Elliott Investment Management L.P. (»EIM«, USA) |
| --- | --- |

—

Elliott Investment Management L.P. (»EIM«, USA)

| — | Brookfield Private Equity Holdings LLC (»BPEH«), der kontrolleres af Brookfield Asset Management Inc. (»Brookfield«, begge Canada) |
| --- | --- |

—

Brookfield Private Equity Holdings LLC (»BPEH«), der kontrolleres af Brookfield Asset Management Inc. (»Brookfield«, begge Canada)

| — | Nielsen Holdings Plc (»Nielsen«, USA). |
| --- | --- |

—

Nielsen Holdings Plc (»Nielsen«, USA).

EIM og BPEH erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Nielsen.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier eller gennem andre midler.

2.

| — | BPEH: datterselskab af Brookfield, som leverer kapitalforvaltningstjenester med fokus på fast ejendom, infrastruktur, vedvarende energi og privat egenkapital |
| --- | --- |

—

BPEH: datterselskab af Brookfield, som leverer kapitalforvaltningstjenester med fokus på fast ejendom, infrastruktur, vedvarende energi og privat egenkapital

| — | EIM: investeringsselskab med fokus på investeringer og risikostyringsaktiviteter |
| --- | --- |

—

EIM: investeringsselskab med fokus på investeringer og risikostyringsaktiviteter

| — | Nielsen: global informations-, data- og analysevirksomhed, der tilbyder seermåling, medieplanlægning, markedsføringsoptimering og indholdsmetadataløsninger. |
| --- | --- |

—

Nielsen: global informations-, data- og analysevirksomhed, der tilbyder seermåling, medieplanlægning, markedsføringsoptimering og indholdsmetadataløsninger.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---