# Az Európai Unió C 46/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 46 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. február 11. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 46

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. február 11.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 46/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9602 — Banco Santander/Allianz Popular) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 46/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9656 — CD&R/Anixter) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 46/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9698 — Platinum Equity Group/Biscuit International) (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 46/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9615 — Glory/Grenke Bank/Cash Payment Solutions) (
  1
  ) | 4 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 46/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9602 — Banco Santander/Allianz Popular) (
  1
  )

1

1

2020/C 46/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9656 — CD&R/Anixter) (
  1
  )

1

2

2020/C 46/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9698 — Platinum Equity Group/Biscuit International) (
  1
  )

1

3

2020/C 46/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9615 — Glory/Grenke Bank/Cash Payment Solutions) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 46/05 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. február 10. | 5 |
| | Számvevőszék |
| 2020/C 46/06 | 5/2020. sz. különjelentés A növényvédelmi szerek fenntartható használata: kevés előrelépés történt a kockázatok mérése és csökkentése terén | 6 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2020/C 46/07 | A Tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 7 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 46/05

Euroátváltási árfolyamok — 2020. február 10.

5

Számvevőszék

2020/C 46/06

5/2020. sz. különjelentés A növényvédelmi szerek fenntartható használata: kevés előrelépés történt a kockázatok mérése és csökkentése terén

6

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2020/C 46/07

A Tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

7

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 46/08 | Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről | 8 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 46/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9725 — Ardian/Groupe Cérélia) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 46/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9729 — Bouygues Telecom/Phoenix Tower International/JV) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 11 |
| 2020/C 46/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9642 — Acerinox / VDM) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 12 |
| 2020/C 46/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9768 – OLF / Trenitalia / ILSA) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 13 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 46/13 | A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele | 14 |
| 2020/C 46/14 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele. | 31 |
| 2020/C 46/15 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 39 |
| 2020/C 46/16 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele. | 48 |
| 2020/C 46/17 | Kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított egységes dokumentum közzététele az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban. | 56 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 46/08

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

8

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 46/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9725 — Ardian/Groupe Cérélia) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

9

2020/C 46/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9729 — Bouygues Telecom/Phoenix Tower International/JV) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

11

2020/C 46/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9642 — Acerinox / VDM) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

12

2020/C 46/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9768 – OLF / Trenitalia / ILSA) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

13

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 46/13

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

14

2020/C 46/14

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

31

2020/C 46/15

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

39

2020/C 46/16

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

48

2020/C 46/17

Kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított egységes dokumentum közzététele az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban.

56

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9602 — Banco Santander/Allianz Popular)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 46/01)

2020 január 8-én.-án/én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9602 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9602 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/2

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9656 — CD&R/Anixter)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 46/02)

24.január.2020-án/én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9656 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9656 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9698 — Platinum Equity Group/Biscuit International)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 46/03)

2020 január 29-án/én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9698 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9698 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9615 — Glory/Grenke Bank/Cash Payment Solutions)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 46/04)

2020 január 16-án/én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9615 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9615 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/5

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. február 10.

(2020/C 46/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0951 |
| JPY | Japán yen | 120,18 |
| DKK | Dán korona | 7,4724 |
| GBP | Angol font | 0,84628 |
| SEK | Svéd korona | 10,5728 |
| CHF | Svájci frank | 1,0700 |
| ISK | Izlandi korona | 137,90 |
| NOK | Norvég korona | 10,1188 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,026 |
| HUF | Magyar forint | 337,37 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2656 |
| RON | Román lej | 4,7663 |
| TRY | Török líra | 6,5897 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6373 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4580 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5039 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7108 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5209 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 301,41 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,4786 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6471 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4550 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 037,15 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5425 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 55,657 |
| RUB | Orosz rubel | 70,1120 |
| THB | Thaiföldi baht | 34,277 |
| BRL | Brazil real | 4,7210 |
| MXN | Mexikói peso | 20,5466 |
| INR | Indiai rúpia | 78,1070 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0951

JPY

Japán yen

120,18

DKK

Dán korona

7,4724

GBP

Angol font

0,84628

SEK

Svéd korona

10,5728

CHF

Svájci frank

1,0700

ISK

Izlandi korona

137,90

NOK

Norvég korona

10,1188

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,026

HUF

Magyar forint

337,37

PLN

Lengyel zloty

4,2656

RON

Román lej

4,7663

TRY

Török líra

6,5897

AUD

Ausztrál dollár

1,6373

CAD

Kanadai dollár

1,4580

HKD

Hongkongi dollár

8,5039

NZD

Új-zélandi dollár

1,7108

SGD

Szingapúri dollár

1,5209

KRW

Dél-Koreai won

1 301,41

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,4786

CNY

Kínai renminbi

7,6471

HRK

Horvát kuna

7,4550

IDR

Indonéz rúpia

15 037,15

MYR

Maláj ringgit

4,5425

PHP

Fülöp-szigeteki peso

55,657

RUB

Orosz rubel

70,1120

THB

Thaiföldi baht

34,277

BRL

Brazil real

4,7210

MXN

Mexikói peso

20,5466

INR

Indiai rúpia

78,1070

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Számvevőszék

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/6

---

5/2020. sz. különjelentés

A növényvédelmi szerek fenntartható használata: kevés előrelépés történt a kockázatok mérése és csökkentése terén

(2020/C 46/06)

Az Európai Számvevőszék tudatja, hogy megjelent „A növényvédelmi szerek fenntartható használata: kevés előrelépés történt a kockázatok mérése és csökkentése terén” című 05/2020. sz. különjelentése.

A jelentés elolvasható vagy letölthető a Számvevőszék weboldalán (http://eca.europa.eu).

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/7

---

A Tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

(2020/C 46/07)

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom bevezetésének dátuma és időpontja | 2020.1.11., 11.00 (UTC) |
| --- | --- |
| Időtartam | 2020.1.11–2020.12.31. |
| Tagállam | Az „Egyéb tagállamok” kvóta keretében halászó tagállamok |
| Állomány vagy állománycsoport | COD/1/2B. |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Övezet | 1 és 2b |
| Halászhajótípus(ok) | --- |
| Hivatkozási szám | 01/TQ123 |

A tilalom bevezetésének dátuma és időpontja

2020.1.11., 11.00 (UTC)

Időtartam

2020.1.11–2020.12.31.

Tagállam

Az „Egyéb tagállamok” kvóta keretében halászó tagállamok

Állomány vagy állománycsoport

COD/1/2B.

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Övezet

1 és 2b

Halászhajótípus(ok)

---

Hivatkozási szám

01/TQ123

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/8

---

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

(2020/C 46/08)

1.   Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy amennyiben az alábbiakban ismertetett eljárásnak megfelelően nem indul felülvizsgálat, az alábbi táblázatban szereplő dömpingellenes intézkedések a megadott időpontban hatályukat vesztik.

2.   Eljárás

Az uniós gyártók/termelők írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be. A kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az érintett intézkedéseket felülvizsgálja, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és az uniós gyártók/termelők lehetőséget kapnak arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat kiegészítsék, cáfolják vagy észrevételezzék.

3.   Határidő

A fentiek alapján az uniós gyártók/termelők ezen értesítés közzétételének napjától írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be, amelynek legkésőbb az alábbi táblázatban megadott időpont előtt három hónappal be kell érkeznie az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België (2).

4.   Ez az értesítés az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

| Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A hatályvesztés időpontja (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aceszulfám-kálium | Kínai Népköztársaság | Dömpingellenes vám | A Bizottság (EU) 2015/1963 végrehajtási rendelete (2015. október 30.) a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
  (HL L 287., 2015.10.31., 52. o.) | 2020.11.1. |

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A hatályvesztés időpontja (3)

Aceszulfám-kálium

Kínai Népköztársaság

Dömpingellenes vám

A Bizottság (EU) 2015/1963 végrehajtási rendelete (2015. október 30.) a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

(HL L 287., 2015.10.31., 52. o.)

2020.11.1.

---

(1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  Az intézkedés az ezen oszlopban feltüntetett napon éjfélkor veszti hatályát.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/9

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9725 — Ardian/Groupe Cérélia)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 46/09)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Ardian France SA (a továbbiakban: Ardian, Franciaország), |
| --- | --- |

—

Ardian France SA (a továbbiakban: Ardian, Franciaország),

| — | Groupe Cérélia (Franciaország), az Osiris SAS-en keresztül. |
| --- | --- |

—

Groupe Cérélia (Franciaország), az Osiris SAS-en keresztül.

Az Ardian az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében teljes irányítást szerez a Groupe Cérélia felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | Az Ardian France esetében: magántőke-befektetési társaság, amely világszerte különböző társaságokban részesedéssel rendelkező befektetési alapokat kezel és lát el tanácsokkal. |
| --- | --- |

—

Az Ardian France esetében: magántőke-befektetési társaság, amely világszerte különböző társaságokban részesedéssel rendelkező befektetési alapokat kezel és lát el tanácsokkal.

| — | A Groupe Cérélia esetében: házi tészták és sütőipari termékek gyártásával és forgalmazásával foglalkozó nemzetközi csoport. |
| --- | --- |

—

A Groupe Cérélia esetében: házi tészták és sütőipari termékek gyártásával és forgalmazásával foglalkozó nemzetközi csoport.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9725 — Ardian/Groupe Cérélia

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax+32 229-64301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/11

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9729 — Bouygues Telecom/Phoenix Tower International/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 46/10)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a Blackstone csoporthoz (Egyesült Államok) tartozó Phoenix Tower International Holdco LLC (a továbbiakban: PTI, Egyesült Államok) |
| --- | --- |

—

a Blackstone csoporthoz (Egyesült Államok) tartozó Phoenix Tower International Holdco LLC (a továbbiakban: PTI, Egyesült Államok)

| — | Bouygues Telecom (a továbbiakban: BYTEL, Franciaország), |
| --- | --- |

—

Bouygues Telecom (a továbbiakban: BYTEL, Franciaország),

A PTI és a BYTEL az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: JV) felett.

Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

| — | a PTI esetében: mobil távközlési eszközök tárhelyszolgáltatója Franciaországon kívül, |
| --- | --- |

—

a PTI esetében: mobil távközlési eszközök tárhelyszolgáltatója Franciaországon kívül,

| — | a BYTEL esetében: vezetékes és mobil távközlési szolgáltatások üzemeltetője Franciaországban, |
| --- | --- |

—

a BYTEL esetében: vezetékes és mobil távközlési szolgáltatások üzemeltetője Franciaországban,

| — | a BTI esetében: mobil távközlési eszközök tárhelyszolgáltatója Franciaországban. |
| --- | --- |

—

a BTI esetében: mobil távközlési eszközök tárhelyszolgáltatója Franciaországban.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M. 9729 — Bouygues Telecom/Phoenix Tower International/JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/12

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.9642 — Acerinox / VDM)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 46/11)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Acerinox, S.A. (a továbbiakban: Acerinox, Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Acerinox, S.A. (a továbbiakban: Acerinox, Spanyolország),

| — | VDM Metals Holding GmbH (a továbbiakban: VDM, Németország). |
| --- | --- |

—

VDM Metals Holding GmbH (a továbbiakban: VDM, Németország).

Az Acerinox az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerez a VDM egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az Acerinox esetében: rozsdamentes acél gyártása és szállítása, |
| --- | --- |

—

az Acerinox esetében: rozsdamentes acél gyártása és szállítása,

| — | a VDM esetében: nagy teljesítményű ötvözetek – például nikkel alapú ötvözetek – gyártása és szállítása. |
| --- | --- |

—

a VDM esetében: nagy teljesítményű ötvözetek – például nikkel alapú ötvözetek – gyártása és szállítása.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9642 — Acerinox / VDM

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/13

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.9768 – OLF / Trenitalia / ILSA)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 46/12)

1.

2020. február 4-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a Ferrovie della Stato Italiane S.p.A. tulajdonában lévő Trenitalia S.p.A. (a továbbiakban: Trenitalia, Olaszország), |
| --- | --- |

—

a Ferrovie della Stato Italiane S.p.A. tulajdonában lévő Trenitalia S.p.A. (a továbbiakban: Trenitalia, Olaszország),

| — | a Befemar csoporthoz tartozó Operador Ferroviario de Levante, S.L. (a továbbiakban: OFL, Spanyolország), |
| --- | --- |

—

a Befemar csoporthoz tartozó Operador Ferroviario de Levante, S.L. (a továbbiakban: OFL, Spanyolország),

| — | Intermodalidad de Levante, S.A. (a továbbiakban: ILSA, Spanyolország). |
| --- | --- |

—

Intermodalidad de Levante, S.A. (a továbbiakban: ILSA, Spanyolország).

A Trentialia és az OFL az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek az ILSA felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a Trenitalia esetében: távolsági és helyi személyszállítással, valamint nemzetközi személyszállítással foglalkozó olasz vasúttársaság, |
| --- | --- |

—

a Trenitalia esetében: távolsági és helyi személyszállítással, valamint nemzetközi személyszállítással foglalkozó olasz vasúttársaság,

| — | az OFL esetében: elsősorban a személyszállításhoz kapcsolódó eszközkezelési tevékenységekkel és szolgáltatásokkal foglalkozó spanyol vállalat, |
| --- | --- |

—

az OFL esetében: elsősorban a személyszállításhoz kapcsolódó eszközkezelési tevékenységekkel és szolgáltatásokkal foglalkozó spanyol vállalat,

| — | az ILSA esetében: Spanyolországban és az Európai Unió többi részén a vasúti ágazat liberalizálásával összefüggésben a vasúti személyszállítási szolgáltatások valamennyi típusával foglalkozó spanyol vállalat. |
| --- | --- |

—

az ILSA esetében: Spanyolországban és az Európai Unió többi részén a vasúti ágazat liberalizálásával összefüggésben a vasúti személyszállítási szolgáltatások valamennyi típusával foglalkozó spanyol vállalat.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9768 – OLF / Trenitalia / ILSA

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/14

---

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

(2020/C 46/13)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra e közzététel napjától számított három hónapon belül.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„CANTAL”/„FOURME DE CANTAL”/„CANTALET”

EU-szám: PDO-FR-0113-AM02 – 30.1.2019

OEM (X) OFJ ( )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Comité Interprofessionnel des Fromages produits dans le département du Cantal et de ceux produits dans l’aire géographique de l’appellation d’origine „ Cantal ” (CIF)

Cím:

| 52 avenue des Pupilles de la Nation |
| --- |
| BP 124 |
| 15001 Aurillac cedex |
| FRANCE |
| Tel. +33 471483994 |
| E-mail: info@aop-cantal.com |

52 avenue des Pupilles de la Nation

BP 124

15001 Aurillac cedex

FRANCE

Tel. +33 471483994

E-mail: info@aop-cantal.com

A csoportosulást tejtermelők, feldolgozók és érlelők alkotják, és ily módon jogosult arra, hogy a termékleírás módosítását kérje.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| ☒ | A termék elnevezése |
| --- | --- |

☒

A termék elnevezése

| ☒ | A termék leírása |
| --- | --- |

☒

A termék leírása

| ☒ | Földrajzi terület |
| --- | --- |

☒

Földrajzi terület

| ☒ | A származás igazolása |
| --- | --- |

☒

A származás igazolása

| ☒ | Az előállítás módja |
| --- | --- |

☒

Az előállítás módja

| ☒ | Kapcsolat |
| --- | --- |

☒

Kapcsolat

| ☒ | Címkézés |
| --- | --- |

☒

Címkézés

| ☒ | Egyéb: tagállami illetékes hatóság, kérelmező csoportosulás, ellenőrző szervek, nemzeti előírások |
| --- | --- |

☒

Egyéb: tagállami illetékes hatóság, kérelmező csoportosulás, ellenőrző szervek, nemzeti előírások

4.   A módosítás(ok) típusa

| ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása |
| --- | --- |

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

| ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot |
| --- | --- |

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5.   Módosítás(ok)

–   „A termék elnevezése” rovat

A „»Cantal ou Fourme de Cantal, Petit Cantal, Cantalet«” elnevezés helyébe a „»Cantal«/»Fourme de Cantal«” elnevezés lép. A „Cantalet” elnevezést törölték, mivel alig használatos. A „Petit Cantal” elnevezést törölték a termék elnevezéséből, ugyanis OEM-ként nincs bejegyezve. Ehelyett a „Címkézés” rovat előirányozza a „petit” („kis méretű”) jelző használatát a kisebb formátumú sajtok esetében.

Az összefoglaló 3. pontjának fenti módosításai az egységes dokumentum 1. pontjába is bekerültek.

–   „A termék leírása” rovat

A következő bekezdés: „A »Cantal« préselt, nem hevített tésztájú, száraz kéreggel rendelkező, az összes szárazanyag-tartalomra vetítve legalább 45 % zsírtartalmú sajt.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Cantal«/»Fourme de Cantal« az érlelési időtartammal arányosan egyre vastagabb száraz kéreggel rendelkező, kizárólag beoltott tehéntejből készült, kemény, nem hevített, kétszer préselt tésztájú, a két préselés között az alvadék összetörésével készített, ömlesztve sózott, az összes szárazanyag-tartalomra vetítve legalább 45 % zsírtartalmú sajt. A »Cantal«/»Fourme de Cantal« minimális szárazanyag-tartalma a minimális érlelési időtartam végén, azaz a beoltástól számított 30 nap elteltével 57 %.”.

Így a szöveg kiegészül azzal, hogy a „Cantal”/„Fourme de Cantal” kérge az érlelési időtartammal arányosan egyre vastagabb, a sajt kizárólag beoltott tehéntejből készül, valamint hogy tésztája kemény, kétszer esik át préselésen, a két préselés között az alvadékot összetörik és ömlesztve megsózzák, ugyanis ezek a jellemzők fontosak a termék pontos leírásához.

A szöveg azzal is kiegészül, hogy a „Cantal”/„Fourme de Cantal” minimális szárazanyag-tartalma a minimális érlelési időtartam végén, azaz a beoltástól számított 30 nap elteltével 57 %. Ezen analitikai jellemző hozzáadása lehetővé teszi a termék megfelelőbb leírását.

| — | A következő bekezdések:

  „Enyhén legömbölyített henger alakú, 35–45 kilogramm tömegű, 36–42 centiméter átmérőjű sajt.”

  „Az eredetmegjelölésre jogosultak az alábbi elnevezésű, kisebb formátumú sajtok:






  — | a 15–20 kilogramm tömegű, 26–28 centiméter átmérőjű Petit Cantal; |
| --- | --- | --- |

—

A következő bekezdések:

„Enyhén legömbölyített henger alakú, 35–45 kilogramm tömegű, 36–42 centiméter átmérőjű sajt.”

„Az eredetmegjelölésre jogosultak az alábbi elnevezésű, kisebb formátumú sajtok:

—

a 15–20 kilogramm tömegű, 26–28 centiméter átmérőjű Petit Cantal;

| — | a 8–10 kilogramm tömegű, 20–22 centiméter átmérőjű Cantalet.” |
| --- | --- |

—

a 8–10 kilogramm tömegű, 20–22 centiméter átmérőjű Cantalet.”

helyébe a következő bekezdés lép:

„A »Cantal«/»Fourme de Cantal« jellegzetes, szabályos henger alakú sajt, amelynek az élei lekerekítettek, de nem domborodnak ki, és amely:

| — | 35–45 kilogramm tömegű, 36–42 centiméter átmérőjű sajtformában készült (nagy formátum), vagy |
| --- | --- |

—

35–45 kilogramm tömegű, 36–42 centiméter átmérőjű sajtformában készült (nagy formátum), vagy

| — | 8–10 kilogramm tömegű, 20–22 centiméter átmérőjű sajtformában készült (kisebb formátum).” |
| --- | --- |

—

8–10 kilogramm tömegű, 20–22 centiméter átmérőjű sajtformában készült (kisebb formátum).”

A sajt henger alakjának leírása kiegészül: A hasonló termékekkel való összetéveszthetőség elkerülése érdekében az „enyhén legömbölyített” külső megjelenés helyébe az az információ kerül, hogy a henger szabályos, élei lekerekítettek, de nem domborodnak ki.

A sajt átmérőjét (amely a nagy formátum esetében 36–42 centiméter, a kisebb formátum esetében pedig 20–22 centiméter) a sajtformák megfelelő átmérője váltja fel, mivel a sajt átmérője az érlelés során kismértékben változhat.

A kevéssé gyakori 15–20 kilogrammos formátum helyébe a létező, 8–10 kilogrammos formátum került, amely „kisebb formátumként” szerepel a 35–45 kilogrammos „nagy formátummal” szemben.

| — | A fent hivatkozott okok miatt az összefoglaló 5.b) („Leírás”), illetve 5.e) („Az előállítás módja”) pontjában szereplő alábbi bekezdések:

  „Tehéntejből készült, préselt, nem hevített tésztájú, száraz kérgű, enyhén legömbölyített henger alakú, 35–45 kilogramm tömegű, 36–42 centiméter átmérőjű, de kisebb formátumban (20 kilogrammos vagy 10 kilogrammos kiszerelésben) is kapható, legalább 45 % zsírtartalmú sajt.”


  „A sajt kizárólag beoltott tehéntejből készül, az alvadékrögöket összegyűjtik, összepréselik és érni hagyják, majd összetörik; a létrejött alvadékrögökből álló masszát megsózzák, azt követően formázzák és másodszor is összepréselik; legalább harminc napig hűvös és nedves helyiségben érlelik.” |
| --- | --- |

—

A fent hivatkozott okok miatt az összefoglaló 5.b) („Leírás”), illetve 5.e) („Az előállítás módja”) pontjában szereplő alábbi bekezdések:

„Tehéntejből készült, préselt, nem hevített tésztájú, száraz kérgű, enyhén legömbölyített henger alakú, 35–45 kilogramm tömegű, 36–42 centiméter átmérőjű, de kisebb formátumban (20 kilogrammos vagy 10 kilogrammos kiszerelésben) is kapható, legalább 45 % zsírtartalmú sajt.”

„A sajt kizárólag beoltott tehéntejből készül, az alvadékrögöket összegyűjtik, összepréselik és érni hagyják, majd összetörik; a létrejött alvadékrögökből álló masszát megsózzák, azt követően formázzák és másodszor is összepréselik; legalább harminc napig hűvös és nedves helyiségben érlelik.”

helyébe az egységes dokumentum 3.2. pontjában a következő bekezdések lépnek:

„A »Cantal«/»Fourme de Cantal« az érlelési időtartammal arányosan egyre vastagabb száraz kéreggel rendelkező, kizárólag beoltott tehéntejből készült, kemény, nem hevített, kétszer préselt tésztájú, a két préselés között az alvadék összetörésével készített, ömlesztve sózott, az összes szárazanyag-tartalomra vetítve legalább 45 % zsírtartalmú sajt. A »Cantal«/»Fourme de Cantal« minimális szárazanyag-tartalma a minimális érlelési időtartam végén, azaz a beoltástól számított 30 nap elteltével 57 %.”.

„A »Cantal«/»Fourme de Cantal« jellegzetes, szabályos henger alakú sajt, amelynek az élei lekerekítettek, de nem domborodnak ki, és amely:

| — | 35–45 kilogramm tömegű, 36–42 centiméter átmérőjű sajtformában készült (nagy formátum), vagy |
| --- | --- |

—

35–45 kilogramm tömegű, 36–42 centiméter átmérőjű sajtformában készült (nagy formátum), vagy

| — | 8–10 kilogramm tömegű, 20–22 centiméter átmérőjű sajtformában készült (kisebb formátum).” |
| --- | --- |

—

8–10 kilogramm tömegű, 20–22 centiméter átmérőjű sajtformában készült (kisebb formátum).”

| — | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtok az érlelési időtartamtól és a szárazanyag-tartalomtól függően a következőképpen meghatározott, »rövid ideig érlelt« (»jeune«), »közepesen hosszú ideig érlelt« (»entre-deux«) vagy »hosszú ideig érlelt« (»vieux«) feliratot tartalmazzák:






  — | rövid ideig érlelt: érlelési időtartama legalább 30 nap és legfeljebb 60 nap, szárazanyag-tartalma legalább 57 %; |
| --- | --- | --- |

—

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„A »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtok az érlelési időtartamtól és a szárazanyag-tartalomtól függően a következőképpen meghatározott, »rövid ideig érlelt« (»jeune«), »közepesen hosszú ideig érlelt« (»entre-deux«) vagy »hosszú ideig érlelt« (»vieux«) feliratot tartalmazzák:

—

rövid ideig érlelt: érlelési időtartama legalább 30 nap és legfeljebb 60 nap, szárazanyag-tartalma legalább 57 %;

| — | közepesen hosszú ideig érlelt: érlelési időtartama legalább 90 nap és legfeljebb 210 nap, szárazanyag-tartalma legalább 58 %; |
| --- | --- |

—

közepesen hosszú ideig érlelt: érlelési időtartama legalább 90 nap és legfeljebb 210 nap, szárazanyag-tartalma legalább 58 %;

| — | hosszú ideig érlelt: érlelési időtartama legalább 240 nap, szárazanyag-tartalma legalább 60 %.” |
| --- | --- |

—

hosszú ideig érlelt: érlelési időtartama legalább 240 nap, szárazanyag-tartalma legalább 60 %.”

Így a fogyasztók számára a könnyebb áttekinthetőség és azonosíthatóság érdekében a három érlelési szakaszt (rövid ideig érlelt, közepesen hosszú ideig érlelt, hosszú ideig érlelt) az érlelési időtartamtól és (az érlelési időtartammal arányosan növekvő) minimális szárazanyag-tartalomtól függően határozták meg. A „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtokat ugyanis hagyományosan különböző érlelési szakaszokban fogyasztják. A „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt az érlelési időtartamától függően változik a külső megjelenése (kérge előbb szürkésfehér, azután aranyszínű, majd barna), a tésztája (kissé morzsolódóbb állag) és az íze (egyre intenzívebb) tekintetében.

Ezek a kiegészítések az egységes dokumentum 3.2. pontját is érintik.

| — | A termékleírás a következő mondattal egészül ki: „Az érlelési időtartam a beoltás napjától számítandó.”, ez az információ ugyanis hasznos az ellenőrzéshez. |
| --- | --- |

—

A termékleírás a következő mondattal egészül ki: „Az érlelési időtartam a beoltás napjától számítandó.”, ez az információ ugyanis hasznos az ellenőrzéshez.

Ez a mondat az egységes dokumentum 3.2. pontjába is bekerült.

| — | A következő mondatok: „A krém- vagy elefántcsontszínűtől szalmasárga színűig változó sajttészta krémes és finom.” és „A száraz kéreg színe az érlelési időtartam meghosszabbodásával szürkésfehérről sötét okkersárgára változik.” |
| --- | --- |

—

A következő mondatok: „A krém- vagy elefántcsontszínűtől szalmasárga színűig változó sajttészta krémes és finom.” és „A száraz kéreg színe az érlelési időtartam meghosszabbodásával szürkésfehérről sötét okkersárgára változik.”

A száraz kéreg színe az érlelési időtartam meghosszabbodásával szürkésfehérről sötét okkersárgára változik.

helyébe a következő mondatok lépnek:

„Az elefántcsontszínűtől sötétsárgáig változó színű kemény tészta, amely a rövidebb ideig érlelt sajtok esetében rugalmas, az érettebb sajtok esetében enyhén morzsolódóvá válhat.” és „A kemény kéreg változik, először szürkésfehér színű, utána aranyszínű, majd barna lesz, elszórtan előfordulhatnak benne okkersárgától barnáig változó színű foltok.”.

A sajttészta és a kéreg leírása így a kóstolóbizottságok tapasztalatainak köszönhetően módosul. Ez a leírás lehetővé teszi a termék érlelés alatti változásának megfelelőbb figyelembevételét.

A sajttészta és a kéreg fent említett új leírása az egységes dokumentum 3.2. pontjába kerül.

| — | A termék megfelelőbb jellemzése érdekében a szöveg kiegészül a termék ízének leírásával: „A tejsavas íz, amely az érlelés kezdetén enyhén savanykás lehet, fokozatosan gazdagodik, végül gyümölcsössé, intenzívvé és tartóssá válik.”. |
| --- | --- |

—

A termék megfelelőbb jellemzése érdekében a szöveg kiegészül a termék ízének leírásával: „A tejsavas íz, amely az érlelés kezdetén enyhén savanykás lehet, fokozatosan gazdagodik, végül gyümölcsössé, intenzívvé és tartóssá válik.”.

A tejsavas íz, amely az érlelés kezdetén enyhén savanykás lehet, fokozatosan gazdagodik, végül gyümölcsössé, intenzívvé és tartóssá válik.

Ez a kiegészítés az egységes dokumentum 3.2. pontját is érinti.

| — | A szöveg a következő mondatokkal egészül ki: „A »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajt kiszerelhető darabokban vagy reszelt sajtként.” és „A 70 grammnál kisebb tömegű sajtdarabok, a sajtkockák, illetve a reszelt sajt esetének kivételével egy kérges rész kötelező.” Ezek a rendelkezések lehetővé teszik egy keretszabályozás kialakítását a sajt fogyasztási módjainak folyamatos változása közepette. |
| --- | --- |

—

A szöveg a következő mondatokkal egészül ki: „A »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajt kiszerelhető darabokban vagy reszelt sajtként.” és „A 70 grammnál kisebb tömegű sajtdarabok, a sajtkockák, illetve a reszelt sajt esetének kivételével egy kérges rész kötelező.” Ezek a rendelkezések lehetővé teszik egy keretszabályozás kialakítását a sajt fogyasztási módjainak folyamatos változása közepette.

A »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajt kiszerelhető darabokban vagy reszelt sajtként.

A 70 grammnál kisebb tömegű sajtdarabok, a sajtkockák, illetve a reszelt sajt esetének kivételével egy kérges rész kötelező.

A szöveg a következő mondattal egészül ki annak érdekében, hogy – az eredetmegjelölés, valamint a megfelelő érlelési felirat használatával – egyértelműen lehessen címkézni a reszelt terméket, biztosítandó a fogyasztó megfelelőbb tájékoztatását: „A különböző érlelési feliratokkal ellátott »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtokból készített reszelt sajtok keverése tilos.”.

A különböző érlelési feliratokkal ellátott »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtokból készített reszelt sajtok keverése tilos.

Ezek a kiegészítések az egységes dokumentum 3.5. pontját is érintik.

–   „Földrajzi terület” rovat

„Földrajzi terület” rovat

| — | A következő mondat: „Az előállítás földrajzi területe Cantal megye teljes területét, valamint a következő megyék szomszédos járásait foglalja magában: Aveyron, Corrèze, Haute-Loire és Puy-de-Dôme (lásd az 1986. december 29-i rendelet 1. cikke szerinti településlistát).” |
| --- | --- |

—

A következő mondat: „Az előállítás földrajzi területe Cantal megye teljes területét, valamint a következő megyék szomszédos járásait foglalja magában: Aveyron, Corrèze, Haute-Loire és Puy-de-Dôme (lásd az 1986. december 29-i rendelet 1. cikke szerinti településlistát).”

helyébe a következő bekezdés lép:

„A tej termelése, a »Cantal« / »Fourme de Cantal« eredetmegjelölésre jogosult sajtok készítése és érlelése az Institut national de l’origine et de la qualité illetékes nemzeti bizottságának 2018. március 21-i ülésén jóváhagyott földrajzi területen történik. Ez a terület a 2017. évi hivatalos földrajzi kódex alapján az alábbi települések területét foglalja magában: [...]”. E bekezdés után a földrajzi területet alkotó települések vagy településrészek felsorolása következik, amely az előző felsorolás helyébe lép. A javasolt földrajzi terület, ahol a termék előállításának és feldolgozásának valamennyi műveletére sor kerül, öt megye 278 településének területét foglalja magában, közülük kettőt részben. A földrajzi terület az előző földrajzi területhez képest Aveyron megyében három településsel, Cantal megyében kilenc településsel, míg Puy-de-Dôme megyében 210 egész településsel és egy településrésszel csökken. A földrajzi terület Corrèze megyében egy településrésszel, Haute-Loire megyében pedig egy településsel egészül ki.

A földrajzi terület általános csökkentése azt célozza, hogy jobban összhangban legyen a „Cantal” / „Fourme de Cantal” eredetével való kapcsolatát megalapozó tényezőkkel. A felülvizsgált földrajzi terület a „Cantal” / „Fourme de Cantal” hagyományos előállítási és érlelési területének felel meg, amely Haute-Auvergne régió és Cantal megye történelmi közösségéhez kapcsolódik, és ahol a tejbegyűjtéshez, a „Cantal” / „Fourme de Cantal” sajt feldolgozásához és érleléséhez kapcsolódó szokások legalább harminc éve kialakultak. A földrajzi területen együttesen érvényesülnek a hűvös és csapadékos, legalább 500 m tengerszint feletti magasságú, illetve a jelentős, 15 %-nál nagyobb lejtésű, évente legalább 700 mm csapadékmennyiségű középhegységi környezet jellemzői, az erodálódott vulkanikus felszínű, valamint helyenként kis méretű, hegységen belüli üledékes medencékkel tarkított herciniai talapzaton fekvő dombsági és alpesi szintekre jellemző növényzet, a túlnyomórészt fűtermelésre összpontosító mezőgazdasági gyakorlatok mellett.

A földrajzi területből kivett településeken már mintegy harminc éve nem szoktak folyamatosan „Cantal” / „Fourme de Cantal” sajtot előállítani. A Corrèze és Haute-Loire megyében beillesztett két település, illetve településrész természeti környezetének jellemzői hasonlóak a földrajzi területbe belefoglalt többi övezet jellemzőihez, és ott a harmincnapos minimális érlelési időn túlmenően a „Cantal” / „Fourme de Cantal” érlelése során alkalmazott állandósult és a minőségre kiélezett szokások jellemzőek.

| — | Az összefoglaló 5.c) pontjában a „Cantal megye teljes területe, valamint Aveyron, Corrèze, Haute-Loire és Puy-de-Dôme megye szomszédos járásai” mondatrész helyébe az egységes dokumentum 4. pontja szerinti új földrajzi területet alkotó települések, illetve településrészek felsorolása lép. |
| --- | --- |

—

Az összefoglaló 5.c) pontjában a „Cantal megye teljes területe, valamint Aveyron, Corrèze, Haute-Loire és Puy-de-Dôme megye szomszédos járásai” mondatrész helyébe az egységes dokumentum 4. pontja szerinti új földrajzi területet alkotó települések, illetve településrészek felsorolása lép.

| — | A szöveg a következő két mondattal egészül ki: „Az Institut national de l’origine et de la qualité a részben figyelembe vett települések polgármesteri hivatalánál letétbe helyezi az így jóváhagyott földrajzi terület határait megállapító grafikus dokumentumokat. A földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.”. Ez lehetővé teszi annak megjelölését, hogy miként tekinthető meg a földrajzi terület grafikus ábrázolása. |
| --- | --- |

—

A szöveg a következő két mondattal egészül ki: „Az Institut national de l’origine et de la qualité a részben figyelembe vett települések polgármesteri hivatalánál letétbe helyezi az így jóváhagyott földrajzi terület határait megállapító grafikus dokumentumokat. A földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.”. Ez lehetővé teszi annak megjelölését, hogy miként tekinthető meg a földrajzi terület grafikus ábrázolása.

–   „A származás igazolása” rovat

„A származás igazolása” rovat

Az eredetmegjelölések ellenőrzési rendszerének változásával összefüggésben a termékleírás kiegészül e rovat összes rendelkezésével.

Így a szöveg több nyilatkozattal egészül ki:

| — | a gazdasági szereplők jogosultságának megszerzése előtt szükséges „azonosítási nyilatkozat”, amely elismeri arra való képességüket, hogy eleget tudnak tenni a használni kívánt jelzés termékleírásában foglalt követelményeknek; |
| --- | --- |

—

a gazdasági szereplők jogosultságának megszerzése előtt szükséges „azonosítási nyilatkozat”, amely elismeri arra való képességüket, hogy eleget tudnak tenni a használni kívánt jelzés termékleírásában foglalt követelményeknek;

| — | az „előállítási szándéktól való elállásra és a termelés újbóli megkezdésére vonatkozó előzetes nyilatkozatok”: lehetővé teszik azoknak a gazdasági szereplőknek a pontos nyomon követését, akik aktuálisan ki kívánják magukat vonni az eredetmegjelölés hatálya alól, ami megkönnyíti az eredetmegjelölés igazgatását, többek között az előállítási feltételek ellenőrzése és az érzékszervi vizsgálatok esetében; |
| --- | --- |

—

az „előállítási szándéktól való elállásra és a termelés újbóli megkezdésére vonatkozó előzetes nyilatkozatok”: lehetővé teszik azoknak a gazdasági szereplőknek a pontos nyomon követését, akik aktuálisan ki kívánják magukat vonni az eredetmegjelölés hatálya alól, ami megkönnyíti az eredetmegjelölés igazgatását, többek között az előállítási feltételek ellenőrzése és az érzékszervi vizsgálatok esetében;

| — | az „eredetmegjelöléssel ellátva forgalomba kerülő termékek megismeréséhez és nyomon követéséhez szükséges nyilatkozatok”: a szöveg kiegészül e nyilatkozatok tartalmával és feltételeivel. |
| --- | --- |

—

az „eredetmegjelöléssel ellátva forgalomba kerülő termékek megismeréséhez és nyomon követéséhez szükséges nyilatkozatok”: a szöveg kiegészül e nyilatkozatok tartalmával és feltételeivel.

Ezek a nyilatkozatok lehetővé teszik a csoportosulás számára az eredetmegjelölés nyomon követésének biztosítását.

| — | A termékleírásban meghatározott előállítási feltételek nyomonkövethetősége ellenőrzésének megkönnyítése érdekében a szöveg kiegészül egy olyan felsorolással, hogy a tej termelésében, begyűjtésében, a sajt feldolgozásában és érlelésében részt vevő gazdasági szereplőknek milyen bejegyzéseket kell feltüntetniük „az előállítási feltételek nyomonkövethetősége, nyomon követése és ellenőrzése tekintetében”. |
| --- | --- |

—

A termékleírásban meghatározott előállítási feltételek nyomonkövethetősége ellenőrzésének megkönnyítése érdekében a szöveg kiegészül egy olyan felsorolással, hogy a tej termelésében, begyűjtésében, a sajt feldolgozásában és érlelésében részt vevő gazdasági szereplőknek milyen bejegyzéseket kell feltüntetniük „az előállítási feltételek nyomonkövethetősége, nyomon követése és ellenőrzése tekintetében”.

| — | A hatályos termékleírás „Címkézés” rovatában szereplő, „Minden egyes sajtdarab oldalára az előállítás során a sajt azonosítását biztosító, natúr színű alumíniumlemezt kell helyezni.” mondat helyébe |
| --- | --- |

—

A hatályos termékleírás „Címkézés” rovatában szereplő, „Minden egyes sajtdarab oldalára az előállítás során a sajt azonosítását biztosító, natúr színű alumíniumlemezt kell helyezni.” mondat helyébe

a következő mondatok lépnek:

„A sajtot kötelező azonosítani. Az azonosítást a sajtdarab formázása során a sajtra helyezett azonosító jelzéssel kell biztosítani.”

Az azonosító jelzés elhelyezésének időpontja így – a gyakorlatoknak megfelelően – pontosabban szerepel („az előállítás során” helyett „a sajtdarab formázása során”). A jelzés sajton történő elhelyezésére utaló hivatkozást („a sajtdarab oldalára”) törölték, mivel ez a kitétel szükségtelen a termék megfelelő azonosításához.

A nyomonkövethetőség javítása érdekében a szöveg kiegészül azzal, hogy „Ez az azonosító jelzés egyszer használatos, nem használható fel újra.”.

| — | A hatályos termékleírás „Címkézés” rovatában szereplő „natúr színű alumíniumlemez” hivatkozás és „A lemezen két betűt, vagyis a Cantal esetében a »CA« betűket, a Petit Cantal esetében a »CP« betűket, a Cantalet esetében pedig a »CT« betűket, valamint az előállító üzem azonosító számát kell feltüntetni.” mondat helyébe |
| --- | --- |

—

A hatályos termékleírás „Címkézés” rovatában szereplő „natúr színű alumíniumlemez” hivatkozás és „A lemezen két betűt, vagyis a Cantal esetében a »CA« betűket, a Petit Cantal esetében a »CP« betűket, a Cantalet esetében pedig a »CT« betűket, valamint az előállító üzem azonosító számát kell feltüntetni.” mondat helyébe

a következő mondat lép:

„Az azonosító jelzés jellegének, színének, méretének és leírásának meg kell felelnie a hatályos szabályozásnak.”. Ez lehetővé teszi az anyagok, a termékjelölési technikák és a terméken feltüntetett azonosítási információk változásának figyelembevételét a nyomonkövethetőség garantálásához és javításához.

| — | A szöveg a következő mondatokkal egészül ki:

  „A háztáji »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtok mindkét oldalán az azonosító jelzésen felül szerepelnie kell a sajtdarabok formázásakor elhelyezett, »Cantal Fermier« (háztáji »Cantal«) feliratú dombornyomatnak. A sajtok egyik oldalán szerepelhet a sajtdarabok formázásakor elhelyezett, »Ferme de ...« (gazdaság: ....) feliratú dombornyomat is.” |
| --- | --- |

—

A szöveg a következő mondatokkal egészül ki:

„A háztáji »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtok mindkét oldalán az azonosító jelzésen felül szerepelnie kell a sajtdarabok formázásakor elhelyezett, »Cantal Fermier« (háztáji »Cantal«) feliratú dombornyomatnak. A sajtok egyik oldalán szerepelhet a sajtdarabok formázásakor elhelyezett, »Ferme de ...« (gazdaság: ....) feliratú dombornyomat is.”

A dombornyomatokon szereplő feliratok lehetővé teszik az érintett sajtok háztáji eredetének azonosítását.

| — | A szöveg a következő mondatokkal egészül ki:

  „Az azonosító jelzéseket és a dombornyomatokat kizárólag a csoportosulás oszthatja ki a feljogosított sajtkészítőknek. Az azonosító jelzések kiosztásáról a csoportosulás naprakész nyilvántartást vezet, amelybe az ellenőrző szervek betekinthetnek. A csoportosulás bevonja az azonosító jelzéseket és a dombornyomatokat a sajtkészítőktől abban az esetben, ha az ellenőrző szervek a jogosultságuk felfüggesztéséről vagy visszavonásáról küldenek értesítést. A leminősítéskor az azonosító jelzéseket eltávolítják a leminősített sajtokról, és a dombornyomat(ok) által hagyott »Cantal« elnevezést az ellenőrzési tervben előírt feltételek szerint eltávolítják a termékről.” |
| --- | --- |

—

A szöveg a következő mondatokkal egészül ki:

„Az azonosító jelzéseket és a dombornyomatokat kizárólag a csoportosulás oszthatja ki a feljogosított sajtkészítőknek. Az azonosító jelzések kiosztásáról a csoportosulás naprakész nyilvántartást vezet, amelybe az ellenőrző szervek betekinthetnek. A csoportosulás bevonja az azonosító jelzéseket és a dombornyomatokat a sajtkészítőktől abban az esetben, ha az ellenőrző szervek a jogosultságuk felfüggesztéséről vagy visszavonásáról küldenek értesítést. A leminősítéskor az azonosító jelzéseket eltávolítják a leminősített sajtokról, és a dombornyomat(ok) által hagyott »Cantal« elnevezést az ellenőrzési tervben előírt feltételek szerint eltávolítják a termékről.”

E rendelkezések révén biztosítható, hogy az azonosító jelzéseket és a dombornyomatokat a termékleírást betartó összes sajtkészítő megkapja, és azokat bevonják azoktól a sajtkészítőktől, akiknek az előállítási jogosultságát az ellenőrző szervek bevonták vagy felfüggesztették. Ezek a rendelkezések annak biztosítását is lehetővé teszik, hogy az azonosító jelzéseket és a dombornyomat(ok) által hagyott, „Cantal” elnevezést tartalmazó feliratokat eltávolítsák a leminősített sajtokról.

| — | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: „Az eredetmegjelöléssel ellátott termék jellemzőinek ellenőrzése keretében egy analitikai és érzékszervi vizsgálat során meggyőződnek a vizsgálatra bemutatott termékek minőségéről és jellegzetességéről. Ezt a vizsgálatot a »rövid ideig érlelt«, »közepesen hosszú ideig érlelt« vagy »hosszú ideig érlelt« érlelési feliratokkal ellátott sajtok szúrópróbaszerű ellenőrzésével végzik az ellenőrzési tervben előírt eljárások szerint.”. E kiegészítés lehetővé teszi a terméken végzett ellenőrzések feltételeinek megjelölését annak biztosítása érdekében, hogy a termék megfeleljen az eredetmegjelölés hatálya alá tartozó termék leírásának. |
| --- | --- |

—

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: „Az eredetmegjelöléssel ellátott termék jellemzőinek ellenőrzése keretében egy analitikai és érzékszervi vizsgálat során meggyőződnek a vizsgálatra bemutatott termékek minőségéről és jellegzetességéről. Ezt a vizsgálatot a »rövid ideig érlelt«, »közepesen hosszú ideig érlelt« vagy »hosszú ideig érlelt« érlelési feliratokkal ellátott sajtok szúrópróbaszerű ellenőrzésével végzik az ellenőrzési tervben előírt eljárások szerint.”. E kiegészítés lehetővé teszi a terméken végzett ellenőrzések feltételeinek megjelölését annak biztosítása érdekében, hogy a termék megfeleljen az eredetmegjelölés hatálya alá tartozó termék leírásának.

–   „Az előállítás módja” rovat

„Az előállítás módja” rovat

–   A tej termelése

A tej termelése

A tejelő állomány nevelésére, tartására és takarmányozására vonatkozó rendelkezésekben a hagyományos gyakorlatokat rögzítették:

| — | Annak biztosítása érdekében, hogy a tejtermelés a földrajzi terület hagyományos termelési módszerének megfelelően külterjes legyen, a szöveg a következő mondattal egészül ki: „A »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajt előállításához feldolgozott tejnek olyan gazdaságokból kell származnia, amelyeknek a területe egy tehénre vetítve legalább egy hektárnyi hasznos mezőgazdasági területnek felel meg.”. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása érdekében, hogy a tejtermelés a földrajzi terület hagyományos termelési módszerének megfelelően külterjes legyen, a szöveg a következő mondattal egészül ki: „A »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajt előállításához feldolgozott tejnek olyan gazdaságokból kell származnia, amelyeknek a területe egy tehénre vetítve legalább egy hektárnyi hasznos mezőgazdasági területnek felel meg.”.

Annak egyértelművé tétele érdekében, hogy az előző bekezdés mely állatfajtákra és mely területekre alkalmazandó, a szöveg a következő mondatokkal egészül ki: „A »tehén« terminus a gazdaság területén lévő, egy borjat már ellett összes tejelő és szoptató szarvasmarhát magában foglalja. A hektárban kifejezett hasznos mezőgazdasági terület szigorúan figyelembe veszi a gazdálkodók által a gazdaság területén megtalálható összes állat takarmányozásához hasznosított területet.”.

| — | A szöveg a következő mondatokkal egészül ki:






  — | „A tejelő állomány a gazdaság területén lévő összes tejelő tehenet és az állománymegújításra szánt üszőket foglalja magában. A tejelő tehenek a tejelő állatok és a szárazra állított állatok, a hizlalás alatt álló vágótehenek kivételével. Az üszők a leválasztás és az első ellés között lévő állatok.”. |
| --- | --- | --- |

—

A szöveg a következő mondatokkal egészül ki:

—

„A tejelő állomány a gazdaság területén lévő összes tejelő tehenet és az állománymegújításra szánt üszőket foglalja magában. A tejelő tehenek a tejelő állatok és a szárazra állított állatok, a hizlalás alatt álló vágótehenek kivételével. Az üszők a leválasztás és az első ellés között lévő állatok.”.

| — | „Egy-egy gazdaság tejelő állománya egészének be kell tartania a »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölés előállításának feltételeit.” |
| --- | --- |

—

„Egy-egy gazdaság tejelő állománya egészének be kell tartania a »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölés előállításának feltételeit.”

E rendelkezéseknek köszönhetően pontosan megtudható, hogy mely állatokra vonatkoznak a termékleírásban meghatározott tejtermelési feltételek, és ily módon meg lehet könnyíteni az ellenőrzési műveleteket.

| — | A szöveg a következő rendelkezésekkel egészül ki: „A »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajt előállításához felhasznált tejnek a földrajzi területen született és nevelt tehenekből és üszőkből álló tejelő állományoktól kell származnia. A tejelő állományokba tilos a földrajzi területen kívül született és nevelt teheneket vagy üszőket bevinni.”. |
| --- | --- |

—

A szöveg a következő rendelkezésekkel egészül ki: „A »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajt előállításához felhasznált tejnek a földrajzi területen született és nevelt tehenekből és üszőkből álló tejelő állományoktól kell származnia. A tejelő állományokba tilos a földrajzi területen kívül született és nevelt teheneket vagy üszőket bevinni.”.

A „Cantal”/„Fourme de Cantal” előállításához régebben, egészen az 1950–1970-es évekig használt helyi fajták – a Salers, illetve kisebb mértékben az Aubrac – napjainkban túlnyomórészt húshasznú fajták, és mindkét fajta tejhasznú ágának létszáma igen alacsony. A „Cantal”/„Fourme de Cantal” OEM földrajzi területén tenyésztett tejelő állomány többsége Prim’Holstein és Montbéliarde fajtájú tehenekből áll. Így az eredetmegjelölésnek az 1107/96/EK rendelet szerinti bejegyzésétől kezdve a termékleírás nem írt elő a „Cantal”/„Fourme de Cantal” előállítására szánt tej termeléséhez engedélyezett szarvasmarhafajtákra vonatkozó rendelkezést. Azon kötelezettség bevezetése, hogy a tejelő teheneknek a földrajzi területen kell születniük és nevelkedniük, lehetővé teszi, hogy az állatok jobban alkalmazkodjanak a környezet feltételeihez és különösen az éghajlat zordságához, az istállózás időtartamához és a takarmányozási rendszerhez.

A szöveg továbbá kiegészül a következőkkel: „Mindazonáltal egészségügyi okok miatt, illetve a földrajzi területen megtalálható, alacsony létszámú Brune, Simmental Française, Abondance, Aubrac és Tarentaise hegyvidéki fajták esetében, amely fajták állatai iránt nagyobb a kereslet, mint az Institut national de l’origine et de la qualité igazgatója által elismert kínálat, az Institut national de l’origine et de la qualité igazgatója eltérést engedélyezhet az előző három bekezdés rendelkezései alól.”. Így annak lehetővé tétele érdekében, hogy az érintett termelők az említett fajtákhoz tartozó állatokat szerezhessenek be a földrajzi területen kívülről, ha a földrajzi területen nem áll rendelkezésre elég állat, az illetékes nemzeti hatóság kizárólag bizonyos fajták (Brune, Simmental Française, Abondance, Aubrac és Tarentaise) esetében – körülményekhez kötötten és időben korlátozott módon – eltérést engedélyezhet azon kötelezettség alól, hogy a tejelő teheneknek a földrajzi területen kell születniük és nevelkedniük. A szóban forgó intézkedés által érintett fajták ugyanis a földrajzi területen néhány gazdaságban megtalálhatók (összességében alacsony létszámban), és arról híresek, hogy alkalmazkodtak a hegyvidéki körülményekhez, ami lehetővé teszi, hogy eleget tegyenek annak a követelménynek, hogy alkalmazkodjanak a földrajzi környezethez még abban az esetben is, ha nem a földrajzi területen születtek, vagy részben a földrajzi területen kívül nevelkedtek. Egyébiránt a szóban forgó intézkedés hatálya alá tartozó tehenekre, amennyiben a „Cantal”/„Fourme de Cantal” OEM-mel ellátott termék előállításával foglalkozó gazdaságban találhatók, ugyanazok a tenyésztési feltételek vonatkoznak, mint a többi fajtára.

Mindazonáltal egészségügyi okok miatt, illetve a földrajzi területen megtalálható, alacsony létszámú Brune, Simmental Française, Abondance, Aubrac és Tarentaise hegyvidéki fajták esetében, amely fajták állatai iránt nagyobb a kereslet, mint az Institut national de l’origine et de la qualité igazgatója által elismert kínálat, az Institut national de l’origine et de la qualité igazgatója eltérést engedélyezhet az előző három bekezdés rendelkezései alól.

| — | Az állatok takarmányozási feltételeinek szabályozása érdekében a szöveg a következő rendelkezésekkel egészül ki:

  „A tejelő állomány alaptakarmány-adagja kizárólag a földrajzi területről származó szálastakarmányból tevődik össze.”


  „A tejelő állomány napi alaptakarmány-adagját alkotó szárazanyagnak legalább 70 %-át a legelt és/vagy tartósított fű teszi ki.”


  „Amikor rendelkezésre áll fű, és amint az időjárási feltételek azt lehetővé teszik, napi rendszerességgel kötelező a tejelő tehenek legeltetése. Évente legalább 120 napig az egy tehénre jutó, szárazanyagban kifejezett napi alaptakarmány-adag legalább 70 %-át a legeltetésnek kell fedeznie.”


  „A tejelő állomány zöldtakarmányozása tilos.”


  „A tejelő állomány nagyüzemi tartása tilos.”


  „Amíg a legeltetés nem teszi lehetővé az alaptakarmány-adag legalább 70 %-ának fedezését, minden egyes tejelő tehén minden nap legalább 5 kilogramm szárazanyagot kap széna formájában. Széna alatt a lekaszált és megszárított, 80 %-nál magasabb szárazanyag-tartalmú fű értendő.”


  „A tejelő tehenek esetében a 85 %-nál magasabb szárazanyag-tartalmú kiegészítő takarmány adagolása nem haladhatja meg a bruttó 1800 kilogrammot tejelő tehenenként és naptári évenként. Az állománymegújításra szánt üszők esetében a kiegészítő takarmányok adagolása nem haladhatja meg a teljes takarmányadag szárazanyagban kifejezett, évi átlagos 30 %-át.” |
| --- | --- |

—

Az állatok takarmányozási feltételeinek szabályozása érdekében a szöveg a következő rendelkezésekkel egészül ki:

„A tejelő állomány alaptakarmány-adagja kizárólag a földrajzi területről származó szálastakarmányból tevődik össze.”

„A tejelő állomány napi alaptakarmány-adagját alkotó szárazanyagnak legalább 70 %-át a legelt és/vagy tartósított fű teszi ki.”

„Amikor rendelkezésre áll fű, és amint az időjárási feltételek azt lehetővé teszik, napi rendszerességgel kötelező a tejelő tehenek legeltetése. Évente legalább 120 napig az egy tehénre jutó, szárazanyagban kifejezett napi alaptakarmány-adag legalább 70 %-át a legeltetésnek kell fedeznie.”

„A tejelő állomány zöldtakarmányozása tilos.”

„A tejelő állomány nagyüzemi tartása tilos.”

„Amíg a legeltetés nem teszi lehetővé az alaptakarmány-adag legalább 70 %-ának fedezését, minden egyes tejelő tehén minden nap legalább 5 kilogramm szárazanyagot kap széna formájában. Széna alatt a lekaszált és megszárított, 80 %-nál magasabb szárazanyag-tartalmú fű értendő.”

„A tejelő tehenek esetében a 85 %-nál magasabb szárazanyag-tartalmú kiegészítő takarmány adagolása nem haladhatja meg a bruttó 1800 kilogrammot tejelő tehenenként és naptári évenként. Az állománymegújításra szánt üszők esetében a kiegészítő takarmányok adagolása nem haladhatja meg a teljes takarmányadag szárazanyagban kifejezett, évi átlagos 30 %-át.”

E rendelkezések bevezetésével biztosítható, hogy a tejelő tehenek takarmányának legalább 70 %-a a földrajzi területről származzon, és megerősíthető legyen a tejelőtehén-állomány takarmányozásában a friss vagy tartósított fű kiemelkedő szerepe.

Ugyanezen okokból kifolyólag az egységes dokumentum 3.3. pontja a következő bekezdésekkel egészül ki: „A tejelő állomány alaptakarmány-adagja kizárólag a földrajzi területről származó szálastakarmányból áll, amelyen belül a legelt és/vagy tartósított fű a szárazanyagnak legalább 70 %-át teszi ki. A tejelő tehenek legelésének évente legalább 120 napig az egy tehénre jutó napi szárazanyag-mennyiségben kifejezett alaptakarmány-adag legalább 70 %-át fedeznie kell.”, valamint „A tejelő tehenek esetében a 85 %-nál magasabb szárazanyag-tartalmú kiegészítő takarmány adagolása nem haladhatja meg a bruttó 1800 kilogrammot tejelő tehenenként és naptári évenként.”.

Az egységes dokumentum ezenkívül a következő rendelkezésekkel egészül ki: „Mindezek a rendelkezések azt eredményezik, hogy a tejelő tehenek takarmányának legalább 70 %-a a földrajzi területről származik. Bizonyos takarmányok ugyanis a domborzat, a tengerszint feletti magasság és az éghajlat miatt nem származhatnak a földrajzi területről.”.

| — | A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „A tejelő állománynak adott, nedvesen tartósított fű előzetesen fonnyasztott fűből származik.”


  „A szilázsokat betonozott vagy kátrányozott padlózaton tárolják, a szilázstól eltérő erjesztett takarmányokat pedig minden év november 1-je előtt betonozott vagy rögzített szérűkön tárolják.”


  „A legalább 4,4 pH-értékű vagy 30 %-nál alacsonyabb szárazanyag-tartalmú kukoricaszilázs nem adható a tejelő teheneknek.”


  „A legalább 4,4 pH-értékű vagy 25 %-nál alacsonyabb szárazanyag-tartalmú fűszilázs nem adható a tejelő teheneknek.”


  „A tejelő teheneknek adott bálázott takarmány szárazanyag-tartalma meghaladja az 50 %-ot.”


  „E takarmányokat minden év november 1-je előtt egy akkreditált laboratórium a csoportosulás által koordinált mintavételek alapján módszeresen ellenőrzi.”

  „A tejelő állomány takarmányozása során az alábbiak használata tilos:






  — | a nedvesen tartósított, 12 hónapnál régebbi takarmányok, |
| --- | --- | --- |

—

A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A tejelő állománynak adott, nedvesen tartósított fű előzetesen fonnyasztott fűből származik.”

„A szilázsokat betonozott vagy kátrányozott padlózaton tárolják, a szilázstól eltérő erjesztett takarmányokat pedig minden év november 1-je előtt betonozott vagy rögzített szérűkön tárolják.”

„A legalább 4,4 pH-értékű vagy 30 %-nál alacsonyabb szárazanyag-tartalmú kukoricaszilázs nem adható a tejelő teheneknek.”

„A legalább 4,4 pH-értékű vagy 25 %-nál alacsonyabb szárazanyag-tartalmú fűszilázs nem adható a tejelő teheneknek.”

„A tejelő teheneknek adott bálázott takarmány szárazanyag-tartalma meghaladja az 50 %-ot.”

„E takarmányokat minden év november 1-je előtt egy akkreditált laboratórium a csoportosulás által koordinált mintavételek alapján módszeresen ellenőrzi.”

„A tejelő állomány takarmányozása során az alábbiak használata tilos:

—

a nedvesen tartósított, 12 hónapnál régebbi takarmányok,

| — | a tej illatát vagy ízét kedvezőtlenül befolyásoló takarmányok, például a póréhagyma, a káposzta, a repce, a répa, a karórépa és a cukorrépalevél.” |
| --- | --- |

—

a tej illatát vagy ízét kedvezőtlenül befolyásoló takarmányok, például a póréhagyma, a káposzta, a repce, a répa, a karórépa és a cukorrépalevél.”

„A szilázshoz kizárólag enzimek és bakteriális oltóanyagok használata engedélyezett adalékanyagként.”

A takarmányok betakarítására, tárolására, pH-értékére és szárazanyag-tartalmára vonatkozó (évente végzett módszeres elemzéshez kötött) fenti kritériumok bevezetése lehetővé teszi az állatoknak adott takarmányok megfelelő tartósításának és minőségének garantálását.

| — | A szarvasmarhák hagyományos takarmányozásával leginkább összeegyeztethető nyersanyagok kiválasztása és ellenőrzésük megkönnyítése érdekében a tejelő állomány takarmányozása során engedélyezett kiegészítő takarmányok egy pozitív listában szerepelnek. |
| --- | --- |

—

A szarvasmarhák hagyományos takarmányozásával leginkább összeegyeztethető nyersanyagok kiválasztása és ellenőrzésük megkönnyítése érdekében a tejelő állomány takarmányozása során engedélyezett kiegészítő takarmányok egy pozitív listában szerepelnek.

Így a szöveg a következő bekezdésekkel egészült ki:

„A tejelő állomány napi takarmányadagjában kizárólag az alábbi kiegészítő takarmányok használata engedélyezett:

| 1 | gabonafélék: árpa, kukorica, búza, zab, rozs, tritikálé; |
| --- | --- |

1

gabonafélék: árpa, kukorica, búza, zab, rozs, tritikálé;

| 2 | gabonafélék társtermékei: búzakorpa és -dara, búzatörköly, kukoricatörköly, kukoricagluténből készült takarmány, kukoricaglutén, búzaglutén, kukoricacsíra-pogácsa, malátacsíra; |
| --- | --- |

2

gabonafélék társtermékei: búzakorpa és -dara, búzatörköly, kukoricatörköly, kukoricagluténből készült takarmány, kukoricaglutén, búzaglutén, kukoricacsíra-pogácsa, malátacsíra;

| 3 | dehidratált és pelletált takarmányok: dehidratált lucerna; |
| --- | --- |

3

dehidratált és pelletált takarmányok: dehidratált lucerna;

| 4 | fehérjenövények, valamint olaj- és fehérjenövények egész magvai: szója, repce, napraforgó, len, lóbab, csillagfürt, borsó; |
| --- | --- |

4

fehérjenövények, valamint olaj- és fehérjenövények egész magvai: szója, repce, napraforgó, len, lóbab, csillagfürt, borsó;

| 5 | fehérjenövények, valamint olaj- és fehérjenövények társtermékei: szója-, repce-, napraforgó-, lenpogácsa, szója-, repce-, napraforgóolaj; |
| --- | --- |

5

fehérjenövények, valamint olaj- és fehérjenövények társtermékei: szója-, repce-, napraforgó-, lenpogácsa, szója-, repce-, napraforgóolaj;

| 6 | gyökerek, gumók és társtermékeik: dehidratált cukorrépapép, kötőanyagként melasz, amelynek az összetett takarmányon belül a szárazanyaghoz viszonyított aránya legfeljebb 5 %; |
| --- | --- |

6

gyökerek, gumók és társtermékeik: dehidratált cukorrépapép, kötőanyagként melasz, amelynek az összetett takarmányon belül a szárazanyaghoz viszonyított aránya legfeljebb 5 %;

| 7 | ásványi anyagok: az állatok takarmányozására szánt termékek és anyagok tekintetében a termékekkel vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos csalásokról és hamisításokról szóló, 1905. augusztus 1-jei törvény alkalmazásáról szóló, módosított 86-1037. sz. rendelet mellékletében szereplő, engedélyezett ásványi anyagok; |
| --- | --- |

7

ásványi anyagok: az állatok takarmányozására szánt termékek és anyagok tekintetében a termékekkel vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos csalásokról és hamisításokról szóló, 1905. augusztus 1-jei törvény alkalmazásáról szóló, módosított 86-1037. sz. rendelet mellékletében szereplő, engedélyezett ásványi anyagok;

| 8 | adalékanyagok: a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően engedélyezett és az alábbi lista szerinti adalékanyagok:






  — | emulgeálószerek, |
| --- | --- | --- |

8

adalékanyagok: a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően engedélyezett és az alábbi lista szerinti adalékanyagok:

—

emulgeálószerek,

| — | stabilizátorok, |
| --- | --- |

—

stabilizátorok,

| — | sűrítőanyagok, |
| --- | --- |

—

sűrítőanyagok,

| — | zselésítő anyagok, |
| --- | --- |

—

zselésítő anyagok,

| — | tartósítószerek, |
| --- | --- |

—

tartósítószerek,

| — | kötőanyagok, |
| --- | --- |

—

kötőanyagok,

| — | csomósodásgátló anyagok, |
| --- | --- |

—

csomósodásgátló anyagok,

| — | természetes eredetű antioxidánsok, |
| --- | --- |

—

természetes eredetű antioxidánsok,

| — | vitaminok, provitaminok és olyan, kémiailag jól meghatározott anyagok, amelyeknek hasonló hatása van, |
| --- | --- |

—

vitaminok, provitaminok és olyan, kémiailag jól meghatározott anyagok, amelyeknek hasonló hatása van,

| — | nyomelemek vegyületei.” |
| --- | --- |

—

nyomelemek vegyületei.”

„Folyékony takarmányként kizárólag a gazdaságból származó tejsavó használata engedélyezett.”

A kiegészítő takarmányok jellegének ellenőrzését megkönnyítendő a szöveg a következő rendelkezéssel is kiegészül: „A folyékony tejsavó kivételével a kiegészítő takarmányok szárazanyag-tartalma meghaladja a 85 %-ot.”.

A folyékony tejsavó kivételével a kiegészítő takarmányok szárazanyag-tartalma meghaladja a 85 %-ot.

Az egységes dokumentum 3.3. pontja a következő mondattal egészül ki: „Az engedélyezett kiegészítő takarmányokat egy pozitív lista határozza meg.”.

Az engedélyezett kiegészítő takarmányokat egy pozitív lista határozza meg.

| — | A következő bekezdés beillesztésével: „Az állatok takarmányozása során kizárólag géntechnológiával nem módosított növényi termények, társtermékek és kiegészítő takarmányok használata engedélyezett. Géntechnológiával módosított növénykultúrákat tilos termeszteni a gazdaságok mindazon területein, amelyeket a »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölésű sajt előállítására szánt tej termelésére használnak fel. Ez a tilalom a gazdasághoz tartozó állatoknak takarmányul adható valamennyi növényfajra, illetve minden olyan növénykultúrára vonatkozik, amely azokat megfertőzheti.” a géntechnológiával módosított takarmányok és növénykultúrák alkalmazása tilos. E rendelkezések célja annak garantálása, hogy a tejelő állomány takarmányozása hagyományos jellegű legyen. |
| --- | --- |

—

A következő bekezdés beillesztésével: „Az állatok takarmányozása során kizárólag géntechnológiával nem módosított növényi termények, társtermékek és kiegészítő takarmányok használata engedélyezett. Géntechnológiával módosított növénykultúrákat tilos termeszteni a gazdaságok mindazon területein, amelyeket a »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölésű sajt előállítására szánt tej termelésére használnak fel. Ez a tilalom a gazdasághoz tartozó állatoknak takarmányul adható valamennyi növényfajra, illetve minden olyan növénykultúrára vonatkozik, amely azokat megfertőzheti.” a géntechnológiával módosított takarmányok és növénykultúrák alkalmazása tilos. E rendelkezések célja annak garantálása, hogy a tejelő állomány takarmányozása hagyományos jellegű legyen.

Az egységes dokumentum 3.3. pontja a következő rendelkezéssel egészül ki: „Az állatok takarmányozása során kizárólag géntechnológiával nem módosított növényi termények, társtermékek és kiegészítő takarmányok használata engedélyezett.”.

| — | Az ellenőrzés lehetővé tétele érdekében a szöveg az alábbi bekezdésekkel egészül ki:

  „Az összetett takarmányok kizárólag a fenti felsorolásban engedélyezett alapanyagokból állíthatók elő. Az összetett takarmányokat tartalmazó zsákok és/vagy szállítmányok mindegyikét címkének kell kísérnie, amely többek között felsorolja a felhasznált alapanyagokat, és amelyen szerepel, hogy az összetett takarmány szárazanyagban kifejezett melasztartalma 5 % alatti.”.


  „A tejelő állománynak szánt összes betakarított takarmányt és kiegészítő takarmányt azonosított telephelyeken kell tárolni.”. |
| --- | --- |

—

Az ellenőrzés lehetővé tétele érdekében a szöveg az alábbi bekezdésekkel egészül ki:

„Az összetett takarmányok kizárólag a fenti felsorolásban engedélyezett alapanyagokból állíthatók elő. Az összetett takarmányokat tartalmazó zsákok és/vagy szállítmányok mindegyikét címkének kell kísérnie, amely többek között felsorolja a felhasznált alapanyagokat, és amelyen szerepel, hogy az összetett takarmány szárazanyagban kifejezett melasztartalma 5 % alatti.”.

„A tejelő állománynak szánt összes betakarított takarmányt és kiegészítő takarmányt azonosított telephelyeken kell tárolni.”.

| — | A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „Annak érdekében, hogy a tehenek takarmányozása során ne merüljön fel a szerves trágyákkal bejuttatott szennyező anyagok okozta fertőzés kockázata, a »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölésű sajtot előállító gazdaságok területén a szerves trágyák terítésekor be kell tartani az alábbi intézkedéseket:






  — | Származás: a kizárólagosan engedélyezett szerves trágyáknak – a komposztnak, a trágyának, a trágyalének, a (mezőgazdasági eredetű) hígtrágyának, valamint a nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyáknak, például a derítőiszapnak (vagy az abból előállított anyagoknak) és a zöldhulladéknak – a »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölés földrajzi területéről kell származniuk. |
| --- | --- | --- |

—

A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„Annak érdekében, hogy a tehenek takarmányozása során ne merüljön fel a szerves trágyákkal bejuttatott szennyező anyagok okozta fertőzés kockázata, a »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölésű sajtot előállító gazdaságok területén a szerves trágyák terítésekor be kell tartani az alábbi intézkedéseket:

—

Származás: a kizárólagosan engedélyezett szerves trágyáknak – a komposztnak, a trágyának, a trágyalének, a (mezőgazdasági eredetű) hígtrágyának, valamint a nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyáknak, például a derítőiszapnak (vagy az abból előállított anyagoknak) és a zöldhulladéknak – a »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölés földrajzi területéről kell származniuk.

| — | A nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyák minőségének nyomon követése: a nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyák terítése során minden egyes tételnél (kamion, tartály stb.) külön megvizsgálják a jogszabályokban felsorolt patogén csírák, nehézfémek és maradék szerves vegyületek jelenlétét. |
| --- | --- |

—

A nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyák minőségének nyomon követése: a nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyák terítése során minden egyes tételnél (kamion, tartály stb.) külön megvizsgálják a jogszabályokban felsorolt patogén csírák, nehézfémek és maradék szerves vegyületek jelenlétét.

| — | A nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyák terítésének feltételei: a nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyák terítése engedélyezett a gazdaságok takarmánytermő területein, azonban azokat azonnal be kell temetni, és a különleges korlátozások (időpontok, védett körzetek stb.) és a mennyiségek stb. vonatkozásában be kell tartani a hatályos jogszabályokat. |
| --- | --- |

—

A nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyák terítésének feltételei: a nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyák terítése engedélyezett a gazdaságok takarmánytermő területein, azonban azokat azonnal be kell temetni, és a különleges korlátozások (időpontok, védett körzetek stb.) és a mennyiségek stb. vonatkozásában be kell tartani a hatályos jogszabályokat.

| — | A »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölésű sajt előállítására szánt tejet termelő tehenek takarmányozására szánt réteken és legelőkön végzett trágyaterítés során bárminemű használatot megelőzően a trágyaterítés után legalább nyolchetes átmeneti időszakot kell figyelembe venni. Ebben az időszakban a területeket tulajdonképpen a »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölésű sajthoz kapcsolódó takarmánytermesztéstől eltérő célra használják.”. |
| --- | --- |

—

A »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölésű sajt előállítására szánt tejet termelő tehenek takarmányozására szánt réteken és legelőkön végzett trágyaterítés során bárminemű használatot megelőzően a trágyaterítés után legalább nyolchetes átmeneti időszakot kell figyelembe venni. Ebben az időszakban a területeket tulajdonképpen a »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölésű sajthoz kapcsolódó takarmánytermesztéstől eltérő célra használják.”.

A szerves trágyák terítésének feltételeit szabályozó fenti rendelkezések beillesztésének célja, hogy a tehenek takarmányát meg lehessen óvni a szennyező anyagok jelentette fertőzésveszélytől.

–   A tej fejése és tárolása

A tej fejése és tárolása

| — | A sajt előállítása érdekében feldolgozott tej minőségének megőrzése érdekében a szöveg a következő mondattal egészül ki: „A fejőberendezés működését évente, illetve minden szükséges esetben ellenőrzi egy ilyen berendezések ellenőrzésére akkreditációval rendelkező vállalkozás.”. |
| --- | --- |

—

A sajt előállítása érdekében feldolgozott tej minőségének megőrzése érdekében a szöveg a következő mondattal egészül ki: „A fejőberendezés működését évente, illetve minden szükséges esetben ellenőrzi egy ilyen berendezések ellenőrzésére akkreditációval rendelkező vállalkozás.”.

| — | A tej megromlásának korlátozása és ezáltal a sajt jellemzőinek megőrzése érdekében a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „A tejtermelés során a »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajt előállítására szánt tejet a fejést követően a kötelező szabványnak megfelelő tejhűtő tartályban tárolják. A tej a legkorábbi fejés után legfeljebb 48 óráig tárolható a gazdaság területén.”


  „Háztáji termelés során a legkorábbi fejést követő 24 órán belül sor kerül a tej beoltására. Ha a beoltásra nem közvetlenül a fejés befejezését követően kerül sor, a tejet a kötelező szabványnak megfelelő tejhűtő tartályban tárolják.” |
| --- | --- |

—

A tej megromlásának korlátozása és ezáltal a sajt jellemzőinek megőrzése érdekében a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A tejtermelés során a »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajt előállítására szánt tejet a fejést követően a kötelező szabványnak megfelelő tejhűtő tartályban tárolják. A tej a legkorábbi fejés után legfeljebb 48 óráig tárolható a gazdaság területén.”

„Háztáji termelés során a legkorábbi fejést követő 24 órán belül sor kerül a tej beoltására. Ha a beoltásra nem közvetlenül a fejés befejezését követően kerül sor, a tejet a kötelező szabványnak megfelelő tejhűtő tartályban tárolják.”

–   Előállítás

Előállítás

| — | „A sajtok kizárólag beoltott tehéntejből készülnek.” mondatot törölték „Az előállítás módja” rovatból, ez a pont ugyanis bekerült „A termék leírása” rovatba. |
| --- | --- |

—

„A sajtok kizárólag beoltott tehéntejből készülnek.” mondatot törölték „Az előállítás módja” rovatból, ez a pont ugyanis bekerült „A termék leírása” rovatba.

| — | A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „A tej felhasználható nyersen vagy hőkezelve.”


  A „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt nyers tejből történő előállítása esetén, illetve a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt háztáji előállítása esetén az összes beoltott tejnek nyersnek kell lennie.”


  „Hőkezelt tej felhasználásával végzett sajtkészítés esetén a tejbegyűjtés megkezdése és a tej beoltása között legfeljebb 48 óra telhet el. Ez az időszak magában foglalja a begyűjtés idejét, a tej elvitelét, a standardizálást, valamint a legfeljebb 24 órás érési időt.”


  „Nyers tej felhasználásával végzett sajtkészítés esetén a tejtermelés során a tejet a tejüzembeli átvételét követően azonnal feldolgozzák.”


  „A »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölésű sajt kizárólag az ismertetett feltételeknek megfelelő gazdaságok által termelt, a többi tejtől elkülönítve begyűjtött és tárolt tejből állítható elő.”


  „A fehérjetartalom standardizálása tilos, a zsírtartalom standardizálása engedélyezett, annak érdekében, hogy a tej zsírtartalma korrigálható legyen oly módon, hogy a szárazanyag zsírtartalma legalább 45 % legyen.” |
| --- | --- |

—

A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A tej felhasználható nyersen vagy hőkezelve.”

A „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt nyers tejből történő előállítása esetén, illetve a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt háztáji előállítása esetén az összes beoltott tejnek nyersnek kell lennie.”

„Hőkezelt tej felhasználásával végzett sajtkészítés esetén a tejbegyűjtés megkezdése és a tej beoltása között legfeljebb 48 óra telhet el. Ez az időszak magában foglalja a begyűjtés idejét, a tej elvitelét, a standardizálást, valamint a legfeljebb 24 órás érési időt.”

„Nyers tej felhasználásával végzett sajtkészítés esetén a tejtermelés során a tejet a tejüzembeli átvételét követően azonnal feldolgozzák.”

„A »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölésű sajt kizárólag az ismertetett feltételeknek megfelelő gazdaságok által termelt, a többi tejtől elkülönítve begyűjtött és tárolt tejből állítható elő.”

„A fehérjetartalom standardizálása tilos, a zsírtartalom standardizálása engedélyezett, annak érdekében, hogy a tej zsírtartalma korrigálható legyen oly módon, hogy a szárazanyag zsírtartalma legalább 45 % legyen.”

Mindezek a rendelkezések lehetővé teszik, hogy a tej feldolgozását megelőző gyakorlatok a szokásoknak megfelelően jobban szabályozva legyenek.

| — | A sajtok esetében alkalmazott kezelések és adalékanyagok szabályozása érdekében a termékleírás több rendelkezéssel egészül ki:

  „A tejből származó alapanyagokon túlmenően a termékhez felhasznált tejben, illetve a gyártás során összetevőként, gyártási segédanyagként vagy adalékanyagként kizárólag tejoltó, baktériumtenyészetek, élesztők, bizonyítottan biztonságos penészgombák, só és kalcium-klorid felhasználása engedélyezett.”


  „A tejet tilos a koaguálást megelőzően a vizes rész részleges eltávolításával koncentrálni.”


  „A tejalapanyagok, a gyártás alatt lévő termékek, az alvadék vagy a friss sajt 0 °C alatti tárolása tilos.”


  „A friss sajtok, illetve érlelési fázisban lévő sajtok módosított nyomás alatt történő tárolása tilos.” |
| --- | --- |

—

A sajtok esetében alkalmazott kezelések és adalékanyagok szabályozása érdekében a termékleírás több rendelkezéssel egészül ki:

„A tejből származó alapanyagokon túlmenően a termékhez felhasznált tejben, illetve a gyártás során összetevőként, gyártási segédanyagként vagy adalékanyagként kizárólag tejoltó, baktériumtenyészetek, élesztők, bizonyítottan biztonságos penészgombák, só és kalcium-klorid felhasználása engedélyezett.”

„A tejet tilos a koaguálást megelőzően a vizes rész részleges eltávolításával koncentrálni.”

„A tejalapanyagok, a gyártás alatt lévő termékek, az alvadék vagy a friss sajt 0 °C alatti tárolása tilos.”

„A friss sajtok, illetve érlelési fázisban lévő sajtok módosított nyomás alatt történő tárolása tilos.”

A megfigyelések azt mutatják, hogy az új technológiák, amelyeknek egy része a kezelésekkel és az adalékanyagokkal kapcsolatos (például a mikroszűrés, a tej vagy az érlelő enzimek részleges koncentrálása), hatással lehet a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt jellemzőire. Bizonyos enzimadalékok például nem egyeztethetők össze a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt alapvető jellemzőinek megőrzésével. Ezért annak érdekében, hogy a nem szabályozott jövőbeni gyakorlatok ne befolyásolják hátrányosan a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt jellemzőit, szükségesnek tűnt, hogy a termékleírás kiegészüljön a tejek tekintetében és a sajtok előállítása során alkalmazott kezelésekre és adalékanyagokra vonatkozó jelenlegi gyakorlatoknak megfelelő rendelkezésekkel.

| — | A következő bekezdést: „A sajttömböt az alvadékrögök összegyűjtésével alakítják ki, majd összepréselik és érni hagyják. Ezt követően a sajttömböt összetörik, a létrejött rögöket megsózzák, majd formázzák.” |
| --- | --- |

—

A következő bekezdést: „A sajttömböt az alvadékrögök összegyűjtésével alakítják ki, majd összepréselik és érni hagyják. Ezt követően a sajttömböt összetörik, a létrejött rögöket megsózzák, majd formázzák.”

a különböző sajtkészítési műveletek pontosabb leírása érdekében a következő rendelkezések váltják fel:

„A tejet 30 és 34 °C közötti hőmérsékleten oltják be kizárólag tejoltó felhasználásával.”

„A »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajt háztáji előállítása esetén a tej beoltható fából készült tartályban (ún. »gerle«), amely tárolóeszközként nem használható. A fejés során azonban felhasználható a tej gyűjtésére és szállítására szolgáló eszközként.”

„A koagulálás időtartama 22–45 perc. Ez az időtartam az alvadási idő és egy 1,5 és 3 közötti együttható szorzataként számítható ki.”

„Az alvadék feldarabolását és a keverést kézzel vagy géppel végzik annak érdekében, hogy búzaszem és kukoricaszem közötti nagyságú alvadékrögök jöjjenek létre.”

„Az alvadékot sajtprésben, fokozatosan préselik. A sajtprésben legalább kétszer megforgatják a sajttömböt, az alvadékból származó egybefüggő sajtmasszát. E műveletek során a sajtprések kinyitását követően felvágják a sajttömböket és a létrejött darabokat az újabb préselés előtt rétegekbe rendezik. A préselés elvégzése lehetővé teszi, hogy a beoltást követő kevesebb mint négy órán belül 48 %-nál magasabb szárazanyag-tartalmú sajttömb jöjjön létre.”

„A préselést követően a létrejött sajttömböt 15–20 °C hőmérsékletű helyiségben legalább 10 óráig érlelik.”

„Az 5 és 5,4 közötti pH-értékű sajttömböt ezt követően összetörik és ömlesztve megsózzák. Erre a műveletre legkorábban a beoltást követő tizenhárom órán belül kerül sor.”

„Az összetört és megsózott sajttömb hőmérséklete 17 és 21 °C közötti. A sózást száraz sóval végzik. A megsózott sajttömb sajtformába helyezése előtt legalább egy órát várni kell.”

„A sajtformába öntést kézzel vagy géppel történő préseléssel megszakítva, egymásra helyezett rétegekbe rendezéssel végzik.”

„A »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtforma használata kötelező. Ez egy egyenes henger, amelynek az alja és a teteje lapos, és 20 milliméternél alacsonyabb görbülettel illeszkedik a henger palástjához. A sajtforma középső része egyetlen darabból áll.”

„A fokozatos préselést ekkor vízszintesen vagy függőlegesen végzik. Minimális időtartama a kisebb formátumú sajtok esetében 12 óra, a nagy formátumú sajtok esetében pedig 18 óra.”

A sajtkészítési műveletek sokkal részletesebb szabályozása lehetővé teszi a sajtok minőségének és a sajtkészítők szaktudásának megőrzését.

–   Érlelés

Érlelés

| — | „Az érlelés legalább 30 napig tart.” rendelkezés után a szöveg a következő mondattal egészül ki: „Az érlelési időtartam a beoltás napjától számítandó.”. E mondat beillesztése lehetővé teszi az érlelési időtartam számítására vonatkozó szabály meghatározását, ami hasznos az ellenőrzés során. |
| --- | --- |

—

„Az érlelés legalább 30 napig tart.” rendelkezés után a szöveg a következő mondattal egészül ki: „Az érlelési időtartam a beoltás napjától számítandó.”. E mondat beillesztése lehetővé teszi az érlelési időtartam számítására vonatkozó szabály meghatározását, ami hasznos az ellenőrzés során.

Az érlelés legalább 30 napig tart

Az érlelési időtartam a beoltás napjától számítandó

| — | A szöveg az érlelés feltételeit és a sajtok kezelését ismertető rendelkezésekkel egészül ki:

  „A sajtokat legalább 95 % nedvességtartalmú és legalább 6 °C, legfeljebb 12 °C hőmérsékletű helyiségekben érlelik. A szabályos kéreg kialakítása érdekében a sajtokat rendszeresen megdörzsölik vagy megsúrolják, valamint megforgatják.”


  „A fóliázva érlelés tilos.” |
| --- | --- |

—

A szöveg az érlelés feltételeit és a sajtok kezelését ismertető rendelkezésekkel egészül ki:

„A sajtokat legalább 95 % nedvességtartalmú és legalább 6 °C, legfeljebb 12 °C hőmérsékletű helyiségekben érlelik. A szabályos kéreg kialakítása érdekében a sajtokat rendszeresen megdörzsölik vagy megsúrolják, valamint megforgatják.”

„A fóliázva érlelés tilos.”

Ezek a kiegészítések lehetővé teszik a hagyományos érlelési előírások szabályba foglalását.

| — | A szokásoknak megfelelően a termékleírás a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „A beoltás után legalább 61 nap és legfeljebb 89 nap érlelési idejű sajtoknak, valamint a beoltás után legalább 211 nap és legfeljebb 239 nap érlelési idejű sajtoknak a »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtok érlelésére feljogosított telephelyeken kell maradniuk. Ezek a sajtok kizárólag feljogosított vállalkozások részére forgalmazhatók, kizárólag »Cantal«/»Fourme de Cantal« néven.”


  „A megjelölés kizárólag akkor módosítható, ha a terméket a fenti érlelési feltételek mellett tárolják a »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtok érlelésére feljogosított egy vagy több telephelyen. Az ugyanazon vállalkozás vagy más vállalkozás által üzemeltetett egyéb feljogosított telephelyek közötti átszállítás nem minősül az érlelési feltételek megszakításának.” |
| --- | --- |

—

A szokásoknak megfelelően a termékleírás a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A beoltás után legalább 61 nap és legfeljebb 89 nap érlelési idejű sajtoknak, valamint a beoltás után legalább 211 nap és legfeljebb 239 nap érlelési idejű sajtoknak a »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtok érlelésére feljogosított telephelyeken kell maradniuk. Ezek a sajtok kizárólag feljogosított vállalkozások részére forgalmazhatók, kizárólag »Cantal«/»Fourme de Cantal« néven.”

„A megjelölés kizárólag akkor módosítható, ha a terméket a fenti érlelési feltételek mellett tárolják a »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtok érlelésére feljogosított egy vagy több telephelyen. Az ugyanazon vállalkozás vagy más vállalkozás által üzemeltetett egyéb feljogosított telephelyek közötti átszállítás nem minősül az érlelési feltételek megszakításának.”

A „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtok ugyanis csak a fentiekben meghatározott három érlelési szakasz valamelyikében – rövid ideig érlelt, közepesen hosszú ideig érlelt vagy hosszú ideig érlelt állapotban –, kizárólag a megfelelő érlelési felirat kötelező feltüntetésével forgalmazhatók a végső fogyasztók vagy a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtok érlelését nem folytató vállalkozások részére. Ezeket a különböző érlelési szakaszokat azok az időintervallumok (61–89 nap, illetve 211–239 nap) választják el, amelyek alatt a sajtok az egyes érlelési szakasz sajátosságainak megszerzése érdekében érnek. Ezen időintervallumok alatt a sajtok nem forgalmazhatók a végső fogyasztók vagy a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtok érlelésére nem jogosult vállalkozások részére. A sajtok azonban átszállíthatók a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtok érlelésére feljogosított telephelyekről ugyanazon vállalkozás vagy más vállalkozás által üzemeltetett egyéb feljogosított telephelyekre, ahol az érlelést a fent ismertetett feltételek mellett végzik mindaddig, amíg a sajt el nem éri azt az érlelési időtartamot, amely lehetővé teszi, hogy a meghatározott szakaszok valamelyikében, a megfelelő felirattal fogyasztási célra forgalmazni lehessen. A termékeknek az ágazatbeli feljogosított telephelyek közötti forgalmazása keretében a 61–89 nap érlelési idejű sajtok, illetve a 211–239 nap érlelési idejű sajtok a „Cantal”/„Fourme de Cantal” nevet viselik, az érlelési szakasz feltüntetése nélkül. Ezek a sajtok a fogyasztóknak történő értékesítésre nem állnak rendelkezésre.

| — | A szöveg a következő rendelkezéssel egészül ki: „A termék azon a napon kapja meg végleges nevét, amikor a fogyasztóknak történő forgalmazás vagy az érleléshez az eredetmegjelölésre nem jogosult forgalmazónak történő értékesítés előtt kikerül egy feljogosított telephely érlelőpincéjéből.”. Ez a rendelkezés az előző rendelkezéseket egészíti ki annak meghatározása érdekében, hogy a termék mikor kapja meg végleges elnevezését, amely tartalmazza az érlelési szakaszra utaló megjelölést (rövid ideig érlelt, közepesen hosszú ideig érlelt, hosszú ideig érlelt). |
| --- | --- |

—

A szöveg a következő rendelkezéssel egészül ki: „A termék azon a napon kapja meg végleges nevét, amikor a fogyasztóknak történő forgalmazás vagy az érleléshez az eredetmegjelölésre nem jogosult forgalmazónak történő értékesítés előtt kikerül egy feljogosított telephely érlelőpincéjéből.”. Ez a rendelkezés az előző rendelkezéseket egészíti ki annak meghatározása érdekében, hogy a termék mikor kapja meg végleges elnevezését, amely tartalmazza az érlelési szakaszra utaló megjelölést (rövid ideig érlelt, közepesen hosszú ideig érlelt, hosszú ideig érlelt).

–   „Kapcsolat a földrajzi területtel” rovat

„Kapcsolat a földrajzi területtel” rovat

A hatályos termékleírás „Előzmények” és „Kapcsolat a földrajzi környezettel” című rovatát a termékleírásnak „A földrajzi környezettel való kapcsolatot igazoló elemek” című 6. pontjában teljes egészében átfogalmazták annak érdekében, hogy a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt és a földrajzi területe közötti kapcsolat szemléltetése még nyilvánvalóbban kihangsúlyozódjon, anélkül, hogy a kapcsolat érdemben módosulna.

Ezt a rovatot a földrajzi eredettel való kapcsolat alapját pontosító két bekezdés vezeti be:

„A „Cantal”/„Fourme de Cantal” hosszú ideig eltartható, kétszer préselt és ömlesztve sózott tésztájú, nagy formátumú, tehéntejből készült sajt, melynek állaga, kérge és íze az érlelési fokával együtt alakul ki.

A legelőgazdálkodásra szánt földrajzi terület éghajlatának zordsága, tengerszint feletti magassága és domborzata lehetővé tette az állomány tartására, valamint a sajtfeldolgozásra és az érlelésre vonatkozó különleges szaktudás kialakulását, amely ilyen tulajdonságokat biztosít a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtnak.

A rovat ezt követően három részre tagolódik:

| — | „A földrajzi terület sajátosságai” című rész a természeti tényezőket ismerteti, kiemelve ennek a középhegységi területnek a zordságát, amely magyarázatot ad arra, hogy legelőgazdálkodásra szánt terület, továbbá bemutatja az emberi tényezőket azáltal, hogy felidézi a „Cantal”/„Fourme de Cantal” egykori gyökereit, és kifejti, hogy a termék története miként befolyásolta a sajtkészítési technikákat oly módon, hogy a termék tartósítását részesítsék előnyben. |
| --- | --- |

—

„A földrajzi terület sajátosságai” című rész a természeti tényezőket ismerteti, kiemelve ennek a középhegységi területnek a zordságát, amely magyarázatot ad arra, hogy legelőgazdálkodásra szánt terület, továbbá bemutatja az emberi tényezőket azáltal, hogy felidézi a „Cantal”/„Fourme de Cantal” egykori gyökereit, és kifejti, hogy a termék története miként befolyásolta a sajtkészítési technikákat oly módon, hogy a termék tartósítását részesítsék előnyben.

| — | „A termék sajátosságai” című rész a termék sajátos jellemzőit emeli ki (nagy formátum, kétszer préselt és ömlesztve sózott tészta, érlelési időtartam, az érzékszervi jellemzőknek az érlelési időtartam növekedésével való változása). |
| --- | --- |

—

„A termék sajátosságai” című rész a termék sajátos jellemzőit emeli ki (nagy formátum, kétszer préselt és ömlesztve sózott tészta, érlelési időtartam, az érzékszervi jellemzőknek az érlelési időtartam növekedésével való változása).

| — | Végezetül az „Ok-okozati kapcsolat” című pont kifejti a természeti és emberi tényezők és a termék közötti kölcsönhatásokat. A „Salers és Aubrac őshonos tejhasznú fajtákra” való hivatkozást törölték, mivel e fajok tejhasznú ágainak létszáma nagyon alacsony, ahogyan fent is szerepel, és ezeket a fajtákat tulajdonképpen csak nagyon kis mértékben veszik igénybe a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt előállítására felhasznált tej termeléséhez. |
| --- | --- |

—

Végezetül az „Ok-okozati kapcsolat” című pont kifejti a természeti és emberi tényezők és a termék közötti kölcsönhatásokat. A „Salers és Aubrac őshonos tejhasznú fajtákra” való hivatkozást törölték, mivel e fajok tejhasznú ágainak létszáma nagyon alacsony, ahogyan fent is szerepel, és ezeket a fajtákat tulajdonképpen csak nagyon kis mértékben veszik igénybe a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt előállítására felhasznált tej termeléséhez.

A fent hivatkozott okok miatt az összefoglaló „Előzmények” című 5.d) pontjának és „Kapcsolat” című 5.f) pontjának helyébe az egységes dokumentum 5. pontja lép.

–   „Címkézés” rovat

„Címkézés” rovat

| — | „A címkén szerepelnie kell az eredetmegjelölés megnevezésének.” mondat helyébe az alábbi bekezdés lép annak érdekében, hogy teljesebb körű tájékoztatást nyújtson a fogyasztóknak, és garantálja az eredetmegjelölés megnevezésének, az érlelési feliratoknak és a kisebb formátumú sajtok esetében a „petit” („kis méretű”) jelzőnek a megfelelő olvashatóságát:
  „A »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelöléssel ellátott sajtok címkéjén kötelezően feltüntetendők a következők:






  — | az eredetmegjelölés megnevezése; |
| --- | --- | --- |

—

„A címkén szerepelnie kell az eredetmegjelölés megnevezésének.” mondat helyébe az alábbi bekezdés lép annak érdekében, hogy teljesebb körű tájékoztatást nyújtson a fogyasztóknak, és garantálja az eredetmegjelölés megnevezésének, az érlelési feliratoknak és a kisebb formátumú sajtok esetében a „petit” („kis méretű”) jelzőnek a megfelelő olvashatóságát:

„A »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelöléssel ellátott sajtok címkéjén kötelezően feltüntetendők a következők:

—

az eredetmegjelölés megnevezése;

| — | a »rövid ideig érlelt« (»jeune«), »közepesen hosszú ideig érlelt« (»entre-deux«) vagy »hosszú ideig érlelt« (»vieux«) felirat; |
| --- | --- |

—

a »rövid ideig érlelt« (»jeune«), »közepesen hosszú ideig érlelt« (»entre-deux«) vagy »hosszú ideig érlelt« (»vieux«) felirat;

| — | a kisebb formátumú sajtok esetében a »petit« (»kis méretű«) jelző, »A termék leírása« című fejezetben foglaltak szerint; |
| --- | --- |

—

a kisebb formátumú sajtok esetében a »petit« (»kis méretű«) jelző, »A termék leírása« című fejezetben foglaltak szerint;

mindezt a címkén szereplő legnagyobb karakterek méretének kétharmadával legalább megegyező nagyságú karakterekkel kell feltüntetni;

| — | az eredetmegjelölés megnevezésével azonos látómezőben az Európai Unió OEM szimbóluma; |
| --- | --- |

—

az eredetmegjelölés megnevezésével azonos látómezőben az Európai Unió OEM szimbóluma;

| — | a »fabriqué (par)...« (»sajtkészítő: ...«) és az » affiné par... « (»sajtérlelő: ...«) felirat.” |
| --- | --- |

—

a »fabriqué (par)...« (»sajtkészítő: ...«) és az » affiné par... « (»sajtérlelő: ...«) felirat.”

Ez a bekezdés az egységes dokumentum 3.6. pontjába is bekerült.

| — | Törölték a hatályos termékleírás és az összefoglaló 5.h) pontjának azon rendelkezését, amely szerint az „eredetmegjelölés” felirat a „Fourme de Cantal” elnevezés használata esetén kötelezően beillesztendő. Az 1151/2012/EU rendelet rendelkezései alkalmazandók. |
| --- | --- |

—

Törölték a hatályos termékleírás és az összefoglaló 5.h) pontjának azon rendelkezését, amely szerint az „eredetmegjelölés” felirat a „Fourme de Cantal” elnevezés használata esetén kötelezően beillesztendő. Az 1151/2012/EU rendelet rendelkezései alkalmazandók.

| — | A nemzeti szabályozás változása nyomán a következő mondatot törölték a termékleírásból: „Az eredetmegjelölés megnevezését, az »appellation d’origine contrôlée« (ellenőrzött eredetmegjelölés) feliratot és az INAO betűszót tartalmazó IANO-logó elhelyezése kötelező.”. Az összefoglaló 5.h) pontjának következő mondatát szintén törölték: „Az »appellation d’origine contrôlée« (ellenőrzött eredetmegjelölés) felirat és az eredetmegjelölés megnevezésének feltüntetése kötelező.”. |
| --- | --- |

—

A nemzeti szabályozás változása nyomán a következő mondatot törölték a termékleírásból: „Az eredetmegjelölés megnevezését, az »appellation d’origine contrôlée« (ellenőrzött eredetmegjelölés) feliratot és az INAO betűszót tartalmazó IANO-logó elhelyezése kötelező.”. Az összefoglaló 5.h) pontjának következő mondatát szintén törölték: „Az »appellation d’origine contrôlée« (ellenőrzött eredetmegjelölés) felirat és az eredetmegjelölés megnevezésének feltüntetése kötelező.”.

| — | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A valamennyi sajtra vonatkozó, jogszabályban foglalt feliratoktól függetlenül az eredetmegjelölés mellett a címkén, a reklámanyagokban, a közleményekben, a számlákon, illetve a kereskedelmi dokumentumokban minőségre utaló vagy egyéb felirat nem tüntethető fel, kivéve az alábbiakat:






  — | egyes márkanevek vagy védjegyek; |
| --- | --- | --- |

—

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„A valamennyi sajtra vonatkozó, jogszabályban foglalt feliratoktól függetlenül az eredetmegjelölés mellett a címkén, a reklámanyagokban, a közleményekben, a számlákon, illetve a kereskedelmi dokumentumokban minőségre utaló vagy egyéb felirat nem tüntethető fel, kivéve az alábbiakat:

—

egyes márkanevek vagy védjegyek;

| — | »a gazdaság területén érlelt«, »alagútban érlelt«, »Salers fajtájú tehenek tejéből előállított« (a 100 %-ban Salers fajtájú tehenek tejéből előállított sajtok esetében), »sajtkészítő: ...« és »sajtérlelő: ....« feliratok, a »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölést alkotó karakterek méretének kétharmadánál nem nagyobb karakterekkel; |
| --- | --- |

—

»a gazdaság területén érlelt«, »alagútban érlelt«, »Salers fajtájú tehenek tejéből előállított« (a 100 %-ban Salers fajtájú tehenek tejéből előállított sajtok esetében), »sajtkészítő: ...« és »sajtérlelő: ....« feliratok, a »Cantal«/»Fourme de Cantal« eredetmegjelölést alkotó karakterek méretének kétharmadánál nem nagyobb karakterekkel;

| — | a »rövid ideig érlelt« (»jeune«), »közepesen hosszú ideig érlelt« (»entre-deux«) vagy »hosszú ideig érlelt« (»vieux«) felirat; |
| --- | --- |

—

a »rövid ideig érlelt« (»jeune«), »közepesen hosszú ideig érlelt« (»entre-deux«) vagy »hosszú ideig érlelt« (»vieux«) felirat;

| — | a kisebb formátumú »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtok esetében a »petit« (»kis méretű«) jelző, »A termék leírása« című fejezetben foglaltak szerint; |
| --- | --- |

—

a kisebb formátumú »Cantal«/»Fourme de Cantal« sajtok esetében a »petit« (»kis méretű«) jelző, »A termék leírása« című fejezetben foglaltak szerint;

| — | darabolt sajtoknál adott esetben a sajt fizikai állapotát vagy a sajt gépi kezelését feltüntető feliratok.” |
| --- | --- |

—

darabolt sajtoknál adott esetben a sajt fizikai állapotát vagy a sajt gépi kezelését feltüntető feliratok.”

Ez a pozitív lista lehetővé teszi annak meghatározását, hogy – a fogyasztók tekintetében az olvashatóság javítása, valamint az ellenőrzések elősegítése érdekében – a valamennyi sajtra vonatkozó, jogszabályban foglalt feliratoktól függetlenül milyen feliratok kísérhetik az eredetmegjelölést a címkén, a reklámanyagokban, a közleményekben, a számlákon, illetve a kereskedelmi dokumentumokban. A szövegben szerepel többek között az, hogy a „ Salers fajtájú tehenek tejéből előállított” felirat csak akkor tüntethető fel, ha a sajtokat 100 %-ban Salers fajtájú tehenek tejéből állítják elő.

Ez a bekezdés az egységes dokumentum 3.6. pontjába is bekerült.

| — | Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők eldönthessék, hogy az érlelési időtartamot a negyedik hónaptól kezdődően napban vagy hónapban tüntetik fel, a termékleírás – pontos keretszabály meghatározása mellett – a következő mondattal egészül ki: „Az érlelési időtartamot a beoltást követő 120. naptól, azaz a beoltást követő negyedik hónaptól meg lehet adni hónapban.”. Ez a mondat az egységes dokumentum 3.6. pontjába is bekerült. |
| --- | --- |

—

Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők eldönthessék, hogy az érlelési időtartamot a negyedik hónaptól kezdődően napban vagy hónapban tüntetik fel, a termékleírás – pontos keretszabály meghatározása mellett – a következő mondattal egészül ki: „Az érlelési időtartamot a beoltást követő 120. naptól, azaz a beoltást követő negyedik hónaptól meg lehet adni hónapban.”. Ez a mondat az egységes dokumentum 3.6. pontjába is bekerült.

Az érlelési időtartamot a beoltást követő 120. naptól, azaz a beoltást követő negyedik hónaptól meg lehet adni hónapban.

–   Egyéb

Egyéb

| — | A „Tagállami illetékes hatóság” rovatban aktualizálták az INAO kapcsolattartási adatait. |
| --- | --- |

—

A „Tagállami illetékes hatóság” rovatban aktualizálták az INAO kapcsolattartási adatait.

| — | A „Kérelmező csoportosulás” rovatban:






  — | a csoportosulás címét aktualizálták és kiegészítették a telefonos és elektronikus kapcsolattartási adatokkal; |
| --- | --- | --- |

—

A „Kérelmező csoportosulás” rovatban:

—

a csoportosulás címét aktualizálták és kiegészítették a telefonos és elektronikus kapcsolattartási adatokkal;

| — | a csoportosulás összetétele kiegészült a sajtérlelőkkel: a „Termelők és feldolgozók” szövegrész helyébe a „Termelők, feldolgozók, sajtérlelők” szövegrész lép. A sajtérlelők ugyanis a termék előállításában részt vevő gazdasági szereplők közé tartoznak. |
| --- | --- |

—

a csoportosulás összetétele kiegészült a sajtérlelőkkel: a „Termelők és feldolgozók” szövegrész helyébe a „Termelők, feldolgozók, sajtérlelők” szövegrész lép. A sajtérlelők ugyanis a termék előállításában részt vevő gazdasági szereplők közé tartoznak.

Termelők és feldolgozók

Termelők, feldolgozók, sajtérlelők

| — | „Az ellenőrző szervre vonatkozó adatok” rovatban az aktualizálás érdekében módosították az ellenőrző szervek nevét és kapcsolattartási adatait. Így feltüntették az illetékes ellenőrző hatóságok – az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) és a Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) – kapcsolattartási adatait, amelyek a tejtermékekre vonatkozó, elavulttá vált jóváhagyási eljárásokat bemutató feljegyzésre utaló hivatkozást váltják fel. |
| --- | --- |

—

„Az ellenőrző szervre vonatkozó adatok” rovatban az aktualizálás érdekében módosították az ellenőrző szervek nevét és kapcsolattartási adatait. Így feltüntették az illetékes ellenőrző hatóságok – az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) és a Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) – kapcsolattartási adatait, amelyek a tejtermékekre vonatkozó, elavulttá vált jóváhagyási eljárásokat bemutató feljegyzésre utaló hivatkozást váltják fel.

A szöveg a következő rendelkezéssel egészül ki: „Az 1151/2012/EU rendelet 37. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően a termékleírás betartásának ellenőrzését a forgalomba hozatal előtt egy terméktanúsító szerv biztosítja, amelynek neve és kapcsolattartási adatai az INAO honlapján érhetők el, valamint megtalálhatók az Európai Bizottság adatbázisában.”. E rendelkezés bevezetésének célja, hogy az ellenőrző szerv megváltozása esetén ne kelljen módosítani a termékleírást.

Az 1151/2012/EU rendelet 37. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően a termékleírás betartásának ellenőrzését a forgalomba hozatal előtt egy terméktanúsító szerv biztosítja, amelynek neve és kapcsolattartási adatai az INAO honlapján érhetők el, valamint megtalálhatók az Európai Bizottság adatbázisában.

| — | A hatályos nemzeti jogszabályoknak megfelelően a „Nemzeti előírások” című rovatot egy táblázattal egészítették ki, amely bemutatja a fontosabb ellenőrizendő pontokat, azok referenciaértékeit és értékelési módszereit, az 1986. december 29-i rendeletre való hivatkozást pedig törölték. |
| --- | --- |

—

A hatályos nemzeti jogszabályoknak megfelelően a „Nemzeti előírások” című rovatot egy táblázattal egészítették ki, amely bemutatja a fontosabb ellenőrizendő pontokat, azok referenciaértékeit és értékelési módszereit, az 1986. december 29-i rendeletre való hivatkozást pedig törölték.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„CANTAL”/„FOURME DE CANTAL”

„CANTAL”/„FOURME DE CANTAL”

EU-szám: PDO-FR-0113-AM02 – 30.1.2019

EU-szám: PDO-FR-0113-AM02 – 30.1.2019

OEM (X)OFJ ( )

OEM (X)OFJ ( )

1.   Elnevezés(ek)

Elnevezés(ek)

„Cantal”/„Fourme de Cantal”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.3. osztály: Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Cantal”/„Fourme de Cantal” az érlelési időtartammal arányosan egyre vastagabb száraz kéreggel rendelkező, kizárólag beoltott tehéntejből készült, kemény, nem hevített, kétszer préselt tésztájú, a két préselés között az alvadék összetörésével készített, ömlesztve sózott, az összes szárazanyag-tartalomra vetítve legalább 45 % zsírtartalmú sajt. A „Cantal”/„Fourme de Cantal” minimális szárazanyag-tartalma a minimális érlelési időtartam végén, azaz a beoltástól számított 30 nap elteltével 57 %.

A „Cantal”/„Fourme de Cantal” jellegzetes, szabályos henger alakú sajt, amelynek az élei lekerekítettek, de nem domborodnak ki, és amely:

| — | 35–45 kilogramm tömegű, 36–42 centiméter átmérőjű sajtformában készült (nagy formátum), vagy |
| --- | --- |

—

35–45 kilogramm tömegű, 36–42 centiméter átmérőjű sajtformában készült (nagy formátum), vagy

| — | 8–10 kilogramm tömegű, 20–22 centiméter átmérőjű sajtformában készült (kisebb formátum). |
| --- | --- |

—

8–10 kilogramm tömegű, 20–22 centiméter átmérőjű sajtformában készült (kisebb formátum).

A „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtok az érlelési időtartamtól és a szárazanyag-tartalomtól függően a következőképpen meghatározott, „rövid ideig érlelt” („jeune”), „közepesen hosszú ideig érlelt” („entre-deux”) vagy „hosszú ideig érlelt” („vieux”) feliratot tartalmazzák:

| — | rövid ideig érlelt: érlelési időtartama legalább 30 nap és legfeljebb 60 nap, szárazanyag-tartalma legalább 57 %; |
| --- | --- |

—

rövid ideig érlelt: érlelési időtartama legalább 30 nap és legfeljebb 60 nap, szárazanyag-tartalma legalább 57 %;

| — | közepesen hosszú ideig érlelt: érlelési időtartama legalább 90 nap és legfeljebb 210 nap, szárazanyag-tartalma legalább 58 %; |
| --- | --- |

—

közepesen hosszú ideig érlelt: érlelési időtartama legalább 90 nap és legfeljebb 210 nap, szárazanyag-tartalma legalább 58 %;

| — | hosszú ideig érlelt: érlelési időtartama legalább 240 nap, szárazanyag-tartalma legalább 60 %. |
| --- | --- |

—

hosszú ideig érlelt: érlelési időtartama legalább 240 nap, szárazanyag-tartalma legalább 60 %.

Az érlelési időtartam a beoltás napjától számítandó.

Az elefántcsontszínűtől sötétsárgáig változó színű kemény tészta, amely a rövidebb ideig érlelt sajtok esetében rugalmas, az érettebb sajtok esetében enyhén morzsolódóvá válhat.

A kemény kéreg változik, először szürkésfehér színű, utána aranyszínű, majd barna lesz, és elszórtan előfordulhatnak benne okkersárgától barnáig változó színű foltok.

A tejsavas íz, amely az érlelés kezdetén enyhén savanykás lehet, fokozatosan gazdagodik, végül gyümölcsössé, intenzívvé és tartóssá válik.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A tejelő állomány alaptakarmány-adagja kizárólag a földrajzi területről származó szálastakarmányból áll, amelyen belül a legelt és/vagy tartósított fű a szárazanyagnak legalább 70 %-át teszi ki. A tejelő tehenek legelésének évente legalább 120 napig az egy tehénre jutó napi szárazanyag-mennyiségben kifejezett alaptakarmány-adag legalább 70 %-át fedeznie kell.

A tejelő tehenek esetében a 85 %-nál magasabb szárazanyag-tartalmú kiegészítő takarmány adagolása nem haladhatja meg a bruttó 1800 kilogrammot tejelő tehenenként és naptári évenként. Az engedélyezett kiegészítő takarmányokat egy pozitív lista határozza meg.

Mindezek a rendelkezések azt eredményezik, hogy a tejelő tehenek takarmányának legalább 70 %-a a földrajzi területről származik. Bizonyos takarmányok ugyanis a domborzat, a tengerszint feletti magasság és az éghajlat miatt nem származhatnak a földrajzi területről.

Az állatok takarmányozása során kizárólag géntechnológiával nem módosított növényi termények, társtermékek és kiegészítő takarmányok használata engedélyezett.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tej termelése, valamint a sajt előállítása és érlelése a földrajzi területen belül történik.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Cantal”/„Fourme de Cantal” OEM sajt kiszerelhető darabokban vagy reszelt sajtként. A 70 grammnál kisebb tömegű sajtdarabok, a sajtkockák, illetve a reszelt sajt esetének kivételével egy kérges rész kötelező.

A különböző érlelési feliratokkal ellátott „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtokból készített reszelt sajtok keverése tilos.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A „Cantal”/„Fourme de Cantal” eredetmegjelöléssel ellátott sajtok címkéjén kötelezően feltüntetendők a következők:

| — | az eredetmegjelölés megnevezése; |
| --- | --- |

—

az eredetmegjelölés megnevezése;

| — | a „rövid ideig érlelt” („jeune”), „közepesen hosszú ideig érlelt” („entre-deux”) vagy „hosszú ideig érlelt” („vieux”) felirat; |
| --- | --- |

—

a „rövid ideig érlelt” („jeune”), „közepesen hosszú ideig érlelt” („entre-deux”) vagy „hosszú ideig érlelt” („vieux”) felirat;

| — | a kisebb formátumú sajtok esetében a „petit” („kis méretű”) jelző, „A termék leírása” című fejezetben foglaltak szerint; |
| --- | --- |

—

a kisebb formátumú sajtok esetében a „petit” („kis méretű”) jelző, „A termék leírása” című fejezetben foglaltak szerint;

mindezt a címkén szereplő legnagyobb karakterek méretének kétharmadával legalább megegyező nagyságú karakterekkel kell feltüntetni;

| — | az eredetmegjelölés megnevezésével azonos látómezőben az Európai Unió OEM szimbóluma; |
| --- | --- |

—

az eredetmegjelölés megnevezésével azonos látómezőben az Európai Unió OEM szimbóluma;

| — | a „fabriqué (par)...” („sajtkészítő: ...”) és az „affiné par...” („sajtérlelő: ...”) felirat. |
| --- | --- |

—

a „fabriqué (par)...” („sajtkészítő: ...”) és az „affiné par...” („sajtérlelő: ...”) felirat.

A valamennyi sajtra vonatkozó, jogszabályban foglalt feliratoktól függetlenül az eredetmegjelölés mellett a címkén, a reklámanyagokban, a közleményekben, a számlákon, illetve a kereskedelmi dokumentumokban minőségre utaló vagy egyéb felirat nem tüntethető fel, kivéve az alábbiakat:

| — | egyes márkanevek vagy védjegyek; |
| --- | --- |

—

egyes márkanevek vagy védjegyek;

| — | „a gazdaság területén érlelt”, „alagútban érlelt”, „Salers fajtájú tehenek tejéből előállított” (a 100 %-ban Salers fajtájú tehenek tejéből előállított sajtok esetében), „sajtkészítő: ...” és „sajtérlelő: ....” feliratok, a „Cantal”/„Fourme de Cantal” eredetmegjelölést alkotó karakterek méretének kétharmadánál nem nagyobb karakterekkel; |
| --- | --- |

—

„a gazdaság területén érlelt”, „alagútban érlelt”, „Salers fajtájú tehenek tejéből előállított” (a 100 %-ban Salers fajtájú tehenek tejéből előállított sajtok esetében), „sajtkészítő: ...” és „sajtérlelő: ....” feliratok, a „Cantal”/„Fourme de Cantal” eredetmegjelölést alkotó karakterek méretének kétharmadánál nem nagyobb karakterekkel;

| — | a „rövid ideig érlelt” („jeune”), „közepesen hosszú ideig érlelt” („entre-deux”) vagy „hosszú ideig érlelt” („vieux”) felirat; |
| --- | --- |

—

a „rövid ideig érlelt” („jeune”), „közepesen hosszú ideig érlelt” („entre-deux”) vagy „hosszú ideig érlelt” („vieux”) felirat;

| — | a kisebb formátumú „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtok esetében a „petit” („kis méretű”) jelző, a 3.2. pontban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

—

a kisebb formátumú „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtok esetében a „petit” („kis méretű”) jelző, a 3.2. pontban foglaltak szerint;

| — | darabolt sajtoknál adott esetben a sajt fizikai állapotát vagy a sajton végzett mechanikai műveletet feltüntető feliratok. |
| --- | --- |

—

darabolt sajtoknál adott esetben a sajt fizikai állapotát vagy a sajton végzett mechanikai műveletet feltüntető feliratok.

Az érlelési időtartamot a beoltást követő 120. naptól, azaz a beoltást követő negyedik hónaptól meg lehet adni hónapban.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület az alábbi települések területére vagy területének egy részére terjed ki:

Aveyron megye: Brommat, Lacroix-Barrez, Mur-de-Barrez, Taussac, Thérondels.

Cantal megye: minden település, Anterrieux, Chaudes-Aigues, Deux-Verges, Espinasse, Jabrun, Lieutades, Saint-Rémy-de-Chaudes-Aigues, Saint-Urcize, Trinitat (La) kivételével.

Corrèze megye: Auriac, Latronche, Neuvic, Pandrignes (részben), Rilhac-Xaintrie, Saint-Julien-aux-Bois, Saint-Privat, Soursac.

Haute-Loire megye: Ally, Lubilhac.

Puy-de-Dôme megye: Anzat-le-Luguet, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourboule (La), Chambon-sur-Lac, Chastreix, Compains, Égliseneuve-d’Entraigues, Espinchal, Godivelle (La), Laqueuille, Mazoires, Mont-Dore, Murat-le-Quaire, Picherande, Roche-Charles-la-Mayrand, Saint-Alyre-ès-Montagne, Saint-Donat, Saint-Genès-Champespe, Saint-Pierre-Colamine, Saint-Sauves-d’Auvergne, Saint-Victor-la-Rivière, Sayat (részben), Tauves, Tour-d’Auvergne (La), Valbeleix.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Cantal”/„Fourme de Cantal” hosszú ideig eltartható, kétszer préselt és ömlesztve sózott tésztájú, nagy formátumú, tehéntejből készült sajt, melynek állaga, kérge és íze az érlelési fokával együtt alakul ki.

A legelőgazdálkodásra szánt földrajzi terület éghajlatának zordsága, tengerszint feletti magassága és domborzata lehetővé tette az állomány tartására, valamint a sajtfeldolgozásra és az érlelésre vonatkozó különleges szaktudás kialakulását, amely ilyen tulajdonságokat biztosít a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtnak.

A „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt földrajzi területe az azonos nevű megye legnagyobb részét, valamint a szomszédos megyék – Puy-de-Dôme, Corrèze, Aveyron és Haute-Loire megye – néhány települését foglalja magában.

Ez egy hűvös és nedves, bizonyos mértékben zord középhegységi terület. Legalacsonyabb tengerszint feletti magassága 500 m, illetve jelentős, 15 %-nál nagyobb lejtésű területekkel, emellett az óceáni hatásoknak nagymértékben kitett, kiemelkedően magas – évente legalább 700 mm – csapadékmennyiségű kontinentális éghajlat jellemzi. A földrajzi terület közepét a vulkanikus Cantal-hegység alkotja, melynek legmagasabb pontja az 1858 m magas Plomb du Cantal. A földrajzi terület pereme magmás és metamorf kőzetekből álló, helyenként kis méretű, hegységen belüli üledékes medencékkel tarkított herciniai talapzaton terül el.

A talajok jellege, a tengerszint feletti magasság, a domborzat és az éghajlat együttes jelenléte az oka annak, hogy a földrajzi területet alkotó települések legelőgazdálkodással foglalkoznak.

Az aktuális állattenyésztési gyakorlatok során kihasználják ezt az erőforrást a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt előállítására szánt tej termeléséhez. Így az év egy részében a tejelő tehenek legeltetése kötelező, és a tejelő állomány alaptakarmány-adagja kizárólag a földrajzi területről származó, legalább 70 %-ban fűből álló szálastakarmányból tevődik össze, a kiegészítő takarmányok adagolásának korlátozása mellett.

Haute-Auvergne régió, valamint Cantal megye történelmi közösségének identitását meghatározó terméke, a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt nagy múltját számos történelmi hivatkozás mutatja. Hírnevéről XVI. és XVII. századi szerzők tanúskodtak. A XVIII. században Diderot és D’Alembert híres enciklopédiája metszeteken mutatja be e sajt előállítását. A „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtot a Saint-Flour-i polgári bíróság 1956. május 17-i ítélete ismerte el eredetmegjelölésként, majd az 1980. február 19-i rendelet ismerte el ellenőrzött eredetmegjelölésként.

A „Cantal”/„Fourme de Cantal” eredetileg a Cantal-hegység nyári legelőin májustól októberig tartott nagy állományok tejéből készített sajt volt; az adott állományok jelentős létszáma az év ezen időszakában a bőséges fűforrásoknak köszönhetően lehetővé tette a nagy formátumú sajtok előállításához szükséges tej megtermelését. A sajtokat lakhatási célt is szolgáló, masszív kőépítményként kialakított pásztorkunyhókban („buron”) állították elő és tárolták, és ősszel levitték a völgybe, hogy azokat kereskedő vállalkozások részére értékesítsék különböző piacokon. Ezek a vállalkozások vállalták a sajtok további érlelését és elszállítását. Számos archív dokumentum említi a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtot a dél-franciaországi borvidékek és Haute-Auvergne közötti kereskedelem tárgyát képező termékként. Az alkalmazott sajtkészítési technológiának tehát a kezdetektől fogva lehetővé kellett tennie a termék eltarthatóságát, hogy nagy távolságokra lehessen szállítani és egész évben lehessen fogyasztani, ezáltal a „Cantal”/„Fourme de Cantal” hosszan eltartható sajt lett.

A XIX. század végétől kezdődően a pásztorkunyhóban történő sajtkészítésről áttértek a tejüzemben történő sajtkészítésre, melynek keretében a tejet több gazdaságból gyűjtötték be, ami lehetővé tette, hogy egész évben elő lehessen állítani „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtot, és ezzel párhuzamosan a földrajzi terület kiterjedt a Cantal-hegység határvidékeire. Az ebben az időszakban megjelent feldolgozóüzemek többsége azonban nem rendelkezett a sajtérleléshez szükséges technikai szakértelemmel, helyiségekkel és tőkével, a sajtérlelést ezért szakosodott szereplőkre bízták.

Ez utóbbiak a sajtérlelő közeg feltételeinek (hűvös és nedves érlelőpincék) szakszerű beállításával és a sajtok gondos kezelésével (dörzsölés vagy súrolás, valamint rendszeres forgatás) fejlesztették ki az érlelési szaktudást, ami mindig lehetővé tette, hogy a jelenleg „rövid ideig érlelt”, „közepesen hosszú ideig érlelt” vagy „hosszú ideig érlelt” minősítésű különböző érlelési szakaszokban forgalmazzák a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajtot.

A jelenlegi sajtkészítési technikák a tehénpásztorok által a pásztorkunyhóbeli sajtkészítés során empirikusan alkalmazott egykori technikákból erednek, amelyekkel szakszerűen beállították a termék hosszú ideig való eltarthatóságát lehetővé tevő paramétereket. Így az alvadék hagyományos sajtprésben történő préselése elősegíti a lecsepegtetését és növeli a szárazanyag-tartalmát. A sajttömb hosszú érése lehetővé teszi a savanyítását. A sajttömb két préselés közötti töretése adja a „Cantal”/„Fourme de Cantal” tésztájának állagát. Az ömlesztve sózás – azáltal, hogy biztosítja a só megfelelő eloszlását – előkészíti az érlelést. A második préselés alakítja ki a sajtot.

A „Cantal”/„Fourme de Cantal” nagy formátumú, kétszer préselt és ömlesztve sózott tésztájú, tehéntejből készült sajt. A „rövid ideig érlelt” felirattal ellátott sajt érlelési időtartama a beoltás után 30 és 60 nap közötti, szárazanyag-tartalma pedig legalább 57 %. A „közepesen hosszú ideig érlelt” felirattal ellátott sajt érlelési időtartama 90 és 210 nap közötti, szárazanyag-tartalma legalább 58 %, a „hosszú ideig érlelt” felirattal ellátott sajt érlelési időtartama pedig legalább 240 nap, szárazanyag-tartalma legalább 60 %.

A sajttészta a rövidebb ideig érlelt sajtok esetében rugalmas állagú, az érettebb sajtok esetében enyhén morzsolódóvá válhat. A kemény kéreg változik, először szürkésfehér színű, utána aranyszínű, majd barna lesz, és elszórtan előfordulhatnak benne okkersárgától barnáig változó színű foltok. A tejsavas íz, amely az érlelés kezdetén enyhén savanykás lehet, fokozatosan gazdagodik, végül gyümölcsössé, intenzívvé és tartóssá válik.

A zord és csapadékos éghajlat és a tagolt domborzat együttes érvényesülése, amely a földrajzi terület legelőgazdálkodásra állítását indokolta, a mezőgazdasági termelést a tejhasznú szarvasmarhák tenyésztése felé terelte, amely az alkalmazott gyakorlatok révén maximálisan hasznosítja a földrajzi terület legelői erőforrásait a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt előállítására szánt tej termelése érdekében.

Az éghajlat zordsága, a domborzathoz és a téli időjáráshoz kapcsolódó közlekedési nehézségek, valamint a jelentős mennyiségű tej termelése kedvezett a szaktudás megosztásának a jól felismerhető, hosszú eltarthatóságú, nagy formátumú „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajt előállítása során, amely mindig rendelkezésre álló élelemforrás és nagy távolságra szállítható kereskedelmi termék volt.

A napjainkban alkalmazott sajtkészítési technikák (kétszeri préselés, hosszú savanyítás, ömlesztve sózás) abból a különleges és hagyományos szaktudásból fakadnak, amely lehetővé teszi, hogy ezt a sajtot különböző érlelési szakaszokban értékesítésre lehessen kínálni, és magas szárazanyag-tartalmának köszönhetően hosszú ideig el lehessen tartani.

A sajtérlelő közeg feltételeinek és a sajtérlelő általi gondos kezelésnek köszönhetően a „Cantal”/„Fourme de Cantal” sajátosságai – különösen a kérge, tésztájának állaga és az íze – az érlelés során alakulnak ki.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a68e7228-d4ac-4896-beb3-7272baf7b6e6

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/31

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

(2020/C 46/14)

Ezen értesítés közzétételére a (EU) 2019/33 (1) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Anjou Villages Brissac”

PDO-FR-A0259-AM01

Az értesítés időpontja: 2019.11.14.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Földrajzi terület

A földrajzi terület a következőképpen módosul: Az előállítás valamennyi műveletére a földrajzi területen kerül sor, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – Maine-et-Loire megye alábbi településeinek területét foglalja magában: Brissac Loire Aubance (Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Denée, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

A földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.”

Szövegezésbeli módosítás: a közigazgatási egységek új jegyzéke figyelembe veszi a termékleírás jóváhagyása óta bekövetkezett településegyesítéseket, illetve az adminisztratív körzeteket érintő egyéb változásokat. A jogbiztonság fokozása érdekében a jegyzék az INSEE által évente kiadott hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) hatályos változatában foglaltakat követi. A földrajzi terület kiterjedése továbbra is pontosan ugyanakkora.

Végül megemlítik, hogy a nyilvánosság jobb tájékoztatása érdekében az INAO honlapján elérhetők a földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok.

Az egységes dokumentum földrajzi területre vonatkozó 6. pontja ennek megfelelően módosul.

2.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás 1. fejezete IV. szakaszának 2. pontja a „2002. február 14-i” szövegrész után az „és a nemzeti bizottság állandó bizottságának 2017. január 19-i ülésén” szövegrésszel egészül ki.

E módosítás célja, hogy a termékleírásba bekerüljön a termelés földrajzi területén belül található, parcellákra osztott körülhatárolt területet érintő módosítás illetékes nemzeti hatóság általi jóváhagyásának dátuma. A parcellákra történő felosztás azoknak a parcelláknak a termelés földrajzi területén belüli azonosítására szolgál, amelyek alkalmasak a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor termelésére.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Az 1. fejezet IV. szakaszának 3. pontjában a települések jegyzékének helyébe a következő szöveg lép:

| „— | Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe); |
| --- | --- |

„—

Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

| — | Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

| — | Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne és Saulgé-l’Hôpital volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (Pellouailles-les-Vignes és Saint-Sylvain-d’Anjou volt önálló települések egykori területe), Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne és Saulgé-l’Hôpital volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (Pellouailles-les-Vignes és Saint-Sylvain-d’Anjou volt önálló települések egykori területe), Villevêque;

| — | Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.” |
| --- | --- |

—

Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.”

Ezáltal a jegyzék a termékleírás utolsó változatának hatálybalépése óta bekövetkezett különböző településegyesítéseket is tükrözi. A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület kiterjedése továbbra is pontosan ugyanakkora.

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó 9. pontja ennek megfelelően módosul.

4.   Agrár-környezetvédelmi rendelkezés

Az 1. fejezet VI. szakaszának 2. pontja a következőképpen egészül ki: „A sorok között kötelező az ellenőrzött, természetes vagy vetett növénytakaró; ennek hiányában a termelő a természetes vegetációt talajműveléssel fékezi meg, vagy bizonyítja, hogy olyan biológiai növényvédő termékeket használ, amelyeket a hatóságok szőlőtermesztési célokra jóváhagytak. Ha egy parcellán biológiai gyomirtó szert használnak, más gyomirtó szerek használata tilos.”

A termelői gyakorlat jelenleg az anjou-i szőlőültetvények teljes területén e módosítás mentén fejlődik. A módosítás azt tükrözi, hogy az agrotechnikai eljárásokat egyre inkább a környezetvédelmi szempontok figyelembevételével alakítják ki. A növénytakaró jelenlétének támogatásával, valamint a gépi gyomirtás és a biológiai növényvédő szerek alkalmazásának ösztönzésével csökken a vegyi gyomirtó szerek használata. A gyomirtóhasználat fent említett csökkentése lehetővé teszi a szőlőültetvények talajának fokozottabb védelmét és természetes funkcióinak (termékenység, biodiverzitás, biológiai tisztulás) megőrzését, ami kedvez a borok minőségének, eredetiségének és helyi adottságokhoz köthetőségének.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

5.   A szüreti rend kihirdetése

Az 1. fejezet VII. szakaszának 1. pontjában az „A szüret kezdő időpontját a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyv D. 645-6. cikkének rendelkezései szerint határozzák meg.” mondat törlésre kerül.

A szüret kezdő időpontját ma már nem szükséges meghatározni, mivel a termelőknek azóta számos olyan eszköz áll rendelkezésükre, melyek segítségével a szőlő érettségének fokát rendkívüli pontossággal megállapíthatják. Minden termelő hozzáfér egy sor – akár saját, akár közös tulajdonban lévő – olyan eszközhöz és berendezéshez, amely lehetővé teszi, hogy az egyes parcellákon a termelési célok szerint pontosan meghatározza a betakarítás optimális kezdő időpontját.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

6.   Cukortartalom

Az 1. fejezet IX. szakasza 1. pontjának b) alpontja a „borok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz)” szövegrész előtt „az erjesztés után” szövegrésszel egészül ki.

A módosítás azt a célt szolgálja, hogy ezt a cukortartalmat ne lehessen összetéveszteni az erjesztés előtti cukortartalommal, ezért pontosítani kell, hogy azt az erjesztés után kell ellenőrizni.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

7.   Pincekapacitás

Az 1. fejezet IX. szakasza 1. pontjának d) alpontjában a: „Minden termelő esetében a rendelkezésre álló pincekapacitás az öt utolsó év átlagos hozamának legalább 1,4-szerese.” mondat helyébe a következő szöveg lép: „Minden termelő esetében a rendelkezésre álló pincekapacitás az öt utolsó évben előállított bor átlagtérfogatának legalább 1,4-szerese.”

A termékleírásban nem (hl-ben vagy m3-ben kifejezett) térfogati kapacitásra, hanem hozamra – azaz a termésmennyiség és a termelési terület (pl. hl/ha-ban kifejezett) hányadosára hivatkoztak. A javasolt módosítás révén kiküszöbölhető a mennyiségbeli következetlenség anélkül, hogy a lényeget illetően bármiféle változás állna be (a minimális mennyiséget mindig a korábbi borászati években a gazdaság által előállított bormennyiség átlagának 1,4-szereseként állapították meg).

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

8.   Borszállítás

Az I. fejezet IX. részének az adóraktár engedélyesei közötti borszállítás dátumára vonatkozó 5.b) pontja törlésre került.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

9.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A kapcsolatot az érintett települések számának frissítése céljából felülvizsgálták (10 helyett 7 település). A kapcsolat tekintetében pontosították, hogy a középhőmérsékletek éves hőmérsékleteket jelentenek.

Az egységes dokumentum földrajzi névre vonatkozó 8. pontja ennek megfelelően módosul.

10.   Átmeneti intézkedés

Az 1. fejezet XI. szakasza a következő mondattal egészül ki: „Azon rendelkezések, amelyek értelmében kötelező a sorok között ellenőrzött, természetes vagy vetett növénytakaró jelenlétét biztosítani, vagy ennek hiányában a termelőnek a természetes vegetációt talajműveléssel vagy biológiai növényvédő termékek használatával megfékezni, nem vonatkoznak az e termékleírás jóváhagyásának időpontjában meglévő azon szőlőparcellákra, amelyeken a sorok közötti távolság legfeljebb 1,70 méter.”

Az átmeneti intézkedés lehetővé teszi, hogy azok a meglévő szőlőültetvények, amelyek jelenlegi művelési módja nem felel meg az agrár-környezetvédelmi rendelkezéseknek, ne kerüljenek kedvezőtlen helyzetbe. Az állandó fűsáv fenntartása vagy a talajművelési munka elvégzése ugyanis (a gépesítés, a felszerelés, az eszközök szempontjából) technikai gondokba ütközhet azokon a nagy telepítési sűrűségű szőlőültetvényeken, ahol a sorok közötti távolság 1,70 méter vagy annál kisebb. Az alacsony művelésű szőlőültetvényeken a gyeptakaró továbbá fokozza a tavaszi fagy kockázatát. Ezenfelül minél nagyobb az ültetési sűrűség, annál nagyobb konkurenciát jelent a meglévő növénytakaró a szőlő vízellátása szempontjából. A termékleírás jóváhagyása után telepített szőlőknek azonban a sűrűségtől és a sorok közötti távolságtól függetlenül mindenképpen meg kell felelniük a bevezetett agrár-környezetvédelmi rendelkezéseknek.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

11.   Nyilvántartás-vezetés

A 2. fejezet II. szakaszának 3. pontjában a „potenciális” kifejezés helyébe a „természetes” szó lép.

Az Anjou-Saumur térségre vonatkozó valamennyi termékleírás megfogalmazásával összhangban a „potenciális erősség” vagy „fok” kifejezések helyébe a „térfogatszázalékban kifejezett természetes alkoholtartalom” kifejezés lép. Ezek a módosítások érthetőbbé teszik a termékleírásokat. A nyilvántartás-vezetésre vonatkozó rendelkezések harmonizálásának célja, hogy megkönnyítse a vizsgálati terv megfogalmazását és a nyilvántartások ellenőrzését.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

12.   Főbb ellenőrizendő pontok

A 3. fejezetet az Anjou-Saumur térségre vonatkozó termékleírásokban szereplő főbb ellenőrizendő pontok egységes megszövegezése érdekében átdolgozták.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Anjou Villages Brissac

2.   
  A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

4.   A bor(ok) leírása

A borok csendes vörösborok, amelyek főbb analitikai jellemzői a következők:

A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 11 %.

A malolaktikus fermentációnak kötelezően be kell fejeződnie. Az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a kiszerelés szakaszában lévő borok almasavtartalma literenként legfeljebb 0,4 gramm.

Az erjesztés után a borok maximális erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz) literenként 3 grammban került meghatározásra.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot.

Az illósavtartalom, az összes savtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékeit a közösségi jogszabályok állapítják meg.

A borokat a szüret évét követő évben legalább június 30-ig a borkészítés helyszínén kell érlelni.

A bor cabernet franc N és cabernet sauvignon N szőlőfajtákból készített vörösbor. Már erős színe is sejteti a bor gazdagságát. Illata összetett, piros vagy fekete gyümölcsök és fűszeres, vadhúsra emlékeztető vagy fás aromák keveréke. Íze erős és testes, mindamellett megőrzi aromagazdagságát. A markánsan jelenlévő tanninok összeolvadnak, és az utóíz hosszan tartó.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

a)   
  Alapvető borászati eljárások

Különleges borászati eljárások

Ültetési sűrűség – sortávolság

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4000 tőke. A sorok közötti távolság legfeljebb 2,50 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie. A hektáronként 4000 tőkénél kisebb, de 3300 tőkénél nagyobb ültetési sűrűségű szőlőparcellák akkor jogosultak használni az ellenőrzött eredetmegjelölést a szőlőtermésük tekintetében, amennyiben eleget tesznek az ezen termékleírásban a támrendszerrel és a lombsátor magasságával kapcsolatban rögzített szabályokra vonatkozó rendelkezéseknek. Az ilyen szőlőparcellákon a sorok közötti távolság legfeljebb 3 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie.

Öntözés

Művelési gyakorlat

Az öntözés tilos.

Különleges borászati eljárás

A kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák alkalmazása engedélyezett, és a feldolgozott mennyiségekhez viszonyított részleges sűrítés maximális mértéke 10 %. Tilos fadarabokat használni. A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

b)   
  Maximális hozamok

56 hektoliter hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Az előállítás valamennyi műveletére a földrajzi területen kerül sor, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – Maine-et-Loire megye alábbi településeinek területét foglalja magában: Brissac Loire Aubance (Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Denée, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

A földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.

7.   Fő szőlőfajták

Cabernet-Sauvignon N

Cabernet franc N

8.   A kapcsolat(ok) leírása

1.   A földrajzi területre vonatkozó információk

a)   A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

Az „Anjou villages Brissac” ellenőrzött eredetmegjelölés földrajzi területe az Armorikai-hegység egy kiterjedt palás, illetve palás-homokköves platóján nyugszik, amely enyhe lejtéssel ereszkedik a Loire felé. A tájat sok kicsi, különböző fekvésű domb jellemzi, melyek tengerszint feletti magassága 50 és 90 méter között mozog. 2018-ban a földrajzi terület egybeesett a „Coteaux de l’Aubance” ellenőrzött eredetmegjelölés földrajzi területével, és Angers-től délnyugatra 7 település területére terjedt ki.

A földrajzi területet nyugaton a Loire-ba ömlő Aubance-folyó torkolata, keleten a meszes talajok kialakulásáért felelős krétakori plató (a Párizsi-medence határa), északon a Loire-folyó, a déli szélen pedig a brissaci és beaulieu-i erdők határolják. Az Aubance a Loire egyik kisebb, a földrajzi terület jelképének számító mellékfolyója, amely a forrásától északi irányban folyik egészen a XVI. századi kastélyáról híres Brissac-Quincé településig. Innen északnyugati irányba veszi útját Mûrs-Erigné településig, majd a Loire-ral párhuzamosan folyik tovább.

A palás szubsztrátumon kialakult talajok többnyire sekélyek, jó a hőháztartásuk és kis vízkészlet jellemzi őket. A földrajzi terület nyugati részén helyenként vulkanikus eredetű, savanyú képződményekből (riolit) vagy bázisos képződményekből (szpilit) származó telérek húzódnak, melyek a nagyon köves talajokat eredményezik. A földrajzi terület északi részén található települések sajátossága, hogy palaköves képződményeken fekszenek. Az emberek több évszázadon keresztül használták ezeket a köveket házfalak építéséhez, tetők és kőpadlók, illetve berendezési tárgyak, például mosogatók, asztalok vagy lépcsők készítéséhez is, melyek mind a terület egyediségét hangsúlyozzák. A fenti elemek erőteljes jelenléte meghatározza a tájat, és hozzájárul a szőlőültetvények sajátos karakteréhez. A földrajzi terület keleti része a prekambriumi talapzatot fedő cenoman képződményeken fekszik.

A földrajzi terület egy beékelt terület, ahol kevés csapadék hullik, főnhatás érvényesül és a Choletais-i és a Mauges-i térség magasabb domborzati elemeinek köszönhetően védett az óceáni nedvességtől. Az éves csapadékmennyiség 585 milliméter, míg a Choletais-i térségben közel 800 milliméter. Maine-et-Loire megye meteorológiai állomásai közül Brissac-Quincé-ben mérik a legalacsonyabb értékeket. A vegetációs időszakban a csapadékmennyiség tekintetében is kb. 100 milliméteres eltérés tapasztalható a megye többi részéhez képest. Az éves átlaghőmérsékleti értékek viszonylag magasak (kb. 12 °C), és 1 °C-kal magasabbak, mint egész Maine-et-Loire megyében. A körzet különleges mikroklímáját a délvidékű jellegű növényzet, így az itt megtalálható örökzöld tölgyek és ciprusfenyők is bizonyítják.

b)   A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

A szőlővidék néhány jelképes birtoka nagyon régóta fennáll, ahogy ezt 1865-ben id. Guillory is tanúsította a „Bulletin de la Société Agricole et Industrielle d’Angers” (az angers-i mezőgazdasági és ipari társaság közlönye) egyik számában, amelyben arról számolt be, hogy Saint-Melaine-sur-Aubance településen „breton növényt” telepítenek az ültetvényeken (a növény akkoriban arról kapta a nevét, hogy hajóval érkezett a Loire torkolatöblén keresztül, amely azokban az időkben a breton régióban volt). Ez a növény nem más, mint a cabernet franc N szőlőfajta. Telepítése az anjoui szőlővidék több mint háromnegyedét elpusztító filoxéravész után felgyorsult.

A XX. század elején a bortermelés elsősorban a „rouget”-nek (piros bornak) nevezett bor előállítására irányult, amely a kávéházakban fogyasztott könnyű borok helyi neve volt. A XX. század folyamán, a brissaci szövetkezeti pincészet létrehozásával egy időben a vörösbor-készítés is megindult. Szintén ebben az időben kezdték ültetni a felszíni talajokhoz illő, későbbi érésű cabernet-sauvignon N-et is.

Miután a brissaci régió borosgazdái azt 1979 óta kezdeményezték és szorgalmazták, az „Anjou Villages” ellenőrzött eredetmegjelölést 1991. november 14-én ismerték el az „Anjou” ellenőrzött eredetmegjelölés földrajzi területéhez tartozó 46 település esetében, külön körülhatárolt parcellákkal és szigorú termelési szabályokkal, melyeket egy olyan strukturált vörösbor előállítása érdekében vezettek be, amely a tanninok finomítását biztosító érlelést követően a nyár elején kerül palackba.

Ugyanakkor a brissaci régió szakemberei mindig is biztosak voltak abban, hogy olyan területtel és szakértelemmel rendelkeznek, amely markánsabbá tudja tenni az általuk termelt vörösborok eredetiségét. Áldozatos munkájukkal, a termőhelyhez legjobban illő szőlőfajta felkutatásával, a metszési és szőlőművelési technikák lehető legjobb alakításával, az optimális érettség melletti szüreteléssel, az áztatási hőmérsékletek és időtartamok kezelésének technikai javításaival a borosgazdák elérték, hogy az „Anjou Villages Brissac” ellenőrzött eredetmegjelölést 1998. február 17-én elismerjék.

2.   A termék minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

A bor cabernet franc N és cabernet sauvignon N szőlőfajtákból készített vörösbor.

Már erős színe is sejteti a bor gazdagságát. Illata összetett, piros vagy fekete gyümölcsök és fűszeres, vadhúsra emlékeztető vagy fás aromák keveréke. Íze erős és testes, mindamellett megőrzi aromagazdagságát. A markánsan jelenlévő tanninok összeolvadnak, és az utóíz hosszan tartó.

A bor nehéz bor, jobb, ha 5–6 évre megfeledkezünk róla, mielőtt megkóstolnánk.

3.   Ok-okozati összefüggések

A művelési gyakorlatokat tükrözően pontos parcellákra osztott felszíni talajok, illetve a kiváló fekvést adó és a rendszeres vízellátás szempontjából kedvező domborzat találkozása lehetővé tette, hogy a cabernet franc N és a cabernet-sauvignon N szőlőfajták teltsége és eredetisége kifejezésre jusson. A termesztési viszonyok miatt optimális módon kell kezelni a növényt és annak terméshozamát, amit a szőlő művelésmódja és a szigorú metszési szabályok is tükröznek. A borosgazdák a szőlőik viselkedésével kapcsolatban végzett megfigyelések és elemzések alapján határozzák meg a szőlőültetvény megfelelő telepítését, így a felszíni talajokra inkább cabernet-sauvignon N szőlőfajtát telepítenek, míg a cabernet franc N fajtát elsősorban a cenoman agyagos-meszes talajokra vagy a palás kőzeten kialakult és nagyobb vízkészlettel rendelkező barna talajokra tartják fenn.

A gazdálkodók szakértelme biztosítja, hogy a leszüretelt szőlők minimális cukortartalma literenként 189 gramm, fenolos érettségük pedig optimális legyen. A gazdálkodók a nemzedékek során át megtanulták, hogy a borászati technikák alakításával hogyan hozhatják ki a szőlőkből a legjobbat. Nagyon hamar kiderült, hogy az erjesztés után hordós érlelésre van szükség ahhoz, hogy a bor aromái összetettek legyenek, de legfőképpen ahhoz, hogy tanninjai lekerekítetté és selymessé váljanak. E célok elérése érdekében a termékleírás meghatározza, hogy a borok érlelési időszakának legalább a szüretelés évét követő év június 30-ig kell tartania.

Az „Anjou villages Brissac” ellenőrzött eredetmegjelölés az Anjou-borvidékről származó borok ékességei közé tartozik. Ezért a „cuvée ambassadeur” (a küvé nagykövete) kiválasztása, vagyis az a borkóstoló, ahol a borosgazdák és a borászati világ szakemberei kiválasztják az „Anjou villages Brissac” ellenőrzött eredetmegjelölést leginkább képviselő bort, olyan megkerülhetetlen esemény lett, amely a vizsgált évjárat tekintetében meghatározó módon kihat az Anjou-borvidék vörösborainak ismertségére.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület a következő települések területét foglalja magában a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex alapján:

| — | Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

| — | Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

| — | Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne és Saulgé-l’Hôpital volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (Pellouailles-les-Vignes és Saint-Sylvain-d’Anjou volt önálló települések egykori területe), Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne és Saulgé-l’Hôpital volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (Pellouailles-les-Vignes és Saint-Sylvain-d’Anjou volt önálló települések egykori területe), Villevêque;

| — | Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Címkézés

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A címkéken valamennyi fakultatív információt akkora méretű karakterekkel kell feltüntetni, amelyek sem a magasság, sem a szélesség tekintetében nem haladják meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve a termékleírásban meghatározott feltételek mellett kiegészíthető a „Val de Loire” földrajzi névvel.

A „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát.

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy kataszteri területről van szó és a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton. A kataszteri terület nevét alkotó karakterek mérete sem azok magasságát, sem szélességét tekintve nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0a43e4f9-b0f4-400f-b86a-ed65865455b8

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/39

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2020/C 46/15)

Ezen értesítés közzétételére a (EU) 2019/33 (1) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Rosé de Loire”

PDO-FR-A0150-AM01

Az értesítés időpontja: 2019.11.14.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Földrajzi terület

A földrajzi terület a következőképpen módosul:

„Az előállítás valamennyi műveletére a földrajzi területen kerül sor, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

Indre-et-Loire megye: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire és Saint-Patrice volt önálló települések egykori területe), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (Langeais volt önálló település egykori területe), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

Loir-et-Cher megye: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher (Bourré és Montrichard volt önálló települések egykori területe), Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (Chambon-sur-Cisse és Molineuf volt önálló települések egykori területe), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (Chouzy-sur-Cisse volt önálló település egykori területe), Veuzain-sur-Loire (Onzain volt önálló település egykori területe);

Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

A földrajzi területeteket ábrázoló kartográfiai dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.”

Szövegezésbeli módosítás: a közigazgatási egységek új jegyzéke figyelembe veszi a termékleírás jóváhagyása óta történt településegyesítéseket vagy a közigazgatási övezeti besorolás egyéb változásait. A nagyobb jogbiztonság érdekében ezt a jegyzéket megfeleltetik az INSEE által évente kiadott hivatalos földrajzi kódex hatályos változatának. A földrajzi terület kiterjedése továbbra is pontosan ugyanakkora.

Végül megemlítik, hogy a nyilvánosság jobb tájékoztatása érdekében az INAO honlapján elérhetők a földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok.

Az egységes dokumentum földrajzi területre vonatkozó 6. pontja ennek megfelelően módosul.

2.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A „Rosé de Loire” OEM termékleírása 1. fejezete IV. szakasza 2. pontjának első bekezdése a „2011. február 10-i” szövegrész után az „és 2018. június 20-i” szövegrésszel, illetve a „2007. szeptember 5-i” szövegrész után az „és 2017. január 19-i” szövegrésszel egészül ki.

E módosítás célja, hogy a termékleírásba bekerüljenek a termelés földrajzi területén belül található, parcellákra osztott körülhatárolt területet érintő módosítás illetékes nemzeti hatóság általi jóváhagyásának dátumai. A parcellákra történő felosztás azoknak a parcelláknak a termelés földrajzi területén belüli azonosítására szolgál, amelyek alkalmasak a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor termelésére.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Az 1. fejezet IV. szakaszának 3. pontjában a települések jegyzékének helyébe a következő szöveg lép:

| — | Indre megye: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois; |
| --- | --- |

—

Indre megye: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois;

| — | Indre-et-Loire megye: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse, Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire megye: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse, Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loir-et-Cher megye: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fresnes, Fougères-sur-Bièvre, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cher megye: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fresnes, Fougères-sur-Bièvre, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin;

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

| — | Maine-et-Loire megye: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Ezáltal a jegyzék a termékleírás utolsó változatának hatálybalépése óta bekövetkezett különböző településegyesítéseket is tükrözi. A közvetlenül szomszédos terület területe továbbra is pontosan ugyanakkora.

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület kiterjedése továbbra is pontosan ugyanakkora.

4.   Agrár-környezetvédelmi rendelkezés

Agrár-környezetvédelmi rendelkezés

Az 1. fejezet VI. szakaszának 2. pontja a következőképpen egészül ki: „A sorok között kötelező az ellenőrzött, természetes vagy vetett növénytakaró; ennek hiányában a termelő a természetes vegetációt talajműveléssel fékezi meg, vagy bizonyítja, hogy olyan biológiai növényvédő termékeket használ, amelyeket a hatóságok szőlőtermesztési célokra jóváhagytak. Ha egy parcellán biológiai gyomirtó szert használnak, más gyomirtó szerek használata tilos.

Ezek a rendelkezések nem vonatkoznak azokra a szőlőparcellákra, amelyeken a sortávolság legfeljebb 1,7 méter. ”

A termelői gyakorlat jelenleg az anjou-i szőlőültetvények teljes területén e módosítás mentén fejlődik. A módosítás azt tükrözi, hogy az agrotechnikai eljárásokat egyre inkább a környezetvédelmi szempontok figyelembevételével alakítják ki. A növénytakaró jelenlétének támogatásával, valamint a gépi gyomirtás és a biológiai növényvédő szerek alkalmazásának ösztönzésével csökken a vegyi gyomirtó szerek használata. A gyomirtóhasználat fent említett csökkentése lehetővé teszi a szőlőültetvények talajának fokozottabb védelmét és természetes funkcióinak (termékenység, biodiverzitás, biológiai tisztulás) megőrzését, ami kedvez a borok minőségének, eredetiségének és helyi adottságokhoz köthetőségének.

A külön rendelkezés kizárja az agrár-környezetvédelmi rendelkezések hatálya alól azokat a szőlőparcellákat, amelyeken a sortávolság legfeljebb 1,70 méter. A „Crémant de Loire” és a „Rosé de Loire” OEM-ek termelési területei ugyanis hatalmas kiterjedésűek, ahol a természeti környezet eltéréseitől függően egymástól némileg különböző eljárásokat alkalmaznak. A szőlővidék keleti részén nagyobb a tavaszi fagyveszély, a vízáteresztő homokos talajok miatt pedig nyáron fokozottabb a szőlők vízhiánya. Mindezek ismeretében a kisebb, általában sűrűbb és alacsonyabb szőlőültetvényeken nem tartottuk célszerűnek kötelezővé tenni agrár-környezetvédelmi intézkedések alkalmazását.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

5.   A szüreti rend kihirdetése

A szüreti rend kihirdetése

Az 1. fejezet VII. szakaszának 1. pontjában szereplő „A szüret kezdő időpontját a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyv D. 645-6. cikkének rendelkezései szerint határozzák meg. ” mondat törlésre kerül.

A szüret kezdő időpontját ma már nem szükséges meghatározni, mivel a termelőknek azóta számos olyan eszköz áll rendelkezésükre, melyek segítségével a szőlő érettségének fokát rendkívüli pontossággal megállapíthatják. Minden termelő hozzáfér egy sor – akár saját, akár közös tulajdonban lévő – olyan eszközhöz és berendezéshez, amely lehetővé teszi, hogy az egyes parcellákon a termelési célok szerint pontosan meghatározza a betakarítás optimális kezdő időpontját.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

6.   Pincekapacitás

Pincekapacitás

Az 1. fejezet IX. szakasza 1.c) pontjában a: „Minden termelő esetében a rendelkezésre álló pincekapacitás az öt utolsó év átlagos hozamának legalább 1,4-szerese. ” mondat helyébe a következő mondat lép: „Minden termelő esetében a rendelkezésre álló pincekapacitás az öt utolsó évben előállított bor átlagtérfogatának legalább 1,4-szerese. ”

A termékleírásban nem (hl-ben vagy m3-ben kifejezett) térfogatkapacitásra, hanem hozamra, azaz a termésmennyiség és a termelési terület (pl. hl/ha-ban kifejezett) hányadosára történt hivatkozás. A javasolt módosítás anélkül teszi lehetővé ennek a mennyiséggel kapcsolatos következetlenségnek az orvoslását, hogy érdemben bármin is változtatna (a minimális mennyiség továbbra is a gazdaság által az előző gazdasági évek folyamán borrá feldolgozott átlagos mennyiség 1,4-szeresében került megállapításra).

3

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

7.   A borok szállítása

A borok szállítása

Az I. fejezet IX. részének az adóraktár engedélyesei közötti borszállítás dátumára vonatkozó 4.b) pontja törlésre került.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

8.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A kapcsolatra vonatkozó részt az érintett települések számának frissítése érdekében átdolgozták (294 település helyett 232). Ebben a részben az is pontosításra került, hogy az átlagos csapadékmennyiség éves csapadékmennyiséget jelöl.

Az egységes dokumentum földrajzi területtel való kapcsolatra vonatkozó 8. pontja ennek megfelelően módosul.

9.   Átmeneti intézkedés

Átmeneti intézkedés

A termékleírás XI. szakaszának 1. pontjában törölték a lejárt átmeneti intézkedéseket.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

10.   Nyilvántartás-vezetés

Nyilvántartás-vezetés

A 2. fejezet II. szakaszának 3. pontjában a „potenciális” kifejezés helyébe a „természetes” szó lép.

Az Anjou-Saumur térségre vonatkozó valamennyi termékleírás megfogalmazásával összhangban a „potenciális erősség” vagy „fok” kifejezések helyébe a „térfogatszázalékban kifejezett természetes alkoholtartalom” kifejezés lép. Ezek a módosítások érthetőbbé teszik a termékleírásokat. A nyilvántartások vezetésére vonatkozó rendelkezések összehangolása azt a célt szolgálja, hogy megkönnyítse a vizsgálati terv elkészítését és e nyilvántartások ellenőrzését.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

11.   Főbb ellenőrizendő pontok

Főbb ellenőrizendő pontok

A 3. fejezetet az Anjou-Saumur térségre vonatkozó termékleírásokban szereplő főbb ellenőrizendő pontok egységes megszövegezése érdekében átdolgozták.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

A termék elnevezése

Rosé de Loire

2.   A földrajzi árujelző típusa

A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

4.   A bor(ok) leírása

A bor(ok) leírása

A borok csendes száraz rozéborok, amelyek főbb analitikai jellemzői a következők: – A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 9,5 %. – Az erjesztés után a borok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz) literenként kevesebb mint 3 gramm; – A kiszerelés előtt a borok összes savtartalma literenként legfeljebb 91,84 milliekvivalens. – A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot. – Az illósavtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékeit a közösségi jogszabályok állapítják meg.

A „Rosé de Loire” bor száraz bor. Színe általában lazacrózsaszín. Könnyű aromái gyakran cseresznyére és eperre emlékeztetnek. Íze erőteljes, friss, kerek és harmonikus. Az üde és szomjoltó bor olyan érzést kelt, mintha friss gyümölcsbe harapnánk, és eredetisége fiatal korában a legélvezetesebb.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

Borkészítési eljárások

a)   
  Alapvető borászati eljárások

Alapvető borászati eljárások

Különleges borászati eljárások

Különleges borászati eljárások

Ültetési sűrűség – sortávolság

Ültetési sűrűség – sortávolság

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4000 tőke. A sorok közötti távolság legfeljebb 2,50 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie. A hektáronként 4000 tőkénél kisebb, de 3300 tőkénél nagyobb ültetési sűrűségű szőlőparcellák akkor jogosultak használni az ellenőrzött eredetmegjelölést a szőlőtermésük tekintetében, amennyiben eleget tesznek az ezen termékleírásban a támrendszerrel és a lombsátor magasságával kapcsolatban rögzített szabályokra vonatkozó rendelkezéseknek. Az ilyen szőlőparcellákon a sorok közötti távolság legfeljebb 3 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie.

A szőlőmetszésre és a támrendszerre vonatkozó szabályok

A szőlőmetszésre és a támrendszerre vonatkozó szabályok

Művelési gyakorlat

A szőlőtőkék metszésére legkésőbb április 30-án, vegyes metszéssel kerül sor, tőkénként legfeljebb 12 rügy és a félszálvesszőn legfeljebb 7 rügy meghagyásával.

A felfuttatott lombállomány magassága – azaz a talajfelszíntől legalább 0,40 méterre kialakított alsó lombhatár, valamint a támrendszer legfelső huzalja felett legalább 0,20 méterre található, a vesszők metszésével kialakított felső határvonal között mért magasság – a sorok közötti távolság legalább 0,6-szorosa.

A hektáronként 4000 tőkénél kisebb, de 3300 tőkénél nagyobb ültetési sűrűségű szőlőparcelláknak az alábbi további megtámasztási szabályoknak kell megfelelniük: a támrendszer oszlopainak talajfelszín feletti magassága legalább 1,90 méter; a támrendszeren belül négy huzalszint van kialakítva; a legfelső huzal és a talaj közötti távolság legalább 1,85 méter.

Öntözés

Öntözés

Művelési gyakorlat

Az öntözés tilos.

Konkrét borászati eljárás

Konkrét borászati eljárás

A borok készítéséhez tilos borászati használatra szánt aktív szenet használni, akár önmagában, akár különféle készítményekbe keverve.

Tilos fadarabokat használni.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

b)   
  Maximális hozamok

Maximális hozamok

72 hektoliter hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Körülhatárolt földrajzi terület

Az előállítás valamennyi műveletére a földrajzi területen kerül sor, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

| — | Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

| — | Indre-et-Loire megye: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire és Saint-Patrice volt önálló települések egykori területe), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (Langeais volt önálló település egykori területe), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire megye: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire és Saint-Patrice volt önálló települések egykori területe), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (Langeais volt önálló település egykori területe), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | Loir-et-Cher megye: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher (Bourré és Montrichard volt önálló települések egykori területe), Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (Chambon-sur-Cisse és Molineuf volt önálló települések egykori területe), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (Chouzy-sur-Cisse volt önálló település egykori területe), Veuzain-sur-Loire (Onzain volt önálló település egykori területe); |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cher megye: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher (Bourré és Montrichard volt önálló települések egykori területe), Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (Chambon-sur-Cisse és Molineuf volt önálló települések egykori területe), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (Chouzy-sur-Cisse volt önálló település egykori területe), Veuzain-sur-Loire (Onzain volt önálló település egykori területe);

| — | Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Fontosabb borszőlőfajták

Gamay N

Grolleau N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Pineau d’Aunis N

Pinot noir N

Grolleau gris G

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A kapcsolat(ok) leírása

1.   A földrajzi területre vonatkozó információk

A földrajzi területre vonatkozó információk

a)   A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A földrajzi terület egy hullámos platón terül el, amely földtanilag az Armorikai-hegység előhegységeit alkotó primér formációknak és a Párizsi-medence délnyugati szélének fiatalabb, középidei és kisebb részben harmadidőszaki képződményeinek felel meg. A földrajzi terület körülbelül 200 kilométeren a Loire és mellékfolyói – a Vienne, az Indre és a Cher – mentén húzódik. 2018-ban 232 település területére terjedt ki, melyek közül néhány a kastélyáról vált híressé.

A szőlő szüreteléséhez körülhatárolt parcellák talaja a nyugati részen palás vagy agyagos-palás, a keleti részen pedig (cenoman, turon, senon és eocén) agyagos-meszes talaj. A turon geológiai emelet nagy fontossággal bír. Ebből származik a rengeteg kőbányából kitermelt mésztufa, amelyből a Loire-menti kastélyokat és általában véve a vidék építményeit építették, és amely nyomán megszámlálhatatlanul sok vájat maradt hátra. Ezekből a kőbányákból lettek az állandó hőmérsékletű és páratartalmú pincék, amelyeket gombatermesztésre és bortárolásra használnak. A talajok közös jellemzője, hogy csekély mennyiségű hasznos vízkészlettel rendelkeznek és jó a vízelvezető képességük.

Az éghajlat óceáni. A Sologne-i térség bortermő vidékét lefedő keleti részen azonban kontinentálisabb hatás érvényesül, a földrajzi terület többi részénél valamivel bőségesebb, 550 és 650 milliméter közötti éves csapadékmennyiségekkel. Nyugaton, ahol az óceáni hatás a legerőteljesebb, egyenletesebb a hőmérséklet, a telek enyhék és mérsékeltebb a nyári hőség. Kelet felé azonban nagyobb a hőmérséklet-ingadozás. A Loire és mellékfolyói által alkotott vízrajzi hálózat hőszabályozó szerepet játszik ebben az általános környezetben.

b)   A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

A szőlővidék történelme meglehetősen régi időkre nyúlik vissza és összeforr a számtalan monostor és apátság fejlődésével. „Franciaország történelme” című művében Tours-i Szent Gergely a VI. században arról számolt be, hogy kiterjedt szőlőművelés folyt ezen a vidéken és a szőlő beérésekor „kereplőket” használtak a madarak elűzésére. A XV. században, a „breton” szőlőfajta megjelenésével, amely nem más, mint a bordeaux-i vidékről származó cabernet franc N, a termelők újfajta bort, egy jellegzetes piros gyümölcsös aromákat hordozó rozét készítettek, melyet akkoriban „clairet”-nek (siller) neveztek. Az első történelmi emlékek arról az eseményről maradtak fenn, amikor Saumur lakosai két „ötakós” hordó (azaz 536 liter) sillerbort ajándékoztak V. Jánosnak, Bretagne hercegének.

Valamivel keletebbre, Touraine-tartományban is készítettek rozéborokat. A Loire jobb partján fekvő települések közül néhány egyébként bizonyos ismertségre tett szert e borok révén. A Blois-i, Azay-le-Rideau-i vagy Mesland-i szőlővidékek jelentős termelők. Cinq-Mars-La-Pile település borait elismerték és ez nagy lökést adott a helyi szőlőfajta, a grolleau N fellendülésének. Ez a szőlőfajta a XIX. század elején nagyon elterjedt volt Anjouban, különösen a Thouarcé és a Brissac kantonban.

Nagyságának, az itt található különféle talajoknak és éghajlati viszonyoknak köszönhetően a földrajzi terület sokféle szőlőfajta számára kedvező. Anjouban főként a cabernet franc N, cabernet-sauvignon N, grolleau N és grolleau gris G szőlőfajták honosodtak meg. Touraine-ben, a Loire jobb partján a grolleau N fajta a legelterjedtebb. Az egész szőlővidéken megtalálható még a gamay N fajta és kisebb arányban a pineau d’Aunis N, illetve helyenként a pinot noir N is.

A XX. század elején nagyot fejlődött a rozébor-termelés, és tetemes mennyiségeket állítottak elő az Anjouban „rouget”-nek (piros bornak), Tourauine-ben pedig „vin gris”-nek (szürke bornak) nevezett rozéból. A rozéborról kialakult kép megerősítése és a bor karakterének megőrzése érdekében a Loire-völgyi termelők az 1970-es évek elején kérvényezték a bor bejegyzését. Ennek eredményeként 1974-ben bejegyezték a „Rosé de Loire” ellenőrzött eredetmegjelölést.

2.   A termék minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

A termék minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

A „Rosé de Loire” bor száraz bor. Színe általában lazacrózsaszín. Könnyű aromái gyakran cseresznyére és eperre emlékeztetnek. Íze erőteljes, friss, kerek és harmonikus. Az üde és szomjoltó bor olyan érzést kelt, mintha friss gyümölcsbe harapnánk, és eredetisége fiatal korában a legélvezetesebb.

3.   Ok-okozati összefüggések

Ok-okozati összefüggések

Az idők folyamán a Loire, a Vienne, a Cher és az Indre folyók alkotta kiterjedt vízrajzi hálózat nagy mértékben átformálta az óidei kemény sziklákból, illetve a középidei és harmadidőszaki puhább sziklákból összetevődő, hullámos platót. A szőlőtelepítés a középkorban, az egyház befolyása alatt kezdődött el, és az anjoui és touraine-i szőlővidék közel 200 kilométeren bontakozott ki a folyó és annak mellékfolyói mentén.

Az idők folyamán a termelők a földrajzi terület nyugati részén inkább a cabernet franc N és grolleau N fajtákat ültették, míg a keleti részen főként gamay N és pineau d’Aunis N fajtákat telepítettek. A fajták kiválasztására a földrajzi terület konfigurációja és az óceáni éghajlat ad magyarázatot. Az egyes szőlőfajták természetes módon adták magukat ebben a termelők rendelkezésére álló sokszínű bortermő környezetben. A szőlők szüreteléséhez körülhatárolt, parcellákra osztott területbe a szokásokhoz igazodva csak az agyagos-meszes vagy palás kőzeten lévő, jó vízelvezetésű talajú parcellák tartoznak bele.

Így indult fejlődésnek a XX. század elején az üde, eredeti, könnyű és alacsony alkoholtartalmú „rouget” (piros) és „vin gris” (szürke) borok termelése. A termelők a nemzedékek során egyrészt az aromapotenciál fejlődését elősegítő házasításokkal hangsúlyozzák termékeik egyedi jellegzetességeit, másrészt a növény és a terméshozam optimális kezelésével, amely a szőlő szigorú művelésmódjában tükröződik.

A termék sikerét koronázta meg az, hogy 1974-ben bejegyezték a „Rosé de Loire” ellenőrzött eredetmegjelölést. A termelők dinamizmusa és szakértelme, valamint a történelemben gyökerező kötődésük a loire-i borvidékhez a biztosítéka az ellenőrzött eredetmegjelölés által szerzett hírnév megőrzésének, amely a bejegyzése óta igazán sikeres lett.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Címkézés

Címkézés

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A címkéken valamennyi fakultatív információt akkora méretű karakterekkel kell feltüntetni, amelyek sem a magasság, sem a szélesség tekintetében nem haladják meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve a termékleírásban meghatározott feltételek mellett kiegészíthető a „Val de Loire” földrajzi névvel. – A „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát.

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy: – ún. kataszteri területről van szó; – a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. Az ún. kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét.

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése és készítése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület a következő települések területét foglalja magában a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex alapján:

| — | Indre megye: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois; |
| --- | --- |

—

Indre megye: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois;

| — | Indre-et-Loire megye: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse, Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire megye: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse, Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loir-et-Cher megye: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fresnes, Fougères-sur-Bièvre, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cher megye: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fresnes, Fougères-sur-Bièvre, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin;

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

| — | Maine-et-Loire megye: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Saint-Martin-du-Fouilloux.

A termékleíráshoz vezető link

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-92621e99-82b3-4528-9773-4d35d2805177

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

1

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/48

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

(2020/C 46/16)

Ez az értesítés (EU) 2019/33 (1) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Muscadet Côtes de Grandlieu”

PDO-FR-A0496-AM01

Az értesítés időpontja: 2019.11.14.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Földrajzi terület

A „Muscadet Côtes de Grandlieu” eredetmegjelöléshez tartozó földrajzi terület felülvizsgálata a következőket eredményezte:

| — | a „Muscadet” regionális megjelölés földrajzi területéhez tartozó két település (Geneston, La Planche) és négy településrész (Le Bignon, Montbert, Les Sorinières, Vieillevigne) felvétele; |
| --- | --- |

—

a „Muscadet” regionális megjelölés földrajzi területéhez tartozó két település (Geneston, La Planche) és négy településrész (Le Bignon, Montbert, Les Sorinières, Vieillevigne) felvétele;

| — | két település (Bouguenais, Touvois) és két településrész (Legé, Sainte-Pazanne) kizárása, miután a szőlőültetvények területét leszűkítették azokra a körzetekre, ahol minőségi szőlőtermelés maradt fenn. |
| --- | --- |

—

két település (Bouguenais, Touvois) és két településrész (Legé, Sainte-Pazanne) kizárása, miután a szőlőültetvények területét leszűkítették azokra a körzetekre, ahol minőségi szőlőtermelés maradt fenn.

A jogbiztonság fokozása érdekében a közigazgatási egységek új jegyzékét megfeleltetik az INSEE által évente kiadott hivatalos földrajzi kódex hatályos változatának.

Az egységes dokumentum földrajzi területre vonatkozó része ennek megfelelően módosul.

2.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás 1. fejezete IV. szakaszának 2. pontja a „2007. szeptember 5-i” szövegrész után az „és 2017. január 19-i” szavakkal egészül ki.

E módosítás célja, hogy az egységes dokumentumba bekerüljön a termelés földrajzi területén belül található, parcellákra osztott körülhatárolt területet érintő módosítás illetékes nemzeti hatóság általi jóváhagyásának dátuma. A parcellákra történő felosztás azoknak a parcelláknak a termelés földrajzi területén belüli azonosítására szolgál, amelyek alkalmasak a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termék előállítására.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

3.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő területet a település-egyesülést és a földrajzi terület felülvizsgálatát követően aktualizálták. Az eredetmegjelöléshez tartozó borkészítési terület egésze nem módosul.

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó része ennek megfelelően módosul.

4.   Borászati gyakorlatok

Az I. fejezet IX. szakaszának 1. pontja a következő mondattal egészül ki: „A palackozásuk vagy a pincészeteken kívülre történő első szállításukkor még a bor erjedése során keletkező finomseprőn találhatók.”.

A borok finomseprőn tartása lehetővé teszi a termékek mindazon jellemzőinek kialakítását, amelyek a lekerekítettségüket adják. Ezáltal megállapítható és megerősíthető a Muscadet különböző megjelöléseinek felosztása.

Az egységes dokumentum borászati gyakorlatokra vonatkozó része ennek megfelelően módosul.

5.   Hőkezelés

A bor 40 °C feletti hőmérséklet elérésével járó hőkezelésének tilalmát el kell hagyni. A módosítás célja, hogy minden lehetséges technikai eszközt biztosítson a gazdasági szereplők számára a „dohos-földes íz” típusú érzékszervi eltérést mutató nehéz évjáratok következményeinek kezeléséhez. A mustok hevítésének technikája, a hőkezeléssel végzett borerjesztés sokkal kevésbé bizonyult ártalmasnak a borok számára a fogyás és a vékonyodás tekintetében, mint a mezopórusos borászati aktív szén igénybevétele.

Az egységes dokumentum borászati gyakorlatokra vonatkozó része ennek megfelelően módosul.

6.   Csomagolás

A „sur lie” (seprőn tartott) megjelöléssel ellátott borok csomagolási időszakának vége november 30-ról december 31-re módosul. A módosítás lehetővé teszi a „sur lie” (seprőn tartott) felirattal ellátott borok palackozási időszakának egy hónappal való meghosszabbítását a szóban forgó kategória értékesítési időszakának oly módon történő optimalizálása érdekében, hogy a feliratnak megfelelő lekerekítettség és enyhe gyöngyözés ugyanakkor ne módosuljon.

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó része ennek megfelelően módosul.

7.   Borforgalmazás

Az 1. fejezet IX. szakasza 4. pontjának az adóraktár-engedélyesek közötti borforgalmazás dátumára vonatkozó b) alpontját törölték.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

8.   Kapcsolat

A kapcsolatot módosították a települések számában bekövetkezett változás és egy hiba javításának (a bourgneufi, és nem pedig a Bourgneuf-en-Retz-i öbölről van szó) figyelembevétele, valamint az 1. pont termelők számára és termelési mennyiségre vonatkozó utolsó bekezdésének aktualizálása érdekében.

Az egységes dokumentum földrajzi területre vonatkozó része ennek megfelelően módosul.

9.   Címkézés

A XI. szakasz a következő ponttal egészül ki: „c) Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység neve, feltéve, hogy:

| — | ún. kataszteri területről van szó; |
| --- | --- |

—

ún. kataszteri területről van szó;

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban.

Az ún. kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem a magasságot, sem a szélességet, sem pedig a vastagságot tekintve nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét. A kataszteri terület nevét ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét.”

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó része ennek megfelelően módosul.

10.   Bejelentési kötelezettségek

A névhasználat-igénylési nyilatkozat határideje december 15-ről december 31-re módosul.

Az ügyletre vonatkozó előzetes nyilatkozat előzetes feladási nyilatkozatra módosul.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

11.   Visszavonás

A visszavonási nyilatkozat megtételének feltételeit az ellenőrizhetőségük javítása érdekében pontosítják.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

12.   Nyilvántartás

A nyilvántartás-vezetés tekintetében szövegezésbeli kiigazításokra került sor.

| — | A II. fejezet II. szakaszának 2. pontjában |
| --- | --- |

—

A II. fejezet II. szakaszának 2. pontjában

| — | a b) alpontban az „a névhasználat-igénylési nyilatkozata megtételének dátumáig” és az „és a must savtartalma” szövegrészt törölték, |
| --- | --- |

—

a b) alpontban az „a névhasználat-igénylési nyilatkozata megtételének dátumáig” és az „és a must savtartalma” szövegrészt törölték,

| — | a c) alpontban a „napló” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lép. |
| --- | --- |

—

a c) alpontban a „napló” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lép.

| — | a d) alpontban a „napló” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lép, a „vagy az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott, palackozatlan borokat forgalomba hozva” szövegrészt pedig törölték. |
| --- | --- |

—

a d) alpontban a „napló” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lép, a „vagy az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott, palackozatlan borokat forgalomba hozva” szövegrészt pedig törölték.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

13.   Főbb ellenőrizendő pontok

A 3. fejezetet a nantes-i borvidék termékleírásaiban szereplő főbb ellenőrizendő pontok szövegezésének összhangba hozatala érdekében átdolgozták.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Muscadet Côtes de Grandlieu

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

4.   A bor(ok) leírása

A borok száraz és csendes fehérborok.

A borok jellemzői a következők:

| — | a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 10 %; |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 10 %;

| — | 3 gramm/liter maximális erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom); |
| --- | --- |

—

3 gramm/liter maximális erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom);

| — | 10 milliekvivalens/liter maximális illósavtartalom; |
| --- | --- |

—

10 milliekvivalens/liter maximális illósavtartalom;

| — | a térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően 12 %. |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően 12 %.

A borok összes savtartalmának, összes kén-dioxid-tartalmának és összes tényleges alkoholtartalmának meg kell felelnie a közösségi jogszabályokban meghatározott küszöbértékeknek. A borok száraz és csendes fehérborok.

Intenzív, túlnyomórészt gyümölcsös aromáik vannak, amelyekhez időnként jódos jegyek társulnak, valamint olyan ízharmóniával rendelkeznek, amelyben összességében az üdeség dominál.

A hosszú ideig tartó érlelés gazdagabb ízaromákat kölcsönöz a boroknak, és kiválóan alkalmassá teszi azokat az érésre.

Aromagazdagságuk kifejeződésének megőrzése és felerősítése érdekében gondosan palackozzák azokat.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

Konkrét borászati eljárások

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 6 500 tőke.

A sorok közötti távolság legfeljebb 1,50 méter lehet, míg az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,9 méter és 1,1 méter közöttinek kell lennie.

A szőlőtőkék metszésekor tőkénként legfeljebb 12 rügyet hagynak meg:

| — | rövidcsapos metszéssel, tőkénként legfeljebb 5 csap meghagyásával; |
| --- | --- |

—

rövidcsapos metszéssel, tőkénként legfeljebb 5 csap meghagyásával;

| — | egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel. |
| --- | --- |

—

egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel.

A metszést a rügyfakadás vagy az Eichhorn–Lorentz skála 5. szakasza előtt be kell fejezni.

A metszés módjától függetlenül a szőlő tőkénként 4 további rügy meghagyásával is metszhető, feltéve, hogy a 11 vagy 12 leveles fenológiai szakaszban az adott évi termőágak tőkénkénti száma legfeljebb 12.

Konkrét borászati eljárás

Tilos a leszüretelt termés bármely olyan hőkezelése, amelynek során –5 °C-nál alacsonyabb hőmérséklet jön létre.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12 %-ot.

Az alkoholos erjesztés végétől legalább a szüretet követő év március 1-ig a borok az erjedésük során keletkező finomseprőn érlelődnek. A borok a palackozásukkor vagy a pincészeteken kívülre történő első szállításukkor még az erjedésük során keletkező finomseprőn találhatók.

A fentiekben ismertetett rendelkezéseken kívül a boroknak a borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi jogszabályokban, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

b)   Maximális hozamok

66 hektoliter hektáronként.

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Az előállítás valamennyi műveletszakaszára az Institut national de l’origine et de la qualité által az illetékes nemzeti bizottság 2017. június15-i ülésén jóváhagyott földrajzi területen kerül sor. E termékleírás illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának napján ez a terület – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – a következő települések vagy településrészek területét foglalja magában:

| — | Loire-Atlantique megye: Le Bignon (részben), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (részben), La Limouzinière, La Planche, Montbert (részben), Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (részben), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (részben), Vieillevigne (részben). |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Le Bignon (részben), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (részben), La Limouzinière, La Planche, Montbert (részben), Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (részben), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (részben), Vieillevigne (részben).

| — | Vendée megye: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Vendée megye: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Melon B

8.   A kapcsolat(ok) leírása

1.   A földrajzi területtel kapcsolatos információk

a)   A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

A „Muscadet Côtes de Grandlieu” ellenőrzött eredetmegjelöléshez tartozó szőlőültetvény alapvetően a Grandlieu-tavat körülvevő dombokon és a tavat tápláló folyóvizek – többek között a Logne, a Boulogne és az Ognon folyó – mentén, valamint a vízelvezetőjeként szolgáló Acheneau menti lankákon helyezkedik el, és elér a Loire torkolatvidékéig Nantes és Saint-Nazaire között. A földrajzi terület Loire-Atlantique és Vendée megye területének egy részére terjed ki, Nantes városától délre, az Atlanti-óceán partjaitól nem messzire található. A „Muscadet” ellenőrzött eredetmegjelölés földrajzi területének legnyugatibb részét képezi. A szőlőültetvényt a legjobb fekvésű szigetecskékre telepítették, amelyek többnyire elszigetelten helyezkednek el egy – egyébként és elsődlegesen – állattenyésztési és növénytermesztési tevékenységeknek szentelt területen.

A földrajzi terület kifejezetten mérsékelt óceáni éghajlattal rendelkezik, ahol a tengerpart közelségét figyelembe véve a hőmérséklet-ingadozás igen csekély az év folyamán. Télen a Grandlieu-tó képezi Franciaország kontinentális területén a legnagyobb kiterjedésű édesvíz-területet, és hozzájárul az enyhe levegőhőmérséklethez, jelentősen csökkentve a fagyok gyakoriságát. A tengerpart és a szőlőültetvények közötti bármilyen jelentős domborzati elem hiánya kedvez a felhőket hordozó tengeri szelek gyors átvonulásának, ami alacsony csapadékmennyiséget okoz a földrajzi területen, valamint a szárazföld belsejéhez viszonyítva jelentősebb napsugárzást eredményez. Nyáron a hőmérséklet általában enyhe marad, a ritkán előforduló kánikulás időszakokat pedig enyhíti a Grandlieu-tónak köszönhető páratartalom.

A földrajzi terület geológiai szerkezete főleg metamorf kőzetekből, leginkább csillámpalából és gneiszből áll, valamint lúgos kőzetek, amfibolit, eklogit és zöldkő alkotta nagy kiterjedésű kőzettelérekből. A Grandlieu-tó körüli, alacsonyabban fekvő területeken az elsődleges talapzatot helyenként harmadkori üledék borítja, amely elsősorban – változó arányban – agyagos és kavicsos homokból áll. Az ezeken a különböző képződményeken kialakult talajok általában barnák, egészségesek és vízáteresztőek. A szokásoknak megfelelően a szőlő szüreteléséhez meghatározott parcellaterület szigorúan azokat a dombokat határolja körül, amelyek nyílt területet képeznek, alapvetően vagy hagyományosan szőlővel vannak betelepítve, valamint azokat a parcellákat, amelyek kevésbé mély és mérsékelten termékeny talajjal rendelkeznek, amelyek hamar képesek átmelegedni és vízraktározó képességük korlátozott.

b)   A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

A „Muscadet Côtes de Grandlieu” ellenőrzött eredetmegjelöléshez tartozó szőlőültetvény régi szőlészeti hagyományok örököse. A bourgneufi és noirmoutier-i öbölből induló sóút a borellátás érdekében a középkorban már elhaladt a Grandlieu-tó mentén. Az aktív kereskedelem Írországgal és a kelta országokkal azóta állandósult. A középkori szőlőültetvény ezt követően a(z Acheneau partjainál lévő) buzay-i és (Ognon partján található) villeneuve-i apátság hatására bővül.

A XIV. századtól a bourgneufi öbölben megtalálható észak-európai flották jelenlétének köszönhetően kereskedelmi szőlőültetvények jelentek meg. A XVI. században a holland kereskedésnek köszönhető kereslet ösztönzően hatott a fehérbortermelésre. A melon B szőlőfajta így meghonosodott a régióban, ahol a XVII. század közepétől a „Muscadet” névvel illették. A XVIII. század végére a Saint-Philbert-de-Grand-Lieu-i plébánia földjeinek harmada már szőlőültetvényekkel volt beültetve. Ez a település a Második Császárság idejére már 750 hektárnyi szőlőültetvénnyel rendelkezett.

A filoxéravész után a szőlőültetvényeket szőlőoltványokkal állították helyre, olyan új technikákat meghonosítva, mint a Guyot-metszés és a soros művelésű ültetvények. Innentől kezdve a termeléshez kapcsolódó szaktudást a melon B egyedüli szőlőfajta kiválasztásával, magas ültetési sűrűség fenntartásával, a szőlő terhelésének és hozamának szakszerű szabályozásával és a szőlő teljesen érett állapotban való szüretelésével megfelelően törvénybe iktatták.

A gazdag és összetett borok előállítása érdekében a gazdasági szereplők kidolgoztak egy sajátos borkészítési technológiai eljárást, az ún. „nantes-i módszert”, amely azt takarja, hogy a bort lefejtés nélkül legalább egy tél folyamán a bor erjedése során keletkező finomseprőn tartják. Ez a szaktudás abból a szokásból alakult ki, hogy a termelők az elkövetkező ünnepekre készülve a legjobb borukból egy hordónyit seprőn tartottak. Ez az érlelési mód többek között a mannoproteinekkel és az élesztősejtek falának autolíziséből származó egyéb vegyületekkel történő alkoholtartalom-növelés révén lekerekítettséget és zamatosságot kölcsönöz a bornak. Ez a borászati műveletek hiányán és a szénsavgázzal töltött közegben való tartásukon alapuló módszer ráadásul – azáltal, hogy erősen korlátozza az oxidációs jelenségeket és az illékony vegyületek felszabadulását – lehetővé teszi az alkoholos erjesztés során képződött aromák tavaszig vagy még tovább való megőrződését. Az érlelésük során a borok harmadlagos aromákkal is gazdagodnak. A melon B szőlőfajtából származó szőlők, mustok és borok jelentős koncentrációban tartalmazzák glikozidos aromák prekurzorait. A cukrokhoz kapcsolódó aglükonokból álló molekulák ebben az állapotban szagtalanok. A β-glikozid kötések különféle kémiai és enzimes folyamatok hatására bekövetkező szétszakadása erősen illatos vegyületeket hoz létre, főleg monoterpéneneket és C13-nor-izoprenoidokat, többek között β-damaszkon képződésével, amely a borok gyümölcsös aromáinak fokozásért felelős anyagként ismert. A gazdasági szereplők elsajátítottak egy olyan sajátos szaktudást, amellyel megvédhető a bor a kádakban való oxidációtól, valamint amelynek révén körültekintéssel végezhető a palackozás, hogy az illatok felszabadulása a lehető leghosszabb ideig folytatódjon, és hogy a borok komplexitása nőjön.

1937-től a földrajzi terület borászati szempontból legjobb fekvésű területeit a „Muscadet” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ismerték el. A termelők azonban, miután még jobban növelni kívánták a legjobb dombokon termelt borok értékét, 1955-től ellenőrzött eredetmegjelölés elismerését kérelmezték, majd kérelmüket 1979-ben ismét benyújtották. A „Muscadet Côtes de Grandlieu ” ellenőrzött eredetmegjelölést végül az 1994. december 29-i rendeletben ismerték el. A borok elláthatók a „Muscadet” név alatt 1977-ben meghatározott „sur lie” (seprőn tartott) hagyományos felirattal, ami abban nyilvánul meg, hogy a borokat a lefejtések és átöntések csökkentése érdekében a szüretet követő év során ugyanazokban a pincészetekben palackozzák, ahol az erjesztés zajlik.

2016-ban a termőterület kb. 250 hektárt fedett le, amelyet kb. 80 termelő művelt. Évente mintegy 12 000 hektolitert hoznak kereskedelmi forgalomba, és ennek nagy részét a „sur lie” (seprőn tartott) felirattal.

2.   A termék minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

A „Muscadet Côtes de Grandlieu” ellenőrzött eredetmegjelölésű borok száraz és csendes fehérborok. Intenzív, túlnyomórészt gyümölcsös aromáik vannak, amelyekhez időnként jódos jegyek társulnak, valamint olyan ízharmóniával rendelkeznek, amelyben összességében az üdeség dominál. A hosszú ideig tartó érlelés gazdagabb ízaromákat kölcsönöz a boroknak, és kiválóan alkalmassá teszi azokat az érésre. Aromagazdagságuk megnyilvánulásának megőrzése és felerősítése érdekében gondosan palackozzák azokat.

A „sur lie” (seprőn tartott) felirattal ellátott borok általában kiegyensúlyozottak, többnyire inkább lekerekítettek, összetettebb illataromákkal rendelkeznek, és az alkoholos erjesztés során képződő szénsavgáz-maradványoknak köszönhetően enyhén gyöngyözhetnek. Üdeségük, aromagazdagságuk és az endogén szénsavgáz megőrzése érdekében az érlelés során a borokat óvják az oxidációtól. Mivel a borok szén-dioxid-tartalma túl magas a rugalmas tárolóedényekbe való palackozáshoz, üvegekbe palackozzák azokat, és palackozáskor különleges körültekintést igényelnek.

3.   Ok-okozati összefüggések

A földrajzi terület éghajlatát az egészen közeli Atlanti-óceán, valamint a Grandlieu-tó közvetlen hatása és enyhe telek jellemzik. Ez az éghajlat, valamint a többségében tisztán homokos talajú parcellák jelenléte a szőlő vegetációs időszaka során igen korai érést biztosít, így az a hosszú és napsütéses nappalok előnyeit teljes növekedése során élvezi, a leszüretelt termés pedig még az őszi esők előtt beérik. Ez a korai érés fellelhető a borok nyílt és ragyogó jellegében már egészen fiatal koruktól.

A geológiai talapzatot alkotó metamorf kőzetek repedezettsége és a talaj durva szemcséjű szerkezete lehetővé teszi a szőlő mélyen való meggyökerezését, ami mérsékelt és rendszeres vízellátást biztosít, ez pedig kedvez a szőlőszemek érésének. A hűvös nyár biztosítja a melon B szőlőfajta szemeiben megtalálható illékony aromák prekurzorainak megfelelő megőrzését. Az óceáni fuvallatok által az egészségi ártalmaktól védett szőlőszemek teljesen érett állapotban szüretelhetők, gyümölcsös jelleget és finoman jódos illatot kölcsönözve a bornak.

Noha a földrajzi terület régi szőlészeti hagyományok örököse, mezőgazdasága sokáig vegyes volt, melyben az állattenyésztés dominált. A gazdasági szereplők által a „Muscadet Côtes de Grandlieu” ellenőrzött eredetmegjelölés elismerésének megszerzése érdekében megtett út a gazdasági szereplőket a borkészítési eljárásaik összehangolására ösztönözte. Együttes szaktudásuk így lehetővé tette a termelők számra, hogy optimalizálják a szőlőültetvények terméshozamát és a szőlőszemek érettségét.

A helyi szokásoknak megfelelően erjesztett borokat a palackozásig lefejtés nélkül, az erjedésük során keletkező finomseprőn tartják. A földrajzi terület enyhe téli hőmérsékletének köszönhetően, ami kedvez a seprővel való keveredésnek, a borok az érlelés során folyamatosan tovább fejlődnek, és a következő tavasztól gazdagabb ízaromákat tárnak fel. A gondossággal végzett palackozás lehetővé teszi a bor alapvető jellemzőinek megőrzését, bizonyos aromák pedig a palackozást követően is tovább fejlődnek. A természeti környezetben és a melon B szőlőfajtában rejlő lehetőségekhez tökéletesen hozzáigazított szaktudás lehetővé teszi, hogy az erjesztés során keletkezett illatmolekulák és a glikozidos aromák prekurzorai teljes mértékben érvényre jussanak a borban.

A szüretet követő évben palackozott, a „sur lie” (seprőn tartott) felirattal kiegészített ellenőrzött eredetmegjelölésű borok megőrizik jellegzetes üdeségüket, és a borkészítés során képződő szénsavgáz-maradványoknak köszönhetően enyhén gyöngyöznek. Az oxidáció elkerülése érdekében ezeket a borokat közvetlenül a pincészetekben palackozzák. Ez a hagyományos gyakorlat, amely minimálisra csökkenti a termékkel kapcsolatos műveleteket, tökéletesen alkalmas a borok finom illatvegyületeinek megőrzésére.

A földrajzi területen a tengerpart idegenforgalmi jelentőségű területeinek közelsége kedvezően hatott a borok közvetlen értékesítésének fejlődésére. A „Muscadet” borvidéken előállított termékek többségével ellentétben a megtermelt bornak a kereskedelmi forgalomban palackozatlanul értékesített része ezért csekély. Az élénk kereskedelemnek és a borok minőségének köszönhetően a megtermelt borokat szinte teljes egészében a „sur lie” (seprőn tartott) felirattal értékesítik, legyen szó akár az országhatárokon átnyúló, akár a magánszemélyek számára vagy az atlanti-óceáni partvidék fürdőhelyeinek éttermei részére történő értékesítésről, ahol a borok üdesége remekül harmonizál a kagylókkal, rákokkal, halakkal és a tenger gyümölcseivel.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

További feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése, valamint a „sur lie” (seprőn tartott felirattal ellátható borok erjesztése, készítése, érlelése és palackozása tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlen szomszédságban lévő terület – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – a következő települések vagy településrészek területét foglalja magában:

| — | Loire-Atlantique megye: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (részben), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (részben), Ligné, Loireauxence (kizárólag La Chapelle-Saint-Sauveur és Varades volt önálló települések területe tekintetében), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (részben), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (részben), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon. Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (részben), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (részben), Villeneuve-en-Retz, Vue. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (részben), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (részben), Ligné, Loireauxence (kizárólag La Chapelle-Saint-Sauveur és Varades volt önálló települések területe tekintetében), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (részben), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (részben), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon. Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (részben), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (részben), Villeneuve-en-Retz, Vue.

| — | Maine-et-Loire megye: Beaupréau-en-Mauges (kizárólag Beaupréau és Gesté volt önálló települések területe tekintetében), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kizárólag Fresne-sur-Loire volt önálló települések területe tekintetében), Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais és Saint-Florent-le-Vieil volt önálló települések területe tekintetében), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart és Saint-Rémy-en-Mauges volt önálló települések területe tekintetében), Orée d’Anjou, Sèvremoine (kizárólag Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine és Tillières volt önálló települések területe tekintetében). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Beaupréau-en-Mauges (kizárólag Beaupréau és Gesté volt önálló települések területe tekintetében), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kizárólag Fresne-sur-Loire volt önálló települések területe tekintetében), Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais és Saint-Florent-le-Vieil volt önálló települések területe tekintetében), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart és Saint-Rémy-en-Mauges volt önálló települések területe tekintetében), Orée d’Anjou, Sèvremoine (kizárólag Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine és Tillières volt önálló települések területe tekintetében).

| — | Vendée megye: Cugand, Montaigu, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay. |
| --- | --- |

—

Vendée megye: Cugand, Montaigu, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

További feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi terület határain belüli palackozás

A feltétel leírása:

A „sur lie” (seprőn tartott) felirattal ellátható borokat a körülhatárolt területen belül kell palackozni.

Az erjesztési és az érlelési módból adódó jellemzők – nevezetesen az üdeség, az ízkomplexitás, melyből bizonyos összetevők a palackozást követően nyilvánulnak meg, valamint az endogén szénsavgáz-tartalomnak köszönhető enyhe gyöngyözés – megőrzéséhez az átöntések korlátozása érdekében a „sur lie” (seprőn tartott) felirattal ellátható borokat a szüretet követő év március 1-je és december 31-e között a pincészetekben palackozzák.

Ez a sajátos érlelési mód többek között a mannoproteinekkel és az élesztősejtek falának autolíziséből származó egyéb vegyületekkel történő alkoholtartalom-növelés révén lekerekítettséget és zamatosságot kölcsönöz a bornak.

Ez a módszer a borászati műveletek hiányán és a borok szénsavgázzal töltött közegben való tartásán alapul, erősen korlátozva az oxidációs jelenségeket és az illékony vegyületek felszabadulását.

Mivel a borok szén-dioxid-tartalma túl magas a rugalmas tárolóedényekbe való palackozáshoz, üvegekbe palackozzák azokat, és palackozáskor különleges körültekintést igényelnek.

A borok a palackozásukkor vagy a pincészeteken kívülre történő első szállításukkor még az erjedésük során keletkező finomseprőn találhatók.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

További feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve – a „sur lie” (seprőn tartott) felirat feltüntetéséhez a termékleírásban meghatározott termelési feltételeknek megfelelő borok esetében – kiegészíthető ezzel a felirattal.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve – a „Val de Loire” földrajzi név használatához a termékleírásban meghatározott szabályok mellett – kiegészíthető ezzel a földrajzi névvel.

A „sur lie” (seprőn tartott) felirat és a „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem a magasságot, sem a szélességet, sem pedig a vastagságot tekintve nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretét.

A „sur lie” (seprőn tartott) felirattal ellátott borokon fel kell tüntetni az évjáratot.

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység neve, feltéve, hogy:

| — | ún. kataszteri területről van szó; |
| --- | --- |

—

ún. kataszteri területről van szó;

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban.

Az ún. kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem a magasságot, sem a szélességet, sem pedig a vastagságot tekintve nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét. A kataszteri terület nevét ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-82f0846a-250f-4d39-a81d-0232a960a3a6

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 46/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 46/56

---

Kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított egységes dokumentum közzététele az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban.

(2020/C 46/17)

Az Európai Bizottság a 2013. december 18-i 664/2014/EU (1) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően jóváhagyta ezt a kisebb jelentőségű módosítást.

E kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem a Bizottság eAmbrosia adatbázisában tekinthető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„MIELE VARESINO”

EU-szám: PDO-IT-0990-AM01– 9.7.2019

OEM (X) OFJ ( )

1.   Elnevezés(ek)

„Miele Varesino”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.4. osztály: Egyéb állati eredetű termékek (tojás, méz, különböző tejtermékek a vaj kivételével stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Miele Varesino” akácból (Robinia Pseudoacacia L.) készült fajtaméz.

Fizikai-kémiai jellemzők

A „Miele Varesino” különböző típusainak a következő fizikai-kémiai jellemzőkkel kell rendelkezniük: a forgalomba hozatalkor a hidroxi-metil-furfurol-tartalom (HMF-tartalom) nem haladhatja meg a 15 mg/kg-ot, a víztartalom pedig legfeljebb 17,5 % lehet.

Érzékszervi jellemzők

A „Miele Varesino” a következő érzékszervi jellemzőkkel írható le:

Szín: átlátszó, a majdnem színtelen és a szalmasárga között változik.

Illat: általános mézillat, könnyed és enyhe, markáns jegyektől mentes.

Íz: nagyon édes, kellemes, ízletes és vaníliás.

Halmazállapot: általában folyékony, igen kései kristályosodás ritkán előfordulhat.

Virágpor-analízis

A „Miele Varesino” a méhek által a Robinia pseudoacacia L. (fehér akác) virágáról gyűjtött nektárból készül. A minőségi virágpor-analízis során kimutatható benne a fehér akác virágpora.

A „Miele Varesino” mézben a fehér akác virágporának a nektárösszetétel több mint 25 %-át kell kitennie, ami a nem nektárképző fajok virágpora, illetve a szennyezőnek tekinthető virágporok figyelmen kívül hagyásával kerül kiszámításra.

Reprezentativitási osztály: PK/10 g alacsonyabb, mint 20 000 (átlagérték: 9 500).

A fehér akáchoz kapcsolódó fő virágpor-kombinációk az alábbiakból tevődnek össze: Nem nektárképző fajok: Palme Trachycarpus fortunei, Ilex aquifolium, Graminaceae, Fraxinus, Quercus robur, Rumex, Sambucus nigra, Chelidonium, Luzula, Actinidia, Pinaceae. Nektárképző fajok: Acer, Prunus f., Salix, Trifolium repens és Castanea sativa (a pollenspektrum állandó összetevője), Aesculus, Gleditsia, Liriodendron.

A „Miele Varesino” nem tartalmazhatja az alábbi virágporokat: Loranthus europaeus, Hedysarum coronarium, Onobrychis.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Fehérjebevitelként szigorúan tilos a nem szoros értelemben vett helyi előállítású virágpor felhasználása.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás valamennyi művelete, beleértve a begyűjtést, a mézelszedést és a fogyasztásra történő elkészítést, Varese megye területén történik.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A méz olyan élő termék, amelyet nagymértékben befolyásol a környezet. Célszerű tehát a méz érlelését (ülepítését) és csomagolását az előállítási területen végezni, és a mézet csak csomagolás után elszállítani, illetve mozgatni annak érdekében, hogy minősége, frissessége és eltarthatósága változatlan maradjon.

A „Miele Varesino” mézet üvegekbe csomagolják, amelynek fémfedelére a termék azonosító logóját feltüntető zárszalagot kell ragasztani.

A méz ezenkívül megfelelő anyagból készült, a hatályos jogszabályok előírásai szerinti információt tartalmazó címkével ellátott egyadagos tasakokba, tartókba vagy üvegcsékbe is csomagolható.

Kizárólag a nem a végső fogyasztónak szánt „Miele Varesino” esetében engedélyezett a hatályos jogszabályokban előírt ezen anyagokba történő csomagolás.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A címkén az alábbiaknak kell szerepelni:

| — | a „Miele Varesino” elnevezés; |
| --- | --- |

—

a „Miele Varesino” elnevezés;

| — | az „Oltalom alatt álló eredetmegjelölés” felirat vagy annak „OEM” rövidítése; |
| --- | --- |

—

az „Oltalom alatt álló eredetmegjelölés” felirat vagy annak „OEM” rövidítése;

| — | az uniós szimbólum; |
| --- | --- |

—

az uniós szimbólum;

| — | a termék azonosító logója. |
| --- | --- |

—

a termék azonosító logója.

A „Miele Varesino” akácméznek az alábbi ábra szerinti logója a következőképpen épül fel: középen egy fehér alapon 3 narancssárga hatszöget ábrázoló rajz, a hatszögekből fölfelé egy ötszirmú „méhvirág” fejlődik, mellette 3 stilizált, világoskék hegycsúcs, ezek alatt pedig egyre vékonyodó, szintén világoskék vonalak jelképeznek egy tavat; a középen elhelyezett rajzot körülölelő sárga sávban kék színnel a „MIELE VARESINO D.O.P.” és a „di acacia” szöveg szerepel; a logót narancssárga keret szegélyezi.

Image 1

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A termék előállításának földrajzi területe az Alpok lábánál, a Ticino és Olona folyók, valamint a Lago Maggiore és a Lago di Lugano tavak között terül el. A terület Varese megye területének felel meg.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület éghajlata mérsékelt kontinentális, a tavak szabályozó hatásának köszönhetően mind nyáron, mind pedig télen csekély hőmérséklet-ingadozással jellemezhető. A földrajzi terület sajátosságait adó fenti körülmények kedvezőek az erdei, köztük bizonyos egzotikus fafajták számára is.

Az időjárást mérsékli a tavak közelsége, ami miatt a Milánó környéki egyéb területekhez képest itt korábban kitavaszodik: ezáltal a lankás, napsütötte lejtőkön számos növényfaj tartós virágzása válik lehetővé.

Varese területén oly mértékben és olyan széles körben elterjedt a domináns mézelő fehér akác (Robinia pseudoacacia L.), hogy a mezőgazdasági művelés alá vont szélső területeken is megtelepedett, és sok helyen a területen lévő erdők fafajtáinak túlnyomó részét alkotja.

E fafajta virágzásának idején Varese megyében nem figyelhető meg más, a területen jelenlévő nektártermő növényfaj ugyanilyen bőségű virágzása. A fehér akác virágzása ugyanis Varese területének túlnyomó részén – a legdélebbi részén is megtalálható, közbeékelt völgyeknek (mint a Ticino és az Olona völgye), illetve a szélvédett, napsütötte lejtőknek köszönhetően – lépcsőzetes és hosszan tartó.

Varese megye területének növényzete tehát a topográfiai, éghajlati és talajtani feltételek és az emberi tevékenység által meghatározott tényezők egymásra hatásának eredményeképpen alakult ki.

Ezen a földrajzi területen a XVII–XX. században számos villa épült, hatalmas parkokkal körülvéve, amelyek értékét egzotikus dísznövények betelepítésével növelték – ezek idővel oly mértékben meghonosodtak, hogy jelenlétüket a parkokban és kertekben már egyenesen romboló, illetve a helyi aljnövényzetre káros hatásúnak tekintik.

Varese megye területén a méhészkedés mindig elterjedt tevékenység volt; főként a helybéli gazdák, a területen működő különféle szerzetesrendek, illetve a polgárság egyes tagjai méhészkedtek – utóbbiak a tudományos kutatás iránti elhivatottságból.

A fehér akácnak a Varese területén található erdőkben a múlt század végén tapasztalt, a kedvező környezeti feltételek hatására bekövetkezett szédületes mértékű növekedése és elterjedése nyomán a helyi méhészek egyre inkább áttértek az akácméz termelésére, amely méz sajátos érzékszervi és fizikai tulajdonságai révén különbözik a korábban a területen termelt mézfajtáktól.

Azóta a regionális méhészet nagymértékben a méztermelésre, főként a Varese megye legnagyobb mennyiségben termelt mézfajtává lett akácméz termelésére szakosodott.

A megyében a hivatásos méhészkedésre történő átállás az új típusú méhkaptárak, illetve az új termelési módszerek kikísérletezésének megkezdésével fokozatosan ment végbe.

A termelési módszerek fejlődésére kedvező hatással volt a kasos méhészkedésről az okszerű méhészkedésre való átállás, amelynek során a hagyományos méhkasok helyett keretes kaptárak és mézpergető alkalmazásával fajtaméz nyerhető, és a kivehető kereteken lévő lépekből azok megrongálása nélkül megvalósítható a mézelszedés.

Végül a jobban mézelő, illetve a betegségekkel szemben ellenállóbb méhfajták folyamatos szelekciója is hozzájárult a varesei méztermelők mézének további javulásához mind minőségi, mind pedig mennyiségi szempontból.

A „Miele Varesino” akácból készült, a nektár eredetét tekintve igen tiszta fajtaméz, amely jellemzően a fehér akác virágporát és nektárját, kisebb mértékben dísznövények virágporát tartalmazza.

A méz üledékében a termékleírás 3.2. pontjában felsorolt nektárképző és nem nektárképző növényfajok virágpora található meg.

A termék sajátosan folyékony, színe világos, az átlátszó és a szalmasárga között változik, illata könnyed és enyhe, markáns jegyektől mentes, íze rendkívül édes. Aromája kellemes, ízletes és vaníliás.

A „Miele Varesino” további sajátossága, hogy nem tartalmaz takarmánybaltacim (Onobrychis) és koronás baltavirág (Hedysarum coronarium), és főként sárga fagyöngy (Loranthus europaeus) virágport, amint azt tekintélyes botanikusok kutatásokkal is igazolták, akik szerint a termék előállítási területén nem terem fagyöngy.

A fehér akác e földrajzi területre jellemző kiterjedt, bőséges és folyamatos virágzása vezetett legalább másfél évszázaddal ezelőtt a méhészkedés fellendüléséhez, illetve a „Miele Varesino” termelésének sikeréhez. A fehér akácnak a varesei erdőkben való jelentős elterjedése nagyban elősegítette a helyi méhészkedés létrejöttét és fejlődését, nevezetesen a méztermelési, illetve a méhfajták tenyésztési és válogatási technikáinak javítását.

Az évek során ugyanis fokozatosan nőtt a hivatásos, hobbi- vagy félhivatásos méhészek száma, amint arról a varesei erdőkben a fehér akác virágzása idején megjelenő egyre több méhkaptár is tanúskodik. A növekedés okai arra vezethetők vissza, hogy más akácméztermelő területektől eltérően a varesei területen nem találunk olyan terményt vagy vadon termő fafajtát, amelynek virágzása befolyásolná a termék minőségét, tehát az tisztább, és teljes mértékben megfelel a akácmézre vonatkozó típusossági követelményeknek.

Ezenkívül a sajátos földrajzi terület, annak éghajlati és környezeti jellemzőivel együtt a többi méztől eltérő akácméz termelését teszi lehetővé. A kertekben és parkokban megtalálható, hagyományosan dekorációs célokkal termesztett dísznövények a környezethez jól alkalmazkodott egzotikus dísznövények virágporával képviseltetik magukat a „Miele Varesino” mézben, ami miatt a termék a többi lombardiai akácméztől eltérő jellegzetességekkel bír. Az említett fajok jelenléte befolyásolja a „Miele Varesino” érzékszervi tulajdonságait, nem utolsósorban annak aromáját is, ami az örökzöld növények (Ilex aquifolium, Trachycarpus fortunei) virágporának köszönhető.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege megtekinthető a következő weboldalon: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), a képernyő jobb felső részén a „Qualità” („Minőség”) menüpont alatt a képernyő bal oldalán található „Prodotti DOP IGP STG” („OEM, OFJ, HKT termékek”) címszóra, végül a „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva.

---

(1)  HL L 179., 2014.6.19., 17. o.

---