# Euroopa Liidu C 275/18.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 275 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik18. juuli 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 275

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik18. juuli 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 567. istungjärk — Interactio, 23.2.2022–24.2.2022 |
| 2022/C 275/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Turism ja transport/järelmeetmed (omaalgatuslik arvamus) | 1 |
| 2022/C 275/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal COVID-19 mõju põhiõigustele ja õigusriigi põhimõttele kogu ELis ning demokraatia tulevik (omaalgatuslik arvamus) | 11 |
| 2022/C 275/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kestliku mere- ja siseveetranspordi ees seisvad raskused (omaalgatuslik arvamus) | 18 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 567. istungjärk — Interactio, 23.2.2022–24.2.2022

2022/C 275/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Turism ja transport/järelmeetmed (omaalgatuslik arvamus)

1

2022/C 275/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal COVID-19 mõju põhiõigustele ja õigusriigi põhimõttele kogu ELis ning demokraatia tulevik (omaalgatuslik arvamus)

11

2022/C 275/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kestliku mere- ja siseveetranspordi ees seisvad raskused (omaalgatuslik arvamus)

18

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 567. istungjärk — Interactio, 23.2.2022–24.2.2022 |
| 2022/C 275/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu soovitus Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni pakti kohta(COM(2021) 407 final – final 2021/230 (NLE)) | 24 |
| 2022/C 275/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa missioonid(COM (2021) 609 final) | 30 |
| 2022/C 275/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2001/20/EÜ ja 2001/83/EÜ seoses eranditega teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal(COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD)) ja Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 536/2014 seoses eranditega teatavatest kohustustest uuritavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal(COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD)) | 36 |
| 2022/C 275/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Äriühingute maksustamine 21. sajandil(COM(2021) 251 final) | 40 |
| 2022/C 275/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ seoses proportsionaalsuse, järelevalve kvaliteedi, aruandluse, pikaajaliste garantiimeetmete, makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendite, kestlikkusriskide ning kindlustusgrupi ja piiriülese järelevalvega(COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD)) ja teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse kindlustus- ja edasikindlustusandjate finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistik ning muudetakse direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2009/138/EÜ, (EL) 2017/1132 ja määrusi (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 648/2012(COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD)) | 45 |
| 2022/C 275/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Euroopa Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüs(COM(2021) 740 final) | 50 |
| 2022/C 275/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA) – järgmine samm Euroopa terviseliidu väljakujundamise suunas(COM(2021) 576 final) | 58 |
| 2022/C 275/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (uuesti sõnastatud)(COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)) ja — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus poliitreklaami läbipaistvuse ja suunamise kohta(COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD)) | 66 |
| 2022/C 275/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Uus Euroopa Bauhaus. Kaunis, kestlik, kaasav(COM(2021) 573 final) | 73 |
| 2022/C 275/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Toimetulek energiahindade tõusuga: meetme- ja toetuspakett(COM(2021) 660 final) | 80 |
| 2022/C 275/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate raadamise ja metsade degradeerumisega seotud kaupade ja toodete liidu turul kättesaadavaks tegemist ja liidust eksportimist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 995/2010(COM(2021) 706 final – 2021/0366(COD)) | 88 |
| 2022/C 275/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse jäätmesaadetisi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1257/2013 ja (EL) 2020/1056(COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD)) | 95 |
| 2022/C 275/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Eesmärk 55: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni(COM(2021) 550 final) | 101 |
| 2022/C 275/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2008/118/EÜ ja direktiivi (EL) 2020/262 (uuesti sõnastatud) seoses Prantsusmaa La Manche’i tunneli terminalis asuvate maksuvabade kauplustega(COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS)) | 108 |
| 2022/C 275/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse teatavatele liidus liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (kodifitseeritud tekst) (COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD)) | 109 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 567. istungjärk — Interactio, 23.2.2022–24.2.2022

2022/C 275/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu soovitus Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni pakti kohta(COM(2021) 407 final – final 2021/230 (NLE))

(COM(2021) 407 final – final 2021/230 (NLE))

24

2022/C 275/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa missioonid(COM (2021) 609 final)

(COM (2021) 609 final)

30

2022/C 275/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2001/20/EÜ ja 2001/83/EÜ seoses eranditega teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal(COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD)) ja Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 536/2014 seoses eranditega teatavatest kohustustest uuritavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal(COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD))

(COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD))

(COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD))

36

2022/C 275/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule Äriühingute maksustamine 21. sajandil(COM(2021) 251 final)

(COM(2021) 251 final)

40

2022/C 275/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ seoses proportsionaalsuse, järelevalve kvaliteedi, aruandluse, pikaajaliste garantiimeetmete, makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendite, kestlikkusriskide ning kindlustusgrupi ja piiriülese järelevalvega(COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD)) ja teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse kindlustus- ja edasikindlustusandjate finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistik ning muudetakse direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2009/138/EÜ, (EL) 2017/1132 ja määrusi (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 648/2012(COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD))

(COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD))

(COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD))

45

2022/C 275/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Euroopa Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüs(COM(2021) 740 final)

(COM(2021) 740 final)

50

2022/C 275/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA) – järgmine samm Euroopa terviseliidu väljakujundamise suunas(COM(2021) 576 final)

(COM(2021) 576 final)

58

2022/C 275/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (uuesti sõnastatud)(COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)) ja — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus poliitreklaami läbipaistvuse ja suunamise kohta(COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD))

(COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD))

(COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD))

66

2022/C 275/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Uus Euroopa Bauhaus. Kaunis, kestlik, kaasav(COM(2021) 573 final)

(COM(2021) 573 final)

73

2022/C 275/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Toimetulek energiahindade tõusuga: meetme- ja toetuspakett(COM(2021) 660 final)

(COM(2021) 660 final)

80

2022/C 275/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate raadamise ja metsade degradeerumisega seotud kaupade ja toodete liidu turul kättesaadavaks tegemist ja liidust eksportimist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 995/2010(COM(2021) 706 final – 2021/0366(COD))

(COM(2021) 706 final – 2021/0366(COD))

88

2022/C 275/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse jäätmesaadetisi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1257/2013 ja (EL) 2020/1056(COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD))

(COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD))

95

2022/C 275/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Eesmärk 55: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni(COM(2021) 550 final)

(COM(2021) 550 final)

101

2022/C 275/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2008/118/EÜ ja direktiivi (EL) 2020/262 (uuesti sõnastatud) seoses Prantsusmaa La Manche’i tunneli terminalis asuvate maksuvabade kauplustega(COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS))

(COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS))

108

2022/C 275/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse teatavatele liidus liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (kodifitseeritud tekst) (COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD))

(COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD))

109

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 567. istungjärk — Interactio, 23.2.2022–24.2.2022

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Turism ja transport/järelmeetmed“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 275/01)

| Raportöör: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Raportöör:

Panagiotis GKOFAS

| Täiskogu otsus | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 185/2/7 |

Täiskogu otsus

25.3.2021

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

185/2/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldab kiitust erakordsete ühiste jõupingutuste eest, mis ELi institutsioonid on teinud 2021. aastal oma poliitiliste ettepanekute ja meetmetega, millega püütakse aidata ettevõtetel taastuda ja tagada töökohad Euroopa turismi-, transpordi- ja reisisektoris, mis on COVID-19 pandeemiast kõige enam mõjutatud ökosüsteemid (1). Pandeemia mõju ja tagajärjed majanduse ja ühiskonna jaoks ei ole aga veel täielikult nähtavad. Tuleb teha märkimisväärseid jõupingutusi, tagamaks, et järgmistel kuudel järgitakse jätkuvalt ELi kooskõlastatud lähenemisviisi, mis hõlmab selget toetust VKEdele krediidi ja rahastuse suhtes, teavet vaktsineerimise kohta ning ohutusmeetmeid, et tagada ohutu turism, reisimine ja transport ning taastada järk-järgult turismivood (rakendades Euroopa turisminäitajate süsteemi (ETIS) ja turismiohutust) (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Turism ei naase pandeemiaeelsele tasemele: globaalne vastastikune sõltuvus ning tarbijakäitumise keskkonnahoidlikumad ja digitaalsemad suundumused määravad kindlaks uued ärimudelid. Komitee leiab, et ELi ja liikmesriikide/piirkondade tasandil on vaja järgmisi lühiajalisi, keskpikki ja pikaajalisi meetmeid. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Lühiajalised meetmed:






  — | tagada, et ELi ja liikmesriikide taastekavades võetakse nõuetekohaselt arvesse hotelli-, restorani- ja toitlustussektorit (HORECA) ning mikroettevõtteid kogu turismivaldkonna lõikes, eelkõige restorane, et tagada nende püsimajäämine. EL ja liikmesriikide valitsused peavad täielikult toetama kiireloomulisi rahalise toetuse meetmeid, otserahastamise algatusi ja riigiabi ajutist raamistikku pärast 2022. aastat; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

—

tagada, et ELi ja liikmesriikide taastekavades võetakse nõuetekohaselt arvesse hotelli-, restorani- ja toitlustussektorit (HORECA) ning mikroettevõtteid kogu turismivaldkonna lõikes, eelkõige restorane, et tagada nende püsimajäämine. EL ja liikmesriikide valitsused peavad täielikult toetama kiireloomulisi rahalise toetuse meetmeid, otserahastamise algatusi ja riigiabi ajutist raamistikku pärast 2022. aastat;

| — | kaitsta mikroettevõtetele, eelkõige HORECA sektoris tegutsevatele mikroettevõtetele suunatud rahalise toetuse meetmeid, laiendada ELi ja riiklikku rahastamist nii kauaks kui vajalik ja ka pärast 2022. aasta detsembrit, alahindamata mõju, mida praegune personalikriis avaldab majanduse taastumise tempole; |
| --- | --- |

—

kaitsta mikroettevõtetele, eelkõige HORECA sektoris tegutsevatele mikroettevõtetele suunatud rahalise toetuse meetmeid, laiendada ELi ja riiklikku rahastamist nii kauaks kui vajalik ja ka pärast 2022. aasta detsembrit, alahindamata mõju, mida praegune personalikriis avaldab majanduse taastumise tempole;

| — | pikendada TERA programmi 2022. aastaks ja lükata edasi kõik ametiasutuste ees olevad, sealhulgas pandeemia ajal tekkinud maksukohustused, eelkõige HORECA sektori mikroettevõtete puhul; |
| --- | --- |

—

pikendada TERA programmi 2022. aastaks ja lükata edasi kõik ametiasutuste ees olevad, sealhulgas pandeemia ajal tekkinud maksukohustused, eelkõige HORECA sektori mikroettevõtete puhul;

| — | luua mitmeaastases finantsraamistikus sihipärane turismieelarve ning edendada tingimusi ja ühtlustatud menetlusi riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kohasele rahastusele juurdepääsemiseks, nt taristu digiteerimine ja ümberkujundamine kestlikumal viisil, põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele“ ja ühekordsuse põhimõtte kohaldamine, sealhulgas vähese bürokraatiaga mikroettevõtete puhul, ning läbipaistvate pakkumismenetluste kasutuselevõtmine turismiettevõtetele ja kohalikele turismiasutustele; (3) |
| --- | --- |

—

luua mitmeaastases finantsraamistikus sihipärane turismieelarve ning edendada tingimusi ja ühtlustatud menetlusi riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kohasele rahastusele juurdepääsemiseks, nt taristu digiteerimine ja ümberkujundamine kestlikumal viisil, põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele“ ja ühekordsuse põhimõtte kohaldamine, sealhulgas vähese bürokraatiaga mikroettevõtete puhul, ning läbipaistvate pakkumismenetluste kasutuselevõtmine turismiettevõtetele ja kohalikele turismiasutustele; (3)

| — | rakendada eeltingimusi turismi- ja transpordivaldkonna mikroettevõtete integreerimiseks pangandussüsteemi ja finantssektorisse ELi ja EKP tagatisskeemide kaudu; |
| --- | --- |

—

rakendada eeltingimusi turismi- ja transpordivaldkonna mikroettevõtete integreerimiseks pangandussüsteemi ja finantssektorisse ELi ja EKP tagatisskeemide kaudu;

| — | parandada koordineerimist kogu Euroopas, paremini ühtlustada (VKE-sõbralikke) tervishoiu- ja ohutusprotokolle, hõlbustada avaliku sektori ja ELi ettevõtjate reisimist ELi mittekuuluvates riikides, hoida piirid avatuna, minimeerida reisijatele kehtivaid piiranguid ning suurendada ELi ja liikmesriikide valitsuste koordineerimisstrateegiate ja -kavade arvu, et taastada rahvusvahelised turismivood ja välismaised otseinvesteeringud; |
| --- | --- |

—

parandada koordineerimist kogu Euroopas, paremini ühtlustada (VKE-sõbralikke) tervishoiu- ja ohutusprotokolle, hõlbustada avaliku sektori ja ELi ettevõtjate reisimist ELi mittekuuluvates riikides, hoida piirid avatuna, minimeerida reisijatele kehtivaid piiranguid ning suurendada ELi ja liikmesriikide valitsuste koordineerimisstrateegiate ja -kavade arvu, et taastada rahvusvahelised turismivood ja välismaised otseinvesteeringud;

| — | innustada kõiki ELi institutsioone, sotsiaalpartnereid, kodanikuühiskonna organisatsioone ning teadus- ja akadeemilisi asutusi panustama säästva turismi aasta korraldamisse 2022. aastal ning säästvat turismi ja transporti käsitlevate ELi näituste ja messide võrgustiku edendamisse rahvusvahelistel turgudel; |
| --- | --- |

—

innustada kõiki ELi institutsioone, sotsiaalpartnereid, kodanikuühiskonna organisatsioone ning teadus- ja akadeemilisi asutusi panustama säästva turismi aasta korraldamisse 2022. aastal ning säästvat turismi ja transporti käsitlevate ELi näituste ja messide võrgustiku edendamisse rahvusvahelistel turgudel;

| — | lisada TEN-T projektidesse (Euroopa transpordikoridorid) turismi käsitlev osa; |
| --- | --- |

—

lisada TEN-T projektidesse (Euroopa transpordikoridorid) turismi käsitlev osa;

| — | võtta kasutusele ühtlustatud vähendatud käibemaksumäära süsteem kogu majutus- ja turismisektoris, mis peab olema VKE-sõbralik ning millel peavad olema läbipaistvad menetlused, rahastamisvahendid ja -menetlused (ühtne kontaktpunkt, veebipõhised vahendid, mestimisprogrammid VKEde esindusorganisatsioonidega) ning eraldi eelarverida eelkõige mikroettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

—

võtta kasutusele ühtlustatud vähendatud käibemaksumäära süsteem kogu majutus- ja turismisektoris, mis peab olema VKE-sõbralik ning millel peavad olema läbipaistvad menetlused, rahastamisvahendid ja -menetlused (ühtne kontaktpunkt, veebipõhised vahendid, mestimisprogrammid VKEde esindusorganisatsioonidega) ning eraldi eelarverida eelkõige mikroettevõtete jaoks;

| — | luua ombudsmani ametikoht/ametiasutus, et jälgida ELi taastamismeetmete rakendamist ja juurdepääsu likviidsusele, eelkõige turismi- ja transpordisektori mikro- ja väikeettevõtete jaoks, ning täita muid konkreetseid ülesandeid; (4) |
| --- | --- |

—

luua ombudsmani ametikoht/ametiasutus, et jälgida ELi taastamismeetmete rakendamist ja juurdepääsu likviidsusele, eelkõige turismi- ja transpordisektori mikro- ja väikeettevõtete jaoks, ning täita muid konkreetseid ülesandeid; (4)

| — | töötada välja ELi mehhanism, et jälgida toetuse andmist mikroettevõtetele ja VKEdele praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) alusel. |
| --- | --- |

—

töötada välja ELi mehhanism, et jälgida toetuse andmist mikroettevõtetele ja VKEdele praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) alusel.

| 1.2.2. | Keskpika perioodi meetmed:






  — | vältida liigset võlakoormust ja ettevõtete krediidivõimelisuse kadumist; (5) |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

—

vältida liigset võlakoormust ja ettevõtete krediidivõimelisuse kadumist; (5)

| — | volitada rakkerühmi tegema järelevalvet taastamismeetmete, eelkõige turismi- ja transpordisektori mikro- ja väikeettevõtetele mõeldud meetmete rakendamise ja mõju üle; |
| --- | --- |

—

volitada rakkerühmi tegema järelevalvet taastamismeetmete, eelkõige turismi- ja transpordisektori mikro- ja väikeettevõtetele mõeldud meetmete rakendamise ja mõju üle;

| — | teha järelevalvet liikmesriikide riiklike taaste- ja vastupidavuskavade üle ning tagada turismiga seotud reformide kaasamine; |
| --- | --- |

—

teha järelevalvet liikmesriikide riiklike taaste- ja vastupidavuskavade üle ning tagada turismiga seotud reformide kaasamine;

| — | luua ELi mehhanism mikroettevõtetele ja VKEdele toetuse andmise jälgimiseks praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) raames; |
| --- | --- |

—

luua ELi mehhanism mikroettevõtetele ja VKEdele toetuse andmise jälgimiseks praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) raames;

| — | luua konkreetne turismivaldkonnale suunatud ELi eelarverida, milles oleks kajastatud nii selle ökosüsteemi tähtsus kui ka selle vajadused pärast COVID-19 kriisi; |
| --- | --- |

—

luua konkreetne turismivaldkonnale suunatud ELi eelarverida, milles oleks kajastatud nii selle ökosüsteemi tähtsus kui ka selle vajadused pärast COVID-19 kriisi;

| — | luua tugev Euroopa turismiliit, et koondada algatusi ja optimeerida rahastamist. Komiteel peaks selles liidus olema oluline roll. |
| --- | --- |

—

luua tugev Euroopa turismiliit, et koondada algatusi ja optimeerida rahastamist. Komiteel peaks selles liidus olema oluline roll.

| 1.2.3. | Pikaajalised meetmed:






  — | ELi pikaajalise turismivaldkonna strateegiakava väljatöötamine: vastupanuvõimelisemale ja kestlikumale turismivaldkonna ärimudelile ülemineku kiirendamine, nt VKEde kaasamine avaliku ja erasektori partnerlustesse; |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

—

ELi pikaajalise turismivaldkonna strateegiakava väljatöötamine: vastupanuvõimelisemale ja kestlikumale turismivaldkonna ärimudelile ülemineku kiirendamine, nt VKEde kaasamine avaliku ja erasektori partnerlustesse;

| — | seada VKEde kutse- ja hariduskoolitus riiklikul/piirkondlikul tasandil esmatähtsale kohale, edendades samal ajal õpipoisiõppe liikuvusprogramme turismi- ja transpordisektoris, keskendudes digi- ja kestlikkusoskustele, (6) eelkõige uutes sihtkohtades ja äärealadel; |
| --- | --- |

—

seada VKEde kutse- ja hariduskoolitus riiklikul/piirkondlikul tasandil esmatähtsale kohale, edendades samal ajal õpipoisiõppe liikuvusprogramme turismi- ja transpordisektoris, keskendudes digi- ja kestlikkusoskustele, (6) eelkõige uutes sihtkohtades ja äärealadel;

| — | kujundada järgmise põlvkonna ELi turismi- ja transpordipoliitika, mis tagab prognoositavuse ja suurendab usaldust majanduse kestlikuks taastumiseks; |
| --- | --- |

—

kujundada järgmise põlvkonna ELi turismi- ja transpordipoliitika, mis tagab prognoositavuse ja suurendab usaldust majanduse kestlikuks taastumiseks;

| — | töötada välja uued rahastamisvormid mikroettevõtetele, eelkõige HORECA ja naiste juhitud ettevõtetele, tegeleda aktuaalsete probleemidega (7) ja taastuda COVID-19 pandeemia mõjust ning uurida, kuidas neid ettevõtteid kõige paremini toetada, nagu pakkusid välja Madalmaade kuninganna Tema Majesteet Máxima ja GPFI (8). |
| --- | --- |

—

töötada välja uued rahastamisvormid mikroettevõtetele, eelkõige HORECA ja naiste juhitud ettevõtetele, tegeleda aktuaalsete probleemidega (7) ja taastuda COVID-19 pandeemia mõjust ning uurida, kuidas neid ettevõtteid kõige paremini toetada, nagu pakkusid välja Madalmaade kuninganna Tema Majesteet Máxima ja GPFI (8).

| 1.3. | Komitee leiab, et enamik komitee 18. septembri 2020. aasta arvamuses „Turism ja transport 2020. aastal ja pärast seda“ (9) esitatud soovitustest on endiselt sidusad ja asjakohased ning et Euroopa Komisjon ei võtnud neid oma kavades ja konsultatsioonides piisavalt arvesse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee küsib ELi/liikmesriikide/piirkondlikelt institutsioonidelt, sotsiaalpartneritelt ja laiemalt kodanikuühiskonna organisatsioonidelt, kas nad on võtnud ülesandeks alustada taas pikaajaliste investeeringutega, järgides terviklikku lähenemisviisi, et toetada sinise majanduse raamistiku ja ühise turismi tegevuskava loomist aastateks 2030/2050, määrata kindlaks sobivad rahastamisviisid ja anda laenu, kuna pärast pandeemiat ei ole turismiga tegelevatel VKEdel rahavoogu. Sellistes tingimustes on VKEdel võimatu investeerida sinisesse majandusse enne, kui nad on taastunud ja suudavad oma kohustused tasuda. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ülioluline on kehtestada uued poliitikameetmed, eraldades piisavalt rahalisi vahendeid sektori päästmiseks, ning et töötada välja pikaajaline kestlik, arukas ja vastutustundlik Euroopa turismipoliitika. Lisaks rõhutab komitee turismile eraldi ELi eelarverea pühendamise olulisust ja nõuetekohase juhtimise tagamist, et rakendada strateegilisi poliitikameetmeid, sealhulgas luua Euroopa Turismiagentuur, mille ülesandeks on






  — | luua Euroopa ühine andmeala, et teha kättesaadavaks rohkem andmeid; |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

luua Euroopa ühine andmeala, et teha kättesaadavaks rohkem andmeid;

| — | rakendada Euroopa statistikaprogrammi, et koguda mõõdikuid turismipoliitika nõuetekohaseks jälgimiseks, ning edendada säästva turismi alaste ELi heade tavade ja õppekavade vahetamist (nt ELi VKEde säästva turismi akadeemia); |
| --- | --- |

—

rakendada Euroopa statistikaprogrammi, et koguda mõõdikuid turismipoliitika nõuetekohaseks jälgimiseks, ning edendada säästva turismi alaste ELi heade tavade ja õppekavade vahetamist (nt ELi VKEde säästva turismi akadeemia);

| — | taastada ELi rahvusvaheline koostöö ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooni, OECD ja G20 turismivaldkonna töörühmaga, luues ELi turismiakadeemia spetsiaalselt VKEdele ja koolitajate koolitamise programmid kooskõlas eelnimetatud organisatsioonide standarditega. |
| --- | --- |

—

taastada ELi rahvusvaheline koostöö ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooni, OECD ja G20 turismivaldkonna töörühmaga, luues ELi turismiakadeemia spetsiaalselt VKEdele ja koolitajate koolitamise programmid kooskõlas eelnimetatud organisatsioonide standarditega.

| 1.6. | Komitee pooldab terviklikuma poliitilise lähenemisviisi järgimist ja kestlike lahenduste otsimist turismi ja transpordi tuleviku kaitsmiseks, lähtudes kolmest järgmisest peamisest nõudest ja võimalusest:






  — | taastada usaldus ja võimaldada taastumist, et hõlbustada reisimise ja ühise transpordiühenduse järkjärgulist taasavamist nii ELis kui ka ELi-väliste riikidega; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

taastada usaldus ja võimaldada taastumist, et hõlbustada reisimise ja ühise transpordiühenduse järkjärgulist taasavamist nii ELis kui ka ELi-väliste riikidega;

| — | õppida pandeemia kogemusest ja kehtestatud tavadest, võtta kasutusele spetsiifiline (VKE-sõbralike) näitajate kogum ning ühtlustada andmeid nii pandeemia mõju kohta turismi- ja transpordisektorile kui ka pandeemiaga seotud suundumuste kohta selles sektoris ELi, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

õppida pandeemia kogemusest ja kehtestatud tavadest, võtta kasutusele spetsiifiline (VKE-sõbralike) näitajate kogum ning ühtlustada andmeid nii pandeemia mõju kohta turismi- ja transpordisektorile kui ka pandeemiaga seotud suundumuste kohta selles sektoris ELi, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil;

| — | seada esmatähtsale kohale kestliku arengu tegevuskava, et anda tulevase ELi/rahvusvahelise turismi jaoks pikaajalisi juhiseid. |
| --- | --- |

—

seada esmatähtsale kohale kestliku arengu tegevuskava, et anda tulevase ELi/rahvusvahelise turismi jaoks pikaajalisi juhiseid.

| 1.7. | Komitee teeb ettepaneku luua alaline ELi või liikmesriikide kõrgetasemeline ekspertidest koosnev mikro- ja väikeettevõtete likviidsuse ja investeeringute töörühm, mis hõlmaks turismi ja transpordi ökosüsteeme ning mis võiks hõlbustada ja toetada taastamismeetmete rakendamist ning toimida ELi järelevalvemehhanismina, omades vajalikke sõltumatuid ja läbipaistvaid andmeid mikroettevõtete likviidsusvoogude ja nende juurdepääsu kohta rahalistele vahenditele. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee julgustab ELi institutsioone, liikmesriike, piirkondi ja ELi/riiklikke sotsiaalpartnereid muutma oma mõtteviisi, kasutama ühiseid kvaliteediprogramme ning tõhusamaid rescEU ja katastroofiohu vähendamise poliitikavahendeid ning vahetama parimaid tavasid kodanikuühiskonna kaasamise kohta kriisiohjesse ning inim- ja majanduskahjude ennetamisse (10). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on veendunud, et ilma tarbijate usalduseta jääb turismi- ja reisitööstus üldisest majanduse elavnemise suundumusest maha. Nagu pandeemia on näidanud, on usalduse ja kindlustunde taastamiseks tarvis tagada tarbijate õiguste tugev kaitse pakettreise ja seotud reisikorraldusteenuseid käsitleva direktiivi (11) alusel, mille läbivaatamisel tuleks keskenduda reisijate õigusi käsitlevate ELi õigusaktide puuduste kõrvaldamisele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Hoolimata reisimist käsitlevatest ELi õigusaktidest, millega antakse reisijatele õigus rahalisele tagasimaksele, on paljud liikmesriigid rakendanud riiklikke erakorralisi meetmeid, mis on selle õigusega otseses vastuolus, sundides tarbijaid võtma vastu vautšereid ja/või pikendades tagasimakseteks ettenähtud tähtaegu. On äärmiselt oluline, et ELi õigust jälgitaks ja jõustataks. Peaaegu kaks aastat kestnud pandeemial on olnud otsene ja katastroofiline finantsmõju ka turismiettevõtetele, eelkõige mikroettevõtetele. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Seepärast kutsub komitee komisjoni üles uurima, kas oleks võimalik esitada ettepanek direktiivi kohandamiseks nii, et tulevaste vääramatu jõu juhtumite korral, nagu pandeemia, oleksid liikmesriikides kättesaadavad kollektiivsed tagatisfondid, et võtta paremini arvesse turismiettevõtete ellujäämise huve, tagades samal ajal tarbijatele nõuetekohase hüvitamise. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Sissejuhatus ja üldised märkused

| 2.1. | ELi ja ülemaailmne turism ei naase pandeemiaeelsele tasemele. Pandeemia mõju ja tagajärjed ühiskonna ja majanduse jaoks ei ole veel täielikult ilmnenud. Enne COVID-19 pandeemiat moodustas turism otseselt või kaudselt ligikaudu 10 % ELi SKPst, see pakkus tööd ligikaudu 22,6 miljonile inimesele ning 2018. aastal saabus ELi 563 miljonit rahvusvahelist turisti ning siia tuli 30 % ülemaailmsest kasumist, mis tegi EList maailma juhtiva turismisihtkoha. 2018. aastal külastas ELi 30 % rahvusvahelistest reisijatest, mis tegi sellest maailma kõige populaarsema turismisihtkoha. ELi 27 liikmesriigis oli 2018. aastal rohkem kui 600 000 turismiettevõtet ja öise majutusega broneeringuid tehti kokku 1 326 049 994 ööks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse hinnangul langeb turismitööstusharude arvele rohkem kui 6 % ELi kogu tööhõivest. Lisaks on mõnes piirkonnas turismi panus tööhõivesse palju suurem ja see on väheste oskustega töötajate jaoks sageli ainus tööhõivevorm. Näiteks Kreetal (Kreeka), Jadranska Hrvatskas (Horvaatia), Valle d’Aostas (Itaalia) ja Kanaari saartel (Hispaania) moodustab turism üle 30 % kogu piirkondlikust tööhõivest. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pärast mitmesuguseid pandeemiajärgseid laineid aastatel 2020 ja 2021 näeme nüüd COVID-19 mõju ulatust tööhõivele ja laastavaid sotsiaalseid tagajärgi turismi- ja transpordisektoris: rahvusvahelise turismi puudumine, ebapiisav ja nõrk nõudlus turismiga seotud kaupade/teenuste järele (tarbimismudelite ja käitumisharjumuste muutuste tõttu turismivaldkonnas COVID-19 ajal), ettevõtete maksejõuetuse suurenemine ja kasvavad võlad (mis ei piirdu üksnes turismiettevõtetega), raskused juurdepääsul likviidsusmeetmetele ja avaliku sektori asutuste ebatõhus reageerimine. Samuti ei aita piiriülese liikuvuse taastamisele ja majanduse elavnemise ergutamisele kaasa ebastabiilsed taasavamise meetmed, nn rohelise passi piirangumeetmete väärkasutamine ja sõltumatute ametiasutuste suutmatus tagada ühtsed turistide/reisijate ja ettevõtete õigused, turistide jaoks mõeldud tegelikku kohalikku tervishoidu- ja ohutusolukorda käsitleva usaldusväärse teabe keerukus ja selle sagedane puudumine, ning liidusisese liikuvuse keerukad bürokraatlikud menetlused ELi sisepiirides. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tasub märkida, et Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse (EPRS) hiljutise aruande (12) kohaselt on COVID-19 pandeemia mõju Euroopa Liidu turismisihtkohtadele asümmeetriline ja väga lokaliseeritud. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse aruande joonistelt 1 ja 2 nähtub, et pandeemia ajal vähenes turismi osakaal tööhõives ja SKPs märgatavalt. Näiteks Itaalias vähenes turismi panus SKPsse 2020. aastal poole võrra (võrreldes 2019. aastaga), langedes 13,1 %-lt 7 %-le ning kaotati 337 000 töökohta. Võrreldes Ameerika Ühendriikidega langes SKP mitmes ELi liikmesriigis (nt Saksamaal, Itaalias ja Prantsusmaal) suuremal määral, kuid tööhõive vähem. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kakskümmend üks kuud pärast pandeemia algust Euroopas seisavad ülemaailmsed turismi- ja transpordi ökosüsteemid endiselt silmitsi enneolematu kriisiga (13). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Samuti oleme ELis näinud linnapiirkondades uusi pendelrände- ja poodlemismustreid, mis on kohandatud valitsuse kehtestatud reisipiirangutega, nagu kõndimise, jalgrattaga sõitmise, autoga reisimise ja netipoodlemise kasv ühistranspordiga reisimise asemel. Paljudes ELi riikides ei ole eriti vanematel inimestel olnud COVID-19 piirangute tõttu võimalik rahuldada vajadust hooajalise turismi ja transpordi järele. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Koos rahvusvahelise turismi nõudluse langusega 70 % ulatuses on vähenenud reisimine rongi, kruiisilaeva, reisilaeva ja lennukiga, mis on toonud kaasa tulude ja töökohtade kaotuse mõlemas sektoris ja neist sõltuvates sektorites (nt tööstus- ja jaekaubandussektor). Kuigi mõju kaubavedudele on seni olnud tagasihoidlik, on lähiaastatel oodata sektori kokkutõmbumist, eriti majanduslanguse korral. Seetõttu tuleks neid sektoreid ELi ja liikmesriikide taastekavades asjakohaselt arvesse võtta. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Nende ilmingute kõrval näitasid hiljutised tulekahjud Lõuna-Euroopas ja üleujutused Põhja-Euroopas lisaks traagilistele inimkaotustele ja majanduskahjule ka seda, kuidas tavapärased poliitikameetmed ja olemasolev nõrk rescEU mehhanism ei too oodatud tulemusi ja on osutunud pikaajalise kestliku arengu mudelite jaoks ebasobivaks. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Järgmise põlvkonna ELi turismi- ja transpordipoliitika

| 3.1. | Vaja on uut järgmise põlvkonna lähenemisviisi, mis on ühtlustatum ning põhineb Euroopa ja liikmesriikide poliitilistel valikutel lühiajalise, keskpika ja pikaajalise vastupanuvõime ning turismi ja transpordi täieliku taastamise kasuks. Peamised ühised põhimõtted peaksid olema ELi uue poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku tegevuskava keskmes, et:






  — | taastada töötajate, elanike, turistide/reisijate ning ELi/üleilmsete era- ja avaliku sektori investorite hulgas usaldus ELi turismi- ja transpordiökosüsteemide vastu (mis koosnevad peamiselt mikroettevõtetest ja füüsilisest isikust ettevõtjatest); |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

taastada töötajate, elanike, turistide/reisijate ning ELi/üleilmsete era- ja avaliku sektori investorite hulgas usaldus ELi turismi- ja transpordiökosüsteemide vastu (mis koosnevad peamiselt mikroettevõtetest ja füüsilisest isikust ettevõtjatest);

| — | aidata mõtestada ümber olemasolevad ELi turismi- ja transporditööstuse ökosüsteemid, et edendada vastupanuvõimet ja taastumist kolmekordse ülemineku (tervishoiualane, digitaalne, roheline) saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

aidata mõtestada ümber olemasolevad ELi turismi- ja transporditööstuse ökosüsteemid, et edendada vastupanuvõimet ja taastumist kolmekordse ülemineku (tervishoiualane, digitaalne, roheline) saavutamiseks;

| — | taastada COVID-19-eelne nõudlus ja edendada VKEde jaoks taskukohaseid uusi investeeringuid sektorite kestlikku ja pikaajalisse kasvu pärast ajavahemikku 2021–2027. |
| --- | --- |

—

taastada COVID-19-eelne nõudlus ja edendada VKEde jaoks taskukohaseid uusi investeeringuid sektorite kestlikku ja pikaajalisse kasvu pärast ajavahemikku 2021–2027.

| 3.2. | Euroopa Komisjoni hiljutine pakett „Eesmärk 55“ võimaldab ELil saavutada Euroopa kliimaseaduses sätestatud Euroopa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgid. Paketis sisalduvad ettepanekud mõjutavad ka Euroopa transpordi ja turismi ökosüsteeme. Meetmete koostamisel tuleb lähtuda õigest poliitikast, vastasel juhul ei too ettepanekud kaasa järgmise põlvkonna ELi turismi- ja transpordipoliitikat. Vastupidi, kavandatud meetmetega võib kaasneda märkimisväärne regulatiivkoormuse kasv nii suurte kui ka väikeste ELi ettevõtete jaoks, kahjustades nende konkurentsivõimet ELi piiride kõrval asuvate ELi-väliste transpordi- ja turismiettevõtetega võrreldes, seades sellega ohtu ELi töökohad nendes sektorites. Seetõttu tabaks see eriti rängalt neid ELi piirkondi, mis sõltuvad suurel määral turismist. Seepärast tuleks uue järgmise põlvkonna lähenemisviisi puhul pöörata tähelepanu kõnealuse õigusaktide paketi kulude mõjule Euroopa transpordi- ja turismiökosüsteemidele ning tagada, et nende (rahvusvahelist) konkurentsivõimet ei kahjustata. Ainult sel viisil on võimalik kaitsta Euroopa tööhõivet ja konkurentsivõimet, vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ja tagada uue järgmise põlvkonna lähenemisviisi edu. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Hea algus: uus teadlikkus EList

| 4.1. | Riigiabi ajutise raamistiku paindlikkuse täielik ärakasutamine peaks olema tagatud 2022. aasta lõpuni ja sama aja jooksul peaks toimima ka oluline töötusprogramm TERA. Sellegipoolest tuleks sotsiaalvaldkonna osalejaid ja VKEde organisatsioone rohkem kaasata, et pakett vastaks mõju ja tõhususe suhtes ootustele. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sellest hoolimata on väikeettevõtetele ja HORECA sektori VKEdele kättesaadavate likviidsus-, finants- ja rekapitaliseerimiskavade jaoks vaja kiiresti poliitilist sekkumist, millega pikendada neid meetmeid ja programme ajavahemiku 2022–2023 lõpuni. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Esitatud riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad ja uus mitmeaastane finantsraamistik (2021–2027) nõuavad tugevamat ja ühtlustatud ühiste metoodikate ja tavade vahetamise süsteemi (sealhulgas Euroopa poolaasta), et tagada vajalik sümmeetriline ELi majanduse taastumine, aus konkurents avaliku ja erasektori osalejate, eelkõige restoranide ja HORECA sektori VKEde vahel riiklikul/piirkondlikul/kohalikul tasandil, sotsiaalne lähenemine ja kaasatus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades tehakse kindlaks, kuidas raha olemasolevate tähtaegade raames eraldatakse ja kasutatakse. Olenevalt ELi riigist on turism hõlmatud kas turismispetsiifiliste meetmetega, millega sektorit ajakohastatakse, või horisontaalsete meetmetega, mis on tähtsad kõikide sektorite jaoks. Seetõttu oleme töötanud välja lühiajalise kuni keskpika perioodi/pikaajalise raamistiku koos nelja peamise poliitikasambaga, millele tugineme oma lõplikes järeldustes ja soovitustes. |
| --- | --- |

4.4.

4.5.   I SAMMAS: likviidsus, tööhõive taastumine ja ettevõtete kindlustunde taastamine

| 4.5.1. | Kuna puudub selge ja ajakohane teave Euroopa Komisjoni taastamisprogrammist Euroopa Investeerimisfondi raames eraldatava rahalise toetuse eeldatava mõju kohta mikroettevõtetele ja VKEdele, väljendab komitee muret ja teeb ettepaneku






  — | luua rakkerühm, mis teeks järelevalvet taastamismeetmete, eelkõige turismi- ja transpordisektori mikro- ja väikeettevõtetele mõeldud meetmete rakendamise ja mõju üle; |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

—

luua rakkerühm, mis teeks järelevalvet taastamismeetmete, eelkõige turismi- ja transpordisektori mikro- ja väikeettevõtetele mõeldud meetmete rakendamise ja mõju üle;

| — | jälgida liikmesriikide riiklikke taaste- ja vastupidavuskavasid, et hinnata, kas need hõlmavad turismiga seotud reforme; |
| --- | --- |

—

jälgida liikmesriikide riiklikke taaste- ja vastupidavuskavasid, et hinnata, kas need hõlmavad turismiga seotud reforme;

| — | luua ELi mehhanism, et jälgida mikroettevõtetele ja VKEdele toetuse andmist praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) raames; |
| --- | --- |

—

luua ELi mehhanism, et jälgida mikroettevõtetele ja VKEdele toetuse andmist praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) raames;

| — | luua turismi jaoks konkreetne ELi eelarverida, milles oleks kajastatud nii selle ökosüsteemi tähtsus kui ka selle vajadused pärast COVID-19 kriisi; |
| --- | --- |

—

luua turismi jaoks konkreetne ELi eelarverida, milles oleks kajastatud nii selle ökosüsteemi tähtsus kui ka selle vajadused pärast COVID-19 kriisi;

| — | rakendada uue võimaluse pakkumise ja varajase hoiatamise kavasid ning VKEde jaoks mõeldud uut kergesti kasutatavat maksevõimeprogrammi; |
| --- | --- |

—

rakendada uue võimaluse pakkumise ja varajase hoiatamise kavasid ning VKEde jaoks mõeldud uut kergesti kasutatavat maksevõimeprogrammi;

| — | koondada need erinevad algatused ja ettepanekud Euroopa turismiliitu. See võimaldab paremini tegeleda probleemide, lahenduste ja rahastamisega. Komitee annab oma panuse, osaledes selle liidu aruteludes ja töös. |
| --- | --- |

—

koondada need erinevad algatused ja ettepanekud Euroopa turismiliitu. See võimaldab paremini tegeleda probleemide, lahenduste ja rahastamisega. Komitee annab oma panuse, osaledes selle liidu aruteludes ja töös.

4.6.   II SAMMAS: andme- ja teadmusvõrgustikud ning valmisolek, tervishoid ja ohutus, riskide leevendamine

| 4.6.1. | Turism avaldab mõju majandusele, loodus- ja tehiskeskkonnale, külastatavate kohtade kohalikule elanikkonnale ja külastajatele endile. Poliitikameetmeid, millega muuta turism kestlikumaks ja kasutada ära selle potentsiaal aidata kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele, takistab turismi kestlikkust käsitleva statistika puudumine. Kui turismivaldkonna kestlikkus on prioriteet, peame seadma esmatähtsale kohale ka selle mõõtmise. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Maailma Turismiorganisatsioon koostöös ÜRO statistikaosakonnaga aitab juhtivatel riikidel ja institutsioonidel töötada välja turismi kestlikkuse mõõtmise statistilise raamistiku. Rahvusvahelised ametid rõhutavad kasvavat vajadust hinnata turismi kestlikkust selle kõigis kolmes, majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnaalases mõõtmes, ning EL võiks aidata oma liikmesriikide kogemustega kaasa ja kehtestada selles suhtes ühtlustatud standardid. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   III SAMMAS: keskpika perioodi/pikaajalised üleminekuvõimalused

| 4.7.1. | ELi tööstusstrateegia peab kiirendama veelgi rohe- ja digiüleminekut ning suurendama ELi tööstusökosüsteemide – mille oluline osa on mikroettevõtted – vastupanuvõimet, eelkõige turismi- ja transpordisektoris. Turismi üleminekuvõimaluste loomist koos kodanikuühiskonna organisatsioonide, sotsiaalpartnerite, kõigi avaliku sektori asutuste ja reguleerivate asutustega peaks täiendama terviklik lähenemisviis, mis on vajalik kestlike stsenaariumide võrdlemiseks ning turismi, HORECA ja transpordipoliitika lahenduste ümbermõtestamiseks ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.8. | IV SAMMAS: juhtimine ja ressursid: kodanikuühiskonna organisatsioonide roll nn järgmise põlvkonna kestliku turismi ja transpordi poliitikameetmetes (riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Euroopa Komisjon on toonud esile seitse juhtalgatust, mille nimel julgustab ta ELi riike tegema investeeringuid ja reforme. Mitu neist juhtalgatustest, näiteks need, mis on loetletud allpool, võivad viia turismivaldkonda investeerimiseni:






  — | renoveerimine: turismitaristu renoveerimine, et parandada selle energiatõhusust (liginullenergiahooned), juurdepääsetavust ja ressursside haldamist ning arendada ringmajanduslikke ärimudeleid (nt toidu- ja jäätmekäitlus) ning kestlikke välis- või ELi otseinvesteeringuid; |
| --- | --- | --- |

4.9.

—

renoveerimine: turismitaristu renoveerimine, et parandada selle energiatõhusust (liginullenergiahooned), juurdepääsetavust ja ressursside haldamist ning arendada ringmajanduslikke ärimudeleid (nt toidu- ja jäätmekäitlus) ning kestlikke välis- või ELi otseinvesteeringuid;

| — | ümber- ja täiendusõpe: koolituse pakkumine turismiettevõtetele, eelkõige mikroettevõtetele, töötajatele ja sihtkohtade haldajatele, et toetada rohe- ja digipööret; |
| --- | --- |

—

ümber- ja täiendusõpe: koolituse pakkumine turismiettevõtetele, eelkõige mikroettevõtetele, töötajatele ja sihtkohtade haldajatele, et toetada rohe- ja digipööret;

| — | ajakohastamine: turismipoliitika eest vastutavate avaliku sektori asutuste digiülemineku toetamine ning andmete jagamise edendamine avaliku sektori asutuste, sihtkohtade haldajate ja ettevõtete vahel; |
| --- | --- |

—

ajakohastamine: turismipoliitika eest vastutavate avaliku sektori asutuste digiülemineku toetamine ning andmete jagamise edendamine avaliku sektori asutuste, sihtkohtade haldajate ja ettevõtete vahel;

| — | laadimine ja tankimine: investeerimine puhtasse liikuvusse ja ühenduvuse parandamine turismisihtkohtadega, eelkõige turismikeskustega (nt veetransport, bussid, ühistransport); |
| --- | --- |

—

laadimine ja tankimine: investeerimine puhtasse liikuvusse ja ühenduvuse parandamine turismisihtkohtadega, eelkõige turismikeskustega (nt veetransport, bussid, ühistransport);

| — | konkreetse turismi käsitleva osa lisamine TEN-T projektidesse (Euroopa transpordikoridorid) võimaldab arvesse võtta selle eripära. |
| --- | --- |

—

konkreetse turismi käsitleva osa lisamine TEN-T projektidesse (Euroopa transpordikoridorid) võimaldab arvesse võtta selle eripära.

| 4.10. | Liikmesriigid ja ELi institutsioonid vajavad tugevat partnerlusraamistikku Euroopa/riiklike/piirkondlike ja sotsiaalpartneritega (sotsiaaldialoog). ELi, riiklikel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel ning muudel sidusrühmadel palutakse toimida kõigil tasanditel ennetavalt ja luua lisaväärtust (lisaks täielikule kaasatusele Euroopa poolaastasse, turujärelevalvesse jne), mis hõlmaks mõningaid ühiseid pikaajalisi eesmärke, ühiseid ajakavasid ja uut majanduslikku lähenemist, mis tagab sotsiaalse kaasatuse. Tarvis on tulevikule mõelda ning põhjaliku ümberhindamise, konkreetse ühise poliitilise tegevuskava ja riiklike kohustuste abil rakendada meetmeid, et töötada välja kestlikum, atraktiivsem ja omavahel seotud turismi ja transpordi ärimudel, mis sobiks uue üleilmse turu nõudluse ja muutunud eluviisidega. |
| --- | --- |

4.10.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisjoni teatis „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ COM(2020) 456 final, ühtekuuluvuspoliitika toetus aastateks 2021–2027, tervise- ja ohutusmeetmete pakett, nagu vaktsineerimispoliitika, ELi digitaalne COVID-tõend, Euroopa turismivaldkonna COVID-19 ohutuspitseri miinimumnõue jm.

1

(2)  https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/digitalisation-and-safety-for-tourism?p_l_back_url=%2Fsearch%3Fq%3Dtourism

2

(3)  Mikroettevõtete organisatsioonide ja laiemate sidusrühmade peamised huvivaldkonnad turismi üleminekus on järgmised: rohelisem turism (ringmajanduslik turism, kõigile juurdepääsetav turism, CO2-neutraalne liikuvus, kestlikkusalased teadmised, kestlik tarbimine), digipööre (andmeanalüütika ja reaalajas kogemuse haldamine, digitaalne katkematu turism (never-ending tourism) ja virtuaalsed kogemused, tehnoloogiaga tõhustatud sihtkohad (technology-empowered destinations), väärtuste koosloomise ümberkujundamine, turismi pakkujate ja tarbijate digitaalne võimestamine ja teadmised) ja vastupanuvõime (muutuva turismimaailma kohanemisvõime, täienduskoolitus ja kvaliteetse töö tagamine turismivaldkonnas, sihtkoha haldamine kõigi heaolu toetamiseks, õigluse toetamine, ligipääsetavus ja turismi sotsiaalne mõju kliimamuutustele, vananemine ja digilõhe);

3

2

never-ending tourism

technology-empowered destinations

(4)  Ombudsman/ametiasutus täidaks veel järgmisi ülesandeid: jälgib liikmesriikide tegevust seoses riiklike taaste- ja vastupidavuskavadega, et hinnata, kas turismiga seotud reforme on sidusalt rakendatud, jälgib turismi- ja väikeste transpordiettevõtete uue võimaluse pakkumise ja varajase hoiatamise kavasid ning VKEde jaoks mõeldud uut kergesti kasutatavat maksevõimeprogrammi ning kehtestab tingimused turismi jaoks eraldi eelarverea loomiseks, mis kajastab nii selle ökosüsteemi tähtsust kui ka selle vajadusi pärast COVID-19 kriisi.

4

(5)  Meetmed: võlakapitali restruktureerimine, mikroettevõtete koondumise ja klastrite moodustamise võime tugevdamine, omakapitali edendamine ja erainvestoritele maksusoodustuste pakkumine ning varajase hoiatamise mehhanismide toetamine maksejõuetuse ohus olevate väikeettevõtete jaoks.

5

(6)  Nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta (ELT C 153, 2.5.2018, lk 1).

6

(7)  Kuninganna Máxima, kes on ÜRO peasekretäri erinõunik arengu kaasava rahastamise vallas, pidas 31. oktoobril 2021 kõne Roomas toimunud G20 tippkohtumisel, www.unsgsa.org.

7

(8)  Ülemaailmne finantsalase kaasamise partnerlus on kõiki G20 riike kaasav platvorm.

8

(9)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 219.

9

(10)  Sendai katastroofiohu vähendamise raamistik 2015–2030, VKEde teadmusvõrgustik ja valmisoleku tutvustuskeskused, https://www.europeansmeacademy.eu/news/improving-preparednes-response-to-eu-natural-and-man-made-disasters/.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2302, mis käsitleb pakettreise ja seotud reisikorraldusteenuseid (ELT L 326, 11.12.2015, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi mõttekoda, „Relaunching transport and tourism in the EU after COVID-19“, veebruar 2021.

12

(13)  See on kõige rängemalt mõjutanud väikeettevõtteid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid asjaomastes väärtus- ja tarneahelates, samuti töötajaid ja ühiskonda ning nende vastupanuvõimet.

13

---

LISA

Täiskogu võttis sektsiooni arvamuse järgmised tekstiosad vastu ja lükkas tagasi neid puudutavad muudatusettepanekud, mille poolt hääletas siiski vähemalt veerand hääletanutest:

MUUDATUSETTEPANEK 3

INT/949

Turism ja transport/järelmeetmed

Punkt 2.1

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.1 | ELi ja ülemaailmne turism ei naase pandeemiaeelsele tasemele. Pandeemia mõju ja tagajärjed ühiskonna ja majanduse jaoks ei ole veel täielikult ilmnenud. Enne COVID-19 pandeemiat moodustas turism otseselt või kaudselt ligikaudu 10 % ELi SKPst, see pakkus tööd ligikaudu 22,6 miljonile inimesele ning 2018. aastal saabus ELi 563 miljonit rahvusvahelist turisti ning siia tuli 30 % ülemaailmsest kasumist, mis tegi EList maailma juhtiva turismisihtkoha. 2018. aastal külastas ELi 30 % rahvusvahelistest reisijatest, mis tegi sellest maailma kõige populaarsema turismisihtkoha. ELi 27 liikmesriigis oli 2018. aastal rohkem kui 600 000 turismiettevõtet ja öise majutusega broneeringuid tehti kokku 1 326 049 994 ööks. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

2.1

ELi ja ülemaailmne turism ei naase pandeemiaeelsele tasemele. Pandeemia mõju ja tagajärjed ühiskonna ja majanduse jaoks ei ole veel täielikult ilmnenud. Enne COVID-19 pandeemiat moodustas turism otseselt või kaudselt ligikaudu 10 % ELi SKPst, see pakkus tööd ligikaudu 22,6 miljonile inimesele ning 2018. aastal saabus ELi 563 miljonit rahvusvahelist turisti ning siia tuli 30 % ülemaailmsest kasumist, mis tegi EList maailma juhtiva turismisihtkoha. 2018. aastal külastas ELi 30 % rahvusvahelistest reisijatest, mis tegi sellest maailma kõige populaarsema turismisihtkoha. ELi 27 liikmesriigis oli 2018. aastal rohkem kui 600 000 turismiettevõtet ja öise majutusega broneeringuid tehti kokku 1 326 049 994 ööks.

| 2.1 | ELi ja ülemaailmne turism ei naase
  viivitamatult
  pandeemiaeelsele tasemele. Pandeemia mõju ja tagajärjed ühiskonna ja majanduse jaoks ei ole veel täielikult ilmnenud. Enne COVID-19 pandeemiat moodustas turism otseselt või kaudselt ligikaudu 10 % ELi SKPst, see pakkus tööd ligikaudu 22,6 miljonile inimesele ning 2018. aastal saabus ELi 563 miljonit rahvusvahelist turisti ning siia tuli 30 % ülemaailmsest kasumist, mis tegi EList maailma juhtiva turismisihtkoha. 2018. aastal külastas ELi 30 % rahvusvahelistest reisijatest, mis tegi sellest maailma kõige populaarsema turismisihtkoha. ELi 27 liikmesriigis oli 2018. aastal rohkem kui 600 000 turismiettevõtet ja öise majutusega broneeringuid tehti kokku 1 326 049 994 ööks. |
| --- | --- |

2.1

ELi ja ülemaailmne turism ei naase
  viivitamatult
  pandeemiaeelsele tasemele. Pandeemia mõju ja tagajärjed ühiskonna ja majanduse jaoks ei ole veel täielikult ilmnenud. Enne COVID-19 pandeemiat moodustas turism otseselt või kaudselt ligikaudu 10 % ELi SKPst, see pakkus tööd ligikaudu 22,6 miljonile inimesele ning 2018. aastal saabus ELi 563 miljonit rahvusvahelist turisti ning siia tuli 30 % ülemaailmsest kasumist, mis tegi EList maailma juhtiva turismisihtkoha. 2018. aastal külastas ELi 30 % rahvusvahelistest reisijatest, mis tegi sellest maailma kõige populaarsema turismisihtkoha. ELi 27 liikmesriigis oli 2018. aastal rohkem kui 600 000 turismiettevõtet ja öise majutusega broneeringuid tehti kokku 1 326 049 994 ööks.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 72 |
| --- | --- |
| Vastu: | 84 |
| Erapooletud: | 21 |

Poolt:

72

Vastu:

84

Erapooletud:

21

MUUDATUSETTEPANEK 1

INT/949

Turism ja transport/järelmeetmed

Punkt 1.2

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Turism ei naase
  pandeemiaeelsele tasemele: globaalne vastastikune sõltuvus ning tarbijakäitumise keskkonnahoidlikumad ja digitaalsemad suundumused määravad kindlaks uued ärimudelid. Komitee leiab, et ELi ja liikmesriikide/piirkondade tasandil on vaja järgmisi lühiajalisi, keskpikki ja pikaajalisi meetmeid. | Hoolimata positiivsetest väljavaadetest ei ole oodata, et turism naaseks
  pandeemiaeelsele tasemele: globaalne vastastikune sõltuvus ning tarbijakäitumise keskkonnahoidlikumad ja digitaalsemad suundumused määravad kindlaks uued ärimudelid. Komitee leiab, et ELi ja liikmesriikide/piirkondade tasandil on vaja järgmisi lühiajalisi, keskpikki ja pikaajalisi meetmeid. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Turism ei naase
  pandeemiaeelsele tasemele: globaalne vastastikune sõltuvus ning tarbijakäitumise keskkonnahoidlikumad ja digitaalsemad suundumused määravad kindlaks uued ärimudelid. Komitee leiab, et ELi ja liikmesriikide/piirkondade tasandil on vaja järgmisi lühiajalisi, keskpikki ja pikaajalisi meetmeid.

Hoolimata positiivsetest väljavaadetest ei ole oodata, et turism naaseks
  pandeemiaeelsele tasemele: globaalne vastastikune sõltuvus ning tarbijakäitumise keskkonnahoidlikumad ja digitaalsemad suundumused määravad kindlaks uued ärimudelid. Komitee leiab, et ELi ja liikmesriikide/piirkondade tasandil on vaja järgmisi lühiajalisi, keskpikki ja pikaajalisi meetmeid.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 77 |
| --- | --- |
| Vastu: | 91 |
| Erapooletud: | 20 |

Poolt:

77

Vastu:

91

Erapooletud:

20

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/11

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „COVID-19 mõju põhiõigustele ja õigusriigi põhimõttele kogu ELis ning demokraatia tulevik“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 275/02)

| Raportöör: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Raportöör: | Cristian PÎRVULESCU |

Raportöör:

José Antonio MORENO DÍAZ

Raportöör:

Cristian PÎRVULESCU

| Täiskogu otsus | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 10.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 205/7/5 |

Täiskogu otsus

25.3.2021

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

10.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

205/7/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb sügavat muret selle pärast, kuidas COVID-19 mõjutab kõigi ELis elavate inimeste elu, turvalisust, heaolu ja väärikust. Samuti on ta väga mures COVID-19 mõju pärast üksikisikutele ja kogukondadele kogu maailmas, iseäranis riikides, kus puudub pandeemiaga toimetulekuks asjakohane tervishoiu-, sotsiaal- ja haridustaristu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ELi ja liikmesriikide meetmed peavad olema suunatud Euroopa tervishoiutaristu süsteemsetele nõrkustele suurenenud liikuvuse ja ohtlike zoonootiliste haiguste suurema levimistõenäosuse kontekstis. Samuti peaksid pandeemia vastu võitlemiseks tehtavad jõupingutused käima käsikäes nõuetekohase sotsiaalse ja majandusliku toetussüsteemi loomisega, et leevendada pandeemia kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nagu komitee on varem sedastanud, põhineb Euroopa Liit ühistel Euroopa väärtustel, mis ei ole mitte mingil juhul läbiräägitavad: inimväärikuse ja inimõiguste austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus ja õigusriik (1). EL ja selle liikmesriigid ei tohi hädaolukorra ning selle majanduslike, sotsiaalsete ja haridusalaste tagajärgedega silmitsi seistes neid väärtusi unustada. Kuigi praegusele kriisile tuleb reageerida kiiresti ja see nõuab teatavaid erakorralisi ja ajaliselt piiratud meetmeid, ei tohi need minna vastuollu õigusriigi põhimõttega ega ohustada demokraatiat, võimude lahusust ja Euroopa kodanike põhiõigusi (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EL peaks õiglase ja igakülgse kriisist taastumise eesmärgil ühtlustama oma poliitikameetmed, strateegiad ja programmid, et saavutada meditsiini-, sotsiaal-, majandus- ja demokraatlike standardite ülespoole suunatud lähenemine. Seoses jõupingutustega, mis on tehtud taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu koroonaviiruse pandeemiast põhjustatud vahetu majandusliku ja sotsiaalse kahju heastamiseks, kinnitab komitee oma toetust komisjoni ettepanekule võtta vastu määrus, millega luuakse uus vahend, mis võimaldaks võtta majanduslikke parandusmeetmeid liikmesriikide suhtes, kes rikuvad tõsiselt ja püsivalt ELi lepingu artiklis 2 loetletud väärtusi (3). Lisaks vajame õigusriigi põhimõtte laiemat määratlust, mis sisaldaks põhiõiguste kaitset ja tagaks pluralistliku demokraatia kaitse. Õigusriigi põhimõte eksisteerib vastastikku sõltuvas, lahutamatus ja kolmepoolses suhtes põhiõiguste ja demokraatiaga. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ELi institutsioonid ja liikmesriikide valitsused peaksid kasutama olemasolevaid sotsiaal- ja kodanikudialoogi institutsioone, et täielikult kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid looma pluralistlikku demokraatlikku ruumi, mis on avatud erinevatele nägemustele ja kriitilistele avaldustele ja kus rakendatakse kaitsemeetmeteid, mille abil piiratakse valeuudiste levikut, samuti põhjendamatuid inimõigustevastaseid ja vandenõupõhiseid äärmuslikke diskursusi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Valitsused peaksid selgelt määratlema oma meetmete õigusliku aluse. Tervisealaseid hädaolukordi käsitlevate kehtivate õigusaktide ja nendega seotud eeskirjade mis tahes reformimisel või uute sätete sisseviimisel, sealhulgas tulevasteks pandeemiateks valmistumisel, tuleks kehtestada selged piirangud ja tingimused ja näha sõnaselgelt ette parlamentaarne ning kohtulik kontroll, et tagada meetmete proportsionaalsus ja nende vastavus riiklikele ja rahvusvahelistele inimõiguste standarditele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | COVID-19-ga seotud eeskirjad ja poliitikameetmed peaksid olema võimalikult selged, sidusad ja järjepidevad ning neist tuleks õigeaegselt teavitada. Sellesse peaks olema kaasatud kodanikuühiskond, sealhulgas sotsiaalpartnerid, kellega tuleb eeskirjade ja poliitikameetmete väljatöötamisel konsulteerida. Oluline on lähtuda tõenduspõhisest loogikast. Asjaomane selguse põhimõte peaks olema aluseks ka selliste prognoositavate mehhanismide loomisel, mis hõlmavad kõiki vajalikke demokraatlikke sisulisi ja menetluslikke kaitsemeetmeid, et olla valmis nõuetekohaselt reageerima võimalikele tulevastele pandeemiatele, tervisekriisidele ja loodusõnnetustele. Eeskirjad, poliitikameetmed ja nendega seotud asjakohane teave peaksid olema kättesaadavad kõigile ühiskonnarühmadele, sh vähemuskeelt kõnelevatele rühmadele. Kui poliitikameetmetes on vaja teha muudatusi, tuleks neist erinevate ametlike ja avalike kanalite kaudu piisavalt varakult teada anda, et inimestel oleks aega valmistuda ja oma käitumist vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pandeemiameetmete kehtestamise eest vastutavatelt ministritelt tuleks nõuda korrapärast aruandmist parlamendile. Liikmesriikide parlamendid peaksid asutama komiteesid, komisjone või rühmi, kes kontrollivad COVID-19 meetmeid ning esitavad korrapäraselt aruandeid parlamentidele ning kohalikele ja piirkondlikele esinduskogudele. Parlamendi arutelu nende aruannete ja valitsuse vastuste üle peaks samuti olema kohustuslik, et tagada järelevalve valitsuse tegevuse üle. Riigid peaksid tagama juurdepääsu õigusemõistmisele, tagades sõltumatu kohtusüsteemi ja võimaldades kohtutel teha tööd veebi vahendusel ja kaugtöö vormis, toetades samas ka haavatavaid menetlusosalisi, tunnistajaid või neid, kelle suhtes on algatatud kriminaal- või tsiviilmenetlus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Põhiõigused, õigusriigi põhimõte ja demokraatia austamine on sätestatud ELi lepingus, Euroopa põhiõiguste hartas ning rahvusvahelisest õigusest tulenevates kohustustes, mille kõik ELi liikmesriigid on suveräänselt võtnud. Rahvusvahelise õiguse kohaselt on igal riigil kohustus austada, kaitsta ja järgida inimõigusi. Need väärtused on põhjapanevad, omavahel seotud ja võimendavad üksteist. Küsimus on rahvusvahelistes kohustustes, mitte ideoloogias. Kuigi arutelud inimõiguste parima rakendamise menetluste üle on ratsionaalsed, ei tohiks inimõiguste järgimise põhimõte olla poliitiliste arutelude teema. Samamoodi on tervishoiukriisidele reageerimine ametiasutuste kohustus. Ametiasutused peavad tagama, et nende pakutavate vastumeetmete üle toimub nõuetekohane demokraatlik arutelu, korraldatakse avalik arutelu ja teostatakse parlamentaarset järelevalvet, mis hõlmab ka vajadust käsitleda valeuudiseid, sealhulgas juhul, kui see tuleneb kavatsusest õõnestada poliitilist vastast, sest see võib takistada tõhusat reageerimist pandeemiast põhjustatud hädaolukorrale. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee rõhutab, et vaatamata taasterahastu „NextGenerationEU“ ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade parimatele kavatsustele ning Euroopa Komisjoni avatusele kaasata kodanikuühiskonna organisatsioone, sotsiaalpartnereid ja sidusrühmi, on tegelik osalus endiselt suures osas ebapiisav ja protsessid ei ole võimaldanud kodanikuühiskonna organisatsioonide seisukohtadel piisavalt mõjule pääseda (4). On oht, et isegi kui kava edukalt rakendatakse, edendab see küll rohe- ja digipööret, soodustades majanduskasvu keskpikas ja pikas perspektiivis, kuid ei paranda praegust keerulist olukorda, kus inimesed seisavad silmitsi töötuse, sissetuleku kaotuse ning halvenevate tervise-, elu- ja töötingimuste ja kasvava ebavõrdsusega. Viivitamatult tuleks hinnata vastupidavuskavade jaotuslikku mõju ning tulemusi tuleks riigi ja ELi tasandil arutada kodanikuühiskonna organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja sidusrühmadega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab seost demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste kaitsmise ning Euroopa sotsiaalõiguste samba väljatöötamise ja rakendamise vahel. Nagu juba eelnevalt sedastatud, peaksid kodanike heaolu ja põhiõigused tuginema ühisele ja järjepidevale sotsiaalsele mudelile, mis on piisavalt paindlik, et võtta arvesse riikide erinevaid traditsioone ja kogemusi kooskõlas aluslepingu väärtuste, põhimõtete ja eesmärkide, samba ning selle uuendatud ja tulevikku suunatud konsensusega (5). Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava rakendamise järelevalves tuleks arvesse võtta pandeemia laiaulatuslikku kahjustavat mõju. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pandeemia on olnud ülemaailmne kriis, millel on erinevate elanikkonnarühmade jaoks kahtlemata püsivad, kuid ebavõrdsed tagajärjed. Haavatavate elanikkonnarühmade toetamine peaks olema prioriteet kooskõlas mitte kellegi kõrvalejätmise põhimõttega, ning erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavatele töötajatele ja Euroopa sotsiaalõiguste samba miinimumsissetulekut käsitleva 14. põhimõtte täitmisele. Samuti tuleks suurendada toetust pandeemiast mõjutatud ettevõtetele, eriti neile, keda see mõjutas ebaproportsionaalselt ja kellel on raskusi tegevuse jätkamisega, näiteks VKEdele. Käsitleda tuleks ka mõju sotsiaalsetele ettevõtetele, kes on kriisi tõttu tõsiselt kannatanud (6). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee on seisukohal, et Euroopa demokraatia tegevuskava peaks sisaldama laiaulatuslikku algatust, et edendada demokraatia- ja põhiõigustealast haridust, millel on oluline roll demokraatlike väärtuste ja kodanikuaktiivsuse kaitsmisel. Algatus peaks olema kaasav ja suunatud kõigile kodanikele, keskendudes eelkõige noortele. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Õigusriik

| 2.1. | On olemas selged kriteeriumid, mille alusel hinnata, kas riigi tegevus vastab õigusriigi põhimõtetele, ning tähtis on järgida neid põhimõtteid tavatingimustes ja iseäranis hädaolukorras. Need kriteeriumid on seaduslikkus, õiguskindlus, täitevvõimu meelevaldse kasutamise keeld ja valitsuste kohustus järgida seadusi, mis on tagatud kohtuliku ja parlamentaarse kontrolliga (7). Erakorraliste volituste kasutamine peab olema hädavajalik, proportsionaalne ja ajutine ning sel juhul tuleb alati järgida nii riigi põhiseadusega kehtestatud piire kui ka Euroopa ja rahvusvahelise õigusega kehtestatud standardeid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | COVID-19 pandeemia on tekitanud keerulisi probleeme kõigi liikmesriikide õigus-, poliit-, sotsiaal-, tervishoiu- ja haridussüsteemidele. Sellises keerulises keskkonnas võib tunduda võimatu säilitada õigusriigi põhimõtete järgimise kõrge tase. Siiski on Euroopas ja mujal uusi tõendeid sellest, et riikides, kes on jätkanud õigusriigi põhimõtteid järgivat poliitikat ja õigusloomeprotsessi, on suudetud lisaks tervisealase hädaolukorra paremale juhtimisele ning suremuse ja nakatumise määra vähendamisele kindlustada ka üldsuse suurem usaldus valitsuse vastu, mis on kriisile kõige tulemuslikumaks reageerimiseks hädavajalik (8). Iga demokraatlik valitsus peaks lähtuma õigusriigi põhimõtetest, et reageerida õiguspäraselt ja tõhusalt praegusele tervisekriisile ja võib-olla ka sarnastele kriisidele tulevikus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Liikmesriikide pandeemiale reageerimise meetmete osas on ilmnenud mureküsimused seoses kolme õigusriigi põhimõtte keskmes oleva põhimõttega: 1) seaduslikkus, 2) õiguskindlus, 3) seaduste järgimise kohustus (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Seaduslikkusega seoses on tuvastatud mitmeid valitsuste meetmetega seotud probleeme riiklikul ja riigi tasandist madalamal tasandil, sealhulgas: õigusliku aluseta või seadusandliku volituseta võetud meetmed; erakorralise seisukorra kehtestamine ja/või pikendamine, millega rikutakse ilmselgelt riigi põhiseaduslikku raamistikku; õiguslike aluste kasutamine täitevvõimu poolt viisil, mis ei ole selleks ette nähtud; ja põhiõiguste piirangud, mis on vastu võetud ilmselgelt põhiseaduse või rahvusvaheliste inimõiguste sätteid rikkudes. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Õiguskindluse seisukohast hõlmavad selles kontekstis probleemsed riiklikud meetmed ebaselge tõlgendusega piiravate meetmete kehtestamist, vastuolusid valitsuse poliitikameetmete ja nende aluseks olevate õiguslike meetmete vahel ja niivõrd sagedasi seadusemuudatusi, et tavakodanikel on erakordselt raske aru saada, mis on lubatud ja mis mitte. Hädaolukorras suureneb risk ja ebakindlus ning inimesed ootavad valitsuselt – ja ametiasutustelt üldisemalt – selgeid juhiseid selle kohta, mida nad võivad seaduslikult teha ja mida mitte. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mis puudutab seaduse järgimise kohustust, siis valitsuste COVID-19-ga seotud tegevuse parlamentaarse ja kohtuliku järelevalve probleemid on seotud parlamentide marginaliseerimisega. Enne 2021. aasta veebruari olid vähem kui pooled ELi liikmesriikidest moodustanud parlamendi erikomisjone, avaldanud aruandeid või kavandanud regulaarseid arutelusid COVID-19-ga seotud meetmete teemal, ning vähem kui kolmandikul juhtudest olid parlamendid valitsuse meetmeid kontrollinud (nt parlamendi arutelu või hääletuse teel) või muutnud (10). Kohtulik kontroll on protsess, mille käigus kohtud tagavad, et valitsused tegutsevad seaduslikult, ja see on eriti oluline kriisi ajal, mil põhiõigusi võidakse tõsiselt piirata. Kogu ELis on tõstatatud mitmeid mureküsimusi seoses kohtuliku kontrolli tõhususe ja õiguskaitse kättesaadavusega COVID-19 meetmete kontekstis (11). Kohtute sulgemine või kohtusse pöördumise võimaldamine ainult teatavat tüüpi menetluste puhul on mõjutanud negatiivselt kodanike suutlikkust oma vaidlusi lahendada ja piiranud õiguskaitse kättesaadavust iseäranis juhul, kui pandeemiale reageerimiseks võetud meetmed on ebaproportsionaalselt mõjutanud ühiskonna kõige haavatavamaid liikmeid. Enamiku liikmesriikide kohtusüsteemid olid kriisiks halvasti ette valmistatud nende madala digiteerituse tõttu ja seetõttu, et teatud ühiskonnarühmadel, eelkõige haavatavatel rühmadel, ei olnud piisavalt teavet kohtusüsteemi toimimise kohta, mistõttu puudus neil ka sellele juurdepääs. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kokkuvõttes võib järeldada, et rahvatervise hädaolukordadele saab kõige tõhusamalt reageerida õigusriigi põhimõttele tuginevate meetmetega, (12) ning see on oluline väärtus mitte ainult tavaolukorras, vaid ka, ja võib-olla veelgi enam, kriisiaegadel. Seoses jõupingutustega, mis on tehtud taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu koroonaviiruse pandeemiast põhjustatud vahetu majandusliku ja sotsiaalse kahju heastamiseks, kinnitab komitee oma toetust komisjoni ettepanekule võtta vastu määrus, millega luuakse uus vahend, mis võimaldaks võtta majanduslikke parandusmeetmeid liikmesriikide suhtes, kes rikuvad tõsiselt ja püsivalt ELi lepingu artiklis 2 loetletud väärtusi (13). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Põhiõigused

| 3.1. | COVID-19 pandeemia on avaldanud tohutut survet kõigile institutsioonidele ja taristutele, mis toetavad ja kaitsevad põhiõigusi ELis. Kiiresti halvenevad meditsiiniteenused ja ulatuslik sotsiaal-majanduslik kriis on ohustanud enamiku Euroopa inimeste elu, tervist ja heaolu ning suurendanud vaesusriski. See on tabanud eelkõige konkreetseid rühmi, keda mõjutab sotsiaalteenuste reaalne ja pidev katkemine, mis on tingitud nende pikaajalisest alarahastamisest ja süsteemi vähesest valmisolekust kriisidega toime tulla. Sellega seoses kordab komitee oma üleskutset kehtestada Euroopa siduv raamistik inimväärse miinimumsissetuleku kasutuselevõtuks Euroopas (14). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EL ja selle liikmesriigid peaksid alustama sügavat ühiskondlikku arutelu kriisi põhjuste üle ja selle üle, miks enamik Euroopa tervishoiusüsteeme pandeemia tõttu kokkuvarisemise äärele jõudis. Aastatepikkuse kokkuhoiupoliitika tulemusena on üldiselt vähenenud investeeringud tervishoiusektorisse ja muudesse olulistesse sotsiaalteenustesse (ülalpeetavate ja haavatavate isikute abistamine, hooldekodud jne), luues viitsütikuga pommi, mis suure tervishoiuprobleemi ajel plahvatas. Euroopa tuleviku konverentsi raames tuleks julgustada kõiki asjaosalisi sellest kriisist õppust võtma, et panna alus heaoluriigi taasülesehitamisele. Vastupidavus on tühipaljas sõnakõlks, kui ei tehta kõiki jõupingutusi selleks, et ehitada üles selline uuendatud Euroopa ühiskonnamudel, mille keskmes on inimesed. EL peab olema valmis tulevastele kriisidele reageerima otsuste tegemise, läbipaistvate menetluste, poliitikameetmete ja rahaliste vahendite abil. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Põhiõiguste hartas sätestatud õiguste kaitse seadsid kahtluse alla kriisi vallandumine ja poliitikameetmed, eelkõige need, mis puudutasid tervishoiuteenuste osutamist, mittediskrimineerimist, soolist võrdõiguslikkust, laste õigusi, eakate ja puuetega inimeste õigusi, samuti õiglaseid töötingimusi ning sotsiaalkindlustust ja sotsiaalabi. Kahjuks olid naised soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas COVID-19 vastu võitlemiseks loodud ajutistes otsustusstruktuurides alaesindatud ja paljudes mõjuhinnangutes puudus soopõhine fookus. Samuti on vaja sõnaselgelt tunnistada pandeemia ja sellega seotud meetmete ebaproportsionaalset soolist mõju. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Laste õigused, eriti seoses juurdepääsuga haridusele ja sotsiaaltoetusele, on komitee jaoks väga olulised. Komitee on juba teinud ettepaneku pöörata erilist tähelepanu COVID-19 mõjule laste õigustele, heaolule ning intellektuaalsele ja emotsionaalsele arengule (15). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee kordab soovitust, mille ta esitas oma arvamuses teemal „Strateegia põhiõiguste harta kohaldamise tugevdamiseks ELis“, et komisjon peaks keskenduma 2022. aasta aruandes COVID-19 mõjule põhiõigustele, eriti sotsiaal-majandusliku heaoluga seotud küsimustele (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ELil on oluline kohustus edendada ja kaitsta inimõigusi kogu maailmas. Komitee on ka seisukohal, et EL võiks COVID-19 pandeemiaga seoses rohkem ära teha, et aidata maailmal COVID-19 pandeemiale vastu astuda. Komitee tunnustab ja toetab ELi jõupingutusi hädaolukorras humanitaarvajadustele reageerimisel, et tugevdada tervishoiu-, vee- ja kanalisatsioonisüsteeme ning leevendada pandeemia sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Lühiajalises perspektiivis tuleks suunata rohkem vahendeid vaktsiinide laialdase ja õiglase kättesaadavuse tagamiseks. ELi lubatud 100 miljonist vaktsiinist ei piisa kaugeltki suurema osa maailma pakiliste vajaduste rahuldamiseks (17). Peamise vaktsiinide eksportijana maailmas peab EL olema valmis oma lähenemisviisi muutma. Vaktsiine tuleb toota ulatuslikumalt ja suuremas koguses, et ELi mittekuuluvatel riikidel oleks võimalik saavutada piisav vaktsineerimistase. Osana eespool nimetatud vajadusest luua uus Euroopa majandus- ja sotsiaalmudel peaksid kõik Euroopa osalejad põhjalikult mõtlema ühtse turu ja sellega seotud poliitikavaldkondade lõppeesmärkidele. See mõtiskelu peaks olema inimkeskne ja võtma arvesse avalike hüvede, kollektiivse tervise ja rikkuse mõõtmise alternatiivseid viise, muu hulgas sotsiaalpartnerite ettepanekute põhjal (18). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Rohkem tuleks ära teha sotsiaalsete põhiõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks, mis on otsene ja tõhus viis tegeleda pandeemia negatiivse tervisealase, sotsiaalse, majandusliku ja haridusalase mõjuga. Euroopa sotsiaalõiguste sammast tuleks pidada sotsiaalsete põhiõiguste kaitse loomulikuks poliitiliseks arenguks. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti volitusi ja Euroopa Komisjoni õigusriigi teemal koostatavate aruannete kohaldamisala tuleks laiendada nii, et need hõlmaksid täielikult järelevalvet kõnealuste sotsiaalsete põhiõiguste järgimise üle ja võimaldaksid seda piisaval määral. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee rõhutab seost demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste kaitsmise ning Euroopa sotsiaalõiguste samba väljatöötamise ja rakendamise vahel. Nagu juba eelnevalt sedastatud, peaksid kodanike heaolu ja põhiõigused tuginema ühisele ja järjepidevale sotsiaalsele mudelile, mis on piisavalt paindlik, et võtta arvesse riikide erinevaid traditsioone ja kogemusi kooskõlas aluslepingu väärtuste, põhimõtete ja eesmärkide, samba ning selle uuendatud ja tulevikku suunatud konsensusega (19). Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava rakendamise järelevalves tuleks arvesse võtta pandeemia laiaulatuslikku kahjustavat mõju. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Demokraatia tulevik

| 4.1. | Pandeemia on ülemaailmne nähtus, nagu ka selle poliitilised ja demokraatlikud tagajärjed. Hiljutise uuringu kohaselt on mõju demokraatia olukorrale väga tõsine ja hõlmab järgmist: autoritaarsuse suunas liikuvate riikide arv ületab demokraatlikus suunas liikuvate riikide oma; mõnes suurimas riigis toimub demokraatia taandumine; mitmes riigis on seatud kahtluse alla valimiste ausus; demokraatia tagasilöögid pälvivad sageli rahva toetuse; autoritaarsuse süvenemine mittedemokraatlikes režiimides ning pikaajaline tervisekriis kalduvad normaliseerima põhivabaduste piiranguid (20). EL peaks võtma arvesse neid ülemaailmseid suundumusi, mis mõjutavad tema enda globaalset ja piirkondlikku poliitikat, ning olema kogu maailmas demokraatia eeskujuks. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Demokraatia tulevik ja ELi tulevik on omavahel läbi põimunud. EL ehitati üles rahu ja koostöö vahendina ning eelkõige demokraatia vahendina kõigis selle etappides. Peame tagama, et kõikvõimalikud pandeemiast tulenevad probleemid ja pinged ei mõjutaks meie demokraatlike süsteemide kvaliteeti ja toimivust ega – mis on sama tähtis – kohustust ehitada üles integreeritud, demokraatlik, sotsiaalne ja jõukas liit. See tähendab muu hulgas, et Euroopa õigusaktid peaksid olema ülimuslikud riiklike õigusaktide ees vastavalt aluslepingutele. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Alates 2020. aasta algusest, kui Euroopasse jõudis COVID-19 pandeemia koos oma laastavate tagajärgedega, on selle vastu võitlemiseks kasutatud mitmesuguseid poliitikavahendeid. Enamasti rakendati meditsiinilisi, erakorralisi ja haldusmeetmeid erisuguste hädaolukordade raames, mis erinesid sisu ja kestuse poolest. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Mitmes ELi riigis on väljendatud tõsist muret nende eriolukordade motiivide ja mõju pärast. Muu hulgas tegi muret parlamentaarsetest ja kohalikest ja/või piirkondlikest esinduskogudest möödaminek, järelevalve puudumine täidesaatva tegevuse üle, avaliku teabe piiratus, läbipaistvuse puudumine, sotsiaaldialoog ja osalemine, kontrollimata kulutused ja ebapiisav toetus enim mõjutatud isikutele, sealhulgas meditsiinitöötajatele. Riikides, mille demokraatia oli juba varem väga haavatavas seisus, on eriolukorrad varasemaid suundumusi kiirendanud (21). Stabiilse demokraatliku süsteemiga riikides on need tõstatanud küsimusi uute oludega kohanemise suutlikkuse ja võetud meetmete tõhususe osas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Poliitilised otsused tõid kaasa ka enneolematu hulga väärinfot ja vastuseisu tervisemeetmetele, alates liikumispiirangutest kuni ravi ja vaktsiinideni. Kuigi EL toetas üldiselt edukalt vaktsiinide uurimist, hankimist ja jagamist, aitas tema suutmatus sellest kogu Euroopa elanikkonda selgelt teavitada edendada valeuudiste levitamist eelkõige vaktsiinivastaste rühmade poolt. Narratiivid muutusid sotsiaalmeedias nii võimsaks, et mõjutasid üldsuse usaldust tervishoiusüsteemi ja selle spetsialistide vastu ning võimendasid rahulolematust teadlaste, poliitikute, teadusringkonna esindajate ja kodanikuühiskonna juhtide suhtes, kes pooldasid Maailma Terviseorganisatsiooni heaks kiidetud reageerimisstrateegiat. Neis saab tavaliselt kokku usk vandenõuteooriatesse ja tugev usaldamatus meditsiiniteaduse ja -tehnoloogia ja eriti vaktsiinide vastu. Kokkuvõttes leidis Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, et COVID-19 kriis on kiirendanud üldist langustrendi üldsuse usalduses institutsioonide vastu, mis on kaasa toonud desinformatsiooni, polariseerumise ja soovimatuse järgida avalikku poliitikat. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Mitmes riigis on need hoiakud aidanud radikaalsetel parempoolsetel ning euroskeptikute parteidel ja organisatsioonidel laiendada veelgi oma poliitilist valijaskonda. Meditsiini- ja sotsiaal-majanduslike kriiside jätkudes suureneb nende kaasav mõju veelgi (22). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Tervishoiu- ja majanduskriisi pinged võivad kõikides riikides põhjustada lahknevusi eri elanikkonna- ja sotsiaalsete rühmade vahel. Hiljutise uuringu kohaselt on pandeemia ja selle tagajärjed mõjutanud erinevalt noori ja eakaid; inimesi, keda see on tabanud majanduslikult, ja neid, kes näevad COVID-19 peamiselt tervisekriisina; samuti inimesi, kes näevad riiki kaitsjana, ja neid, kes peavad seda rõhujaks (23). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EL ja liikmesriigid peaksid teadvustama pikaajalise kriisiga kaasnevaid riske. ELi institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste peamine proovikivi on tugevdada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi pandeemia ajal, vaatamata valitsevale ebakindlusele ja kriitikale. Demokraatliku strateegia eesmärk ei oleks poliitilise ega valitsuseliidi legitimeerimine, vaid meetmete tõhususe tagamine, edendades demokraatlikku pluralismi, nõuetekohast kontrolli ja tasakaalu ning ratsionaalset ja konstruktiivset kodanikukriitikat. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Sellega seoses peaksid ELi institutsioonid ja liikmesriikide valitsused kasutama olemasolevaid sotsiaal- ja kodanikudialoogi institutsioone, et täielikult kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid looma pluralistlikku demokraatlikku ruumi, mis on avatud erinevatele nägemustele ja kriitilistele avaldustele. Komitee rõhutab, et vaatamata taasterahastu „NextGenerationEU“ ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade parimatele kavatsustele ning Euroopa Komisjoni valmisolekule kaasata kodanikuühiskonna organisatsioone, sotsiaalpartnereid ja sidusrühmi, on tegelik osalus endiselt suures osas ebapiisav ja protsessid ei ole võimaldanud kodanikuühiskonna organisatsioonide seisukohtadel piisavalt mõjule pääseda. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Nagu komitee Euroopa demokraatia tegevuskava käsitlevas arvamuses soovitab, peaks Euroopa demokraatia edendamine lisaks tegevuskavas juba ette nähtud valdkondadele hõlmama ka demokraatliku osaluse soodustamist ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Sellesse peaks olema kaasatud kodanikuühiskond ja see peaks hõlmama demokraatiat kõigi selle tahkude ja valdkondadega, sealhulgas töö valdkonna demokraatiat. Lisaks leiab komitee, et suuremat rõhku tuleks panna kodanikuühiskonna dialoogile, mis on iga demokraatia oluline eeltingimus, et tagada otsustusprotsessi ja vastutuse kõrgeim kvaliteet kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 11 sätetega (24). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee on seisukohal, et Euroopa demokraatia tegevuskava peaks sisaldama laiaulatuslikku algatust, et edendada demokraatia- ja põhiõigustealast haridust, millel on oluline roll demokraatlike väärtuste ja kodanikuaktiivsuse kaitsmisel. Algatus peaks olema kaasav ja suunatud kõigile kodanikele, keskendudes eelkõige noortele. |
| --- | --- |

4.11.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Liidu lepingu artikkel 2; Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee presidendi Luca Jahier’ ning ajutise töörühma „Põhiõigused ja õigusriigi põhimõte“ esimehe José Antonio Moreno Díazi 15. aprilli 2020. aasta avaldus.

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 6. aprilli 2020. aasta deklaratsioon „ELi reageerimine COVID-19 puhangule ja vajadus enneolematu solidaarsuse järele liikmesriikide vahel“.

2

(3)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 173.

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. veebruari 2021. aasta resolutsioon „Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse – mis toimib ja mis mitte?“ (ELT C 155, 30.4.2021, lk 1).

4

(5)  ELT C 374, 16.9.2021, lk 38.

5

(6)  Social Economy Europe, „The Impact of COVID-19 on Social Economy Enterprises“, juuni 2020.

6

(7)  Euroopa Nõukogu, Euroopa Nõukogu komisjon „Demokraatia õiguse kaudu“ (Veneetsia komisjon), „Respect for Democracy, Human Rights and the Rule of Law during States of Emergency: Reflections“, Strasbourg, 19. juuni 2020, CDL-AD(2020)014.

7

(8)  Vaata näiteks globaalseid võrdlevaid uuringuid ja andmebaase: CompCoRe koos kokkuvõttega väljaandes Jasanoff, Sheile, Hilgartner, Stephen, „A Stress Test for Politics: Insights from the Comparative Covid Response Project (CompCoRe) 2020“, Verfassungsblog, 11. mai 2021 ja „Power and the COVID-19 Pandemic“, Verfassungsblog Symposium, koos kokkuvõttega väljaandes J Grogan, „Power, Law and the COVID-19 Pandemic: Part I“ ja „Part II“, mis võtab kokku sümpoosioni „Power and the COVID-19 Pandemic“, Verfassungsblog Symposium (2021).

8

(9)  J. Grogan, „Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis“ (Democracy Reporting International, mai 2021).

9

(10)  J. Grogan, „Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis“ (Democracy Reporting International, mai 2021).

10

(11)  J. Grogan, „Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis“ (Democracy Reporting International, mai 2021).

11

(12)  J. Grogan ja N. Weinberg, „Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies“ (RECONNECT Policy Brief, august 2020): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf.

12

(13)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 173.

13

(14)  ELT C 190, 5.6.2019, lk 1. Komiteele esitati vastuarvamus, mis lükati tagasi, kuid kogus hääletusel enam kui veerandi antud häältest.

14

(15)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 50.

15

(16)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 50.

16

(17)  Euroopa Ülemkogu järeldused COVID-19 kohta, 25. mai 2021.

17

(18)  „Supplementing GDP as a welfare measure: proposed joint list by the European social partners“, 3. märts 2021.

18

(19)  ELT C 374, 16.9.2021, lk 38.

19

(20)  Rahvusvaheline Demokraatia ja Valimisabi Instituut (International IDEA) „The Global State of Democracy Report 2021“.

20

(21)  Vt Petra Guasti, „The Impact of the COVID-19 Pandemic in Central and Eastern Europe. The Rise of Autocracy and Democratic Resilience“, Democratic Theory, Volume 7, Issue 2, Winter 2020, lk 47.

21

(22)  Vt näiteks José Javier Olivas Osuna ja José Rama artiklit „COVID-19: A Political Virus? VOX’s Populist Discourse in Times of Crisis“, Frontiers in Political Science, 18. juuni 2021.

22

(23)  Ivan Krastev ja Mark Leonard, „Europe’s Invisible Divides: How COVID-19 is Polarizing European Politics“, ECFR Policy Brief, september 2021.

23

(24)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 56.

24

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/18

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kestliku mere- ja siseveetranspordi ees seisvad raskused“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 275/03)

| Raportöör: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |

Raportöör:

Pierre Jean COULON

| Täiskogu otsus | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 207/1/2 |

Täiskogu otsus

25.3.2021

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

2.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

207/1/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab oma toetust arvamustes „FuelEU Maritime“ (1) ja „NAIADES III“ (2) esitatud järeldustele ja soovitustele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Nendes valdkondades on „selle eesmärgi saavutamiseks [...] lõppkokkuvõttes vaja teha tihedat koostööd merendusvaldkonna ja tarneahela kõigi sidusrühmadega“. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Lisaks on vaja ka huvi rajada ühendvedude terminale, mis võimaldavad arendada siseveetransporti linnades, et aidata parandada elukvaliteeti. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | Komitee on seisukohal, et mere- ja siseveetranspordi keskkonnahoidlikumaks muutmisel tuleb kindlasti arvesse võtta veeteede ja sadamate läheduses elavate inimeste tervist ja elukvaliteeti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Seepärast peavad sadamavaldajad, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning transpordiettevõtjad tegema koostööd, et linnade, sadamate ja transpordiettevõtjate vahelised seosed ümber mõtestada. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Üleminek keskkonnahoidlikumaks muutmisele on võimalik alles pärast töötajatele asjakohaste koolituste läbiviimist. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nende soovitustega tuleb täiel määral arvestada ka sinise majanduse tulevaseks väärtustamiseks. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Euroopa Komisjoni 24. juunil 2021 avaldatud teatis „NAIADES III: tulevikukindla Euroopa siseveetranspordi edendamine“ ning 14. juulil 2021 avaldatud ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse taastuvkütuste kasutamist meretranspordis (algatus „FuelEU Maritime“) on andnud hoogu CO2 heite vähendamisele nendes sektorites. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „NAIADES III“ on 35-punktiline tegevuskava, mille eesmärk on edendada siseveetransporti, lähtudes transpordivoliniku Adina Vāleani väga selgest avaldusest, et siseveetransport on üks kõige vähem CO2 eraldavatest transpordiliikidest ning veeteedel võib olla oluline roll meie transpordisüsteemide CO2 heite vähendamisel. Samas toimub üksnes 6 % ELi kaubavedudest meie jõgedel ja kanalitel, kuigi siseveeteede võrgustik on 41 000 kilomeetri pikkune. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Teatises sõnastatud eesmärk on võimaldada suuremas mahus kaubavedu mööda Euroopa jõgesid ja kanaleid ning hõlbustada 2050. aastaks üleminekut heiteta siseveelaevadele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Seepärast teeb komisjon ettepaneku vaadata läbi 1992. aastast pärit ühendvedude direktiiv, (3) mis on ainus ELi õigusakt, millega toetatakse otseselt üleminekut autokaubaveolt vähese heitega transpordiliikidele (sisevee-, mere- ja raudteetransport), kuid mille toimet on mõjutanud ebapiisav ülevõtmine liikmesriikides. Selle puuduliku ülevõtmise üks peamine põhjus on asjaolu, et 2018. aasta liikuvuspakett sisaldas tõsist vastuolu kahe eesmärgi vahel – ühelt poolt saavutada siseturul maanteetranspordiettevõtjate ja -töötajate aus konkurents (piirates kabotaaži ühendveoterminalidesse ja sealt välja) ning teiselt poolt saavutada üleminek ühe transpordiliigi põhiselt veolt ühendvedudele, vähendades selle kulusid. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ettepanek võtta vastu mereliiklust käsitlev määrus on osa poliitilisest ja seadusandlikust paketist „Eesmärk 55“, mille siht on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks 55 %. Määruse põhieesmärk on vähendada heitkoguseid ja selles nõutakse, et vedajad deklareeriksid, milliseid laevu ja kütust nad kasutavad. Seega on määrus suhteliselt mittesiduv. See on seletatav asjaoluga, et Euroopa Komisjoni hinnangul põhjustab tavapärane meretransport ELis vaid 10 % transpordiga seotud heitkogustest. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee toetab täielikult Euroopa Komisjoni mere- ja siseveetranspordi keskkonnahoidlikumaks muutmise poliitikat. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Seda teeb ta ka oma hiljuti vastuvõetud arvamustes „FuelEU Maritime“ (4) ja „NAIADES III“, (5) kuid komitee soovib samuti kasutada võimalust esitada mõned tähelepanekud ühiskondlike probleemide kohta, mis tulenevad mere- ja siseveetranspordi keskkonnahoidlikumaks muutmisest ning juhtida kodanikuühiskonna tähelepanu asjaolule, et meretranspordi keskkonnahoidlikumaks muutmine nõuab ka mereruumi kohandamist, et võimaldada transpordil kohaneda kliimamuutustega sinise majanduse kontekstis (6). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Käesolev omaalgatuslik arvamus koosneb kahest osast, millest kumbki käsitleb erinevat teemat: esimeses osas keskendutakse siseveetranspordi ja sadamate olemusele ning teises sotsiaalküsimustele, mis on puudutavad mere- ja siseveetranspordi valdkonna töötajaid. Komitee rõhutab, et meretransport on valdkondlik turg, mis hõlmab nii linnades kasutatavaid ja saartevahelisi lühikesi kohalikke praamiühendusi jõgedel ja merel, pikamaatransporti parvlaevade, puistlastilaevade ja konteinerlaevadega kui ka kruiisilaevu.
  Käesolevas arvamuses ei käsitleta kõiki neid valdkondi, vaid käsitletakse kohaliku ja piirkondliku transpordiga seotud teemade ühiskondlikku mõõdet. |
| --- | --- |

3.1.

Käesolevas arvamuses ei käsitleta kõiki neid valdkondi, vaid käsitletakse kohaliku ja piirkondliku transpordiga seotud teemade ühiskondlikku mõõdet.

| 3.2. | Sisevee- ja meretranspordi keskkonnahoidlikumaks muutmine eeldab integreeritud käsitust, sest tulevikus tuleb transporditaristus arvesse võtta ka lähedal asuvate elanike ja töötajate tervisega seotud probleeme. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Käesolevas, mere- ja siseveetranspordi keskkonnahoidlikumaks muutmise ühiskondlikke probleeme käsitlevas omaalgatuslikus arvamuses peab komitee ülimalt tähtsaks, et komisjoni käsutuses oleksid põhjalikud uuringud sisevee- ja meresadamate tegevuse mõju kohta tervisele. Neis uuringutes tuleks laiaulatuslikult analüüsida keskkonnajuhtimissüsteeme ning anda soovitusi sisevee- ja meresadamate käitamiseks, võttes arvesse tervishoiuga seotud küsimusi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Merekabotaažil on oluline osa majanduslikus, sotsiaalses ja territoriaalses ühtekuuluvuses, eelkõige saarte jaoks. See soosib vähest CO2 heidet edendavat poliitikat, vähendab keskkonnamõju ja lihtsustab mitmeliigilise transpordi põhimõtte rakendamist. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Üks tundlik teema on õhukvaliteedi parandamine sadamates ja õhukvaliteedi mõju kohalike elanike tervisele. Komitee jaoks tundub asjakohane arendada sisevee- või meresadamates edasi kaiäärseid elektritoitesüsteeme, nagu on tehtud Rotterdami sadamas, millega tagatakse, et laevad, olenemata nende suurusest, saavad ankrus olles mootorid välja lülitada, sest see aitab kaitsta kohalike elanike ja töötajate tervist. See kehtib ka kruiisilaevade kohta, mis seisavad tihti kai ääres sadama keskel. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tähelepanuta ei saa jätta ka meresadamate tegevusest tulenevat mürasaastet, sest see mõjutab ühelt poolt rannikuelanike elukvaliteeti ja teiselt poolt töötajate tervist. Sama kehtib ka sisemaal, siseveeteede ääres elavate inimeste kohta. Siseveetranspordi tulemuslikkuse parandamine on seotud sisemaa sotsiaal-majandusliku arenguga, kuid seda ei saa teha seal elavate inimeste elukvaliteedi arvelt, isegi kui on teada, et siseveetransport tekitab vähem probleeme kui maanteetransport. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Sisevee- ja meretranspordi keskkonnahoidlikumaks muutmist ei saa käsitleda ilma, et tõstatataks küsimusi, mis puudutavad kõnealuste sektorite töötajate koolitust, tööalaseid väljavaateid ning meeste ja naiste erinevat kohtlemist ning eirates ühiskondlikke probleeme, mis on seotud töökohtade digitaliseerimisest ja automatiseerimisest tulenevate suurte muutustega. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ilmtingimata on vaja laevastikku uuendada, et vähendada siseveetranspordi sõltuvust fossiilkütustest. See sektor koosneb aga peamiselt väikelaevade omanikest ja VKEdest, kes on praegu majandusraskustes (ligikaudu 2,7 miljardi euro suurune käibekaotus, reisijateveo vähenemine vähemalt 70 %). Seega on laevastiku vajaliku uuendamise sotsiaalse vastuvõetavuse kindlustamiseks vajalik laevaomanike osalus, mis on tagatud ainult siis, kui saavutatakse nende usaldus investeeringute ja pikaajalise rahalise toetuse kaudu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sellest tulenevalt ei nõua üleminek CO2 heiteta siseveetranspordile mitte ainult praeguste laevaomanike rahalist toetamist, vaid ka suuremaid jõupingutusi praeguse ja tulevase laevapersonali koolitamiseks. Sisevee- ja meretranspordi keskkonnahoidlikumaks muutmise edu sõltub ka sektori suutlikkusest juhtida töö ja oskuste ümberkujundamist. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Erimärkused

Sadamad

| 4.1. | Meretranspordi sektori keskkonnahoidlikumaks muutmise poliitika nõuab ka linna ja sadamate vaheliste suhete ümbermõtestamist. Naftapõhisel majandusel rajanevad arendusprojektid ja ülemaailmne konteinerkaubanduse võidukäik 20. sajandi teisel poolel viisid selleni, et sadamad lahkusid ahtaks jäänud linnadest ning tööstuslikke sadamapiirkondi hakati rajama äärealadele. Kuna suurte sadama- või linnaprojektide heakskiitmine vajab laiapõhjalist toetust, siis tuleb arvesse võtta sageli väga keerulisi aspekte ning tuleb saavutada kooskõla avaliku sektori ja erasektori huvide vahel. Sellised kodanike ja ühiskonna nõudmised on linna ja selle sadamat iseloomustavas aastatuhandepikkuses suhtes üsna uued. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sadamavaldaja ja omavalitsused võivad olla ühel meelel võitäiesti vastandlike prioriteetidega, kuid ühiskondlike ja keskkonnaalaste mõõtmetega arvestamine on tänapäeval vältimatu (7). Sadamalinnades, kus laevad eksisteerivad koos kohalike elanike, tööstuse, ettevõtjate ja turismiga, lähevad keskkonnakvaliteet ja häiringute allikad elanikele järjest enam korda. Näiteks on nii päeval kui ka öösel töötavate laevamootorite tekitatud õhusaaste mitmete Euroopa sadamate läheduses elavate inimeste igapäevane nuhtlus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Paljudel liinidel sõitvad reisi- ja kaubalaevad ning parvlaevad saastavad õhku gaaside ja tahkete peenosakestega. Ka mootorite tekitatav heli on talumatu, sest öösel see lakkamatu müra võimendub. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Probleem seisneb selles, et ainult osa sadamates asuvatest kaikohtadest on varustatud kaiäärsete elektriühendustega. Seetõttu on mõned laevad sunnitud käivitama oma toiteagregaadid. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Õhukvaliteedi parandamine sadamates ja halva õhukvaliteedi mõju kohalike elanike tervisele on tundlik teema. Ühiskondlik nõudlus sadamaümbruse õhukvaliteedi halvenemist ärahoidvate ja õhukvaliteeti parandavate meetmete järele on muutumas üha tungivamaks, eriti aktiivselt leiab see kajastamist sotsiaalvõrgustikes. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Sama kehtib ka sadamategevuse põhjustatud mürasaaste kohta. Komitee hinnangul ei saa mere- ja siseveetranspordi keskkonnahoidlikuks muutmine toimuda ilma olukorra kaardistamiseta ja sadamate keskkonnamõju hindamiseta, eriti linnade ja sadamate kokkupuutealadel. See peaks olema esimene samm mis tahes meetme vastuvõtmisel ning võimaldama linna ja sadama kokkupuutealal arukat keskkonnajuhtimist, sellele võib kaasa aidata ka siseveesadamate arendamine. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Mere- ja siseveetranspordi keskkonnahoidlikumaks muutmise üle ei saa otsustada ilma, et oleks eelnevalt hinnatud, millist mõju avaldavad laevade eraldatavad gaaside heitkogused (ka vähese CO2 heitega laevade puhul), milline on sadamapiirkonna topograafiline profiil, milline on elanikkonna jaotus sadamategevuse mõjualadel, kas kasutusele on võetud meteoroloogiajaamad (sest ilm mõjutab gaaside hajumist või seiskumist õhus) ning andurid saaste- ja mürataseme mõõtmiseks. |
| --- | --- |

4.7.

Merendussektori töötajad

| 4.8. | Samuti ei saa eirata veel üht suurt ühiskondlikku ülesannet: meremeeste tööhõive ja koolitus uute töökohtade jaoks. Kuigi puuduvad kättesaadavad, täpsed ja võrreldavad andmed meremeeste kohta, tunnistatakse üldiselt, et merendussektoris valitseb oskuste puudus ning töökohtade täitmine ja töötajate kinnihoidmine on keeruline. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Selle ameti vähene atraktiivsus tuleneb muu hulgas sellest, et meresõitu ei peeta enam võimaluseks, kuidas maailma näha, sest reisimine on muutunud odavamaks ja lihtsamaks. Euroopa Komisjoni tellimusel koostatud sõltumatu uuringu tulemustest nähtub, et kõnealust sektorit peetakse ka tavapärase sotsiaal- ja pereeluga kokkusobimatuks ning leitakse, et seal on halvad töötingimused ja viletsad karjäärivõimalused, seda hoolimata 2006. aasta meretöönormide konventsioonist, mida tuntakse lühendi MLC 2006 all (Maritime Labour Convention), millega kehtestatakse maailma kaubalaevastiku meremeeste minimaalsed töö- ja elutingimused (8). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu aruande andmetest ilmneb siiski, et teatavates ühiskonnakihtides peetakse meresõitu prestiižseks ja austusväärseks tegevuseks, seda eelkõige tänu sektorile suunatud avalikele teabekampaaniatele, õppetoetustele jms. |
| --- | --- |

4.10.

Naiste esindatus transpordisektoris

| 4.11. | Naiste esindatus meretranspordisektoris on endiselt madal ja seal töötavate naiste arv suhteliselt väike ning pole näha, et see olukord tulevikus paraneks. Kui mõned Põhjamaad ja Madalmaad välja arvata, töötavad selles sektoris naised meestest madalamatel ja halvemini tasustatud töökohtadel. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kuulub Euroopa platvormi, mille eesmärk on kaasata ja väärtustada naisi transpordisektoris üldiselt, sealhulgas mere- ja siseveetranspordis. Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni poolt 7. oktoobrist kuni 29. novembrini 2019 korraldatud veebiküsitlus näitab, et naised moodustavad ainult 22 % transpordisektori töötajatest (9). Sellest küsitlusest nähtus, et sektoris on endiselt palju soolisest ebavõrdsusest ja sooga seotud stereotüüpidest tulenevaid takistusi. Meretransport on alati olnud meestekeskne majandusharu ning komitee leiab, et seda tuleb muuta ning tegelda selles valdkonnas naiste positsiooniga seotud probleemidega. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Meretranspordi keskkonnahoidlikumaks muutmine võiks pakkuda selleks võimalusi. Komitee on seisukohal, et selle keskkonnahoidlikumaks muutmisega kaasnev tehnoloogiline areng peaks tooma kaasa muutuse meretranspordi tööhõive dünaamikas ja suhtumises meretransporti, sest traditsioonilised töökohad merel arenevad suure lisaväärtusega töökohtadeks maismaal, millele võib üha enam värvata naisi. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Asjakohase kvalifikatsiooniga meremehed on väga olulised, et veeteedel oleks tagatud nii ohutu kui ka keskkonnahoidlik navigeerimine. Selle dünaamilise sektori jätkusuutlikkus sõltub selle suutlikkusest meelitada pidevalt ligi piisaval arvul kvaliteetseid uusi töötajaid ja hoida merendussektoris kinni kogenud töötajaid, sealhulgas naisi ja teisi alaesindatud rühmi. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komitee leiab, et vaja on kõigi sidusrühmade, sealhulgas sotsiaalpartnerite kaasamine, et jõuda meretransporti keskkonnahoidlikumaks muutmise kontekstis lahendusteni, mis on nii asjakohased kui ka saavutatavad (10). |
| --- | --- |

4.15.

Meremehed

| 4.16. | Laevade automatiseerimine võib ka kaasa tuua laevameeskondade ja laevapersonali vähenemise, mille tulemusena väheneb nõudlus meremeeste järele ning samal ajal suurendatakse juba ametis olevate töötajate töökoormust ja vastutust. On ebatõenäoline, et väljavaated töötuks jääda või läbida kutsealane ümberõpe oleksid ühiskondlikult vastuvõetavad. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Lisaks võivad digiüleminek ja automatiseerimine parandada kõrgelt kvalifitseeritud ning arvutitehnoloogia ja elektrotehnika valdkonnas pädeva laevapersonali töötingimusi. Samuti võivad need vähendada halduskoormust, millele osutatakse sageli kui laeva töötajate väsimuse allikale, ning võimaldada peaaegu autonoomsete operatsioonisüsteemide väljatöötamist, mis avaldab mõju tööajale ja meresõidu atraktiivsusele. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Meretranspordi keskkonnahoidlikumaks muutmisega kaasnev digiüleminek ja automatiseerimine muudavad sektorit põhjalikult, olgugi, et see ei ole võimalik lühikeses perspektiivis, sest laevaomanikud ei ole selleks veel täielikult valmis. Nimetatud uusi tehnoloogiad paigaldatakse olemasolevatele laevadele. Oma osa selles aeglases edenemises on ka laevastiku uuendamisega seotud kuludel. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Samuti ei saa eirata ohtu, et oskustega seotud vajaduste muutumine võib kahjustada tööhõivet, kuna osa meremehi võivad kõrvale jääda ja tulevased meremehed võivad saada puuduliku väljaõppe. See kujutab endast merenduskoolide jaoks suurt probleemi, millele on võimalik lahendus leida ainult tihedas koostöös merendussektoriga, et kohaneda selle tööstuse vajadustega. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Lisaks on väga vajalik meremeeste täiendusõpe, et hoida nende oskused ajakohasena ja hõlbustada üleminekut meretöökohtadelt maismaatöökohtadele, mida tõenäoliselt eeldab meretranspordi keskkonnahoidlikumaks muutmine. See on oluline, et tagada positiivne mõju ühiskonnale tervikuna. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Kõrgelt kvalifitseeritud tööjõud tähendab tööjõukulude suurenemist, sotsiaalse dumpingu ohtu, mis kahjustab just madala kvalifikatsiooniga töötajaid, ja ebaausat konkurentsi tööturul, mistõttu on vaja kaitsta Euroopa meremeeste töökohti. Siinkohal on asjakohane viidata 2018. aasta uuringule „Seafarers and digital disruption“ (11). Tundub aga, et Euroopa meremeeste arv väheneb, nende vanus kasvab, mistõttu tekib küsimus, kas nad on võrreldes mitte-eurooplastest meremeestega üldse konkurentsivõimelised. See on omaette teema, kuid olgu see siiski põgusalt mainitud. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Sotsiaalpartneritel on seega oluline roll meretranspordi tööstandardite järgimisel või isegi nende tõstmise tagamisel. Kollektiivläbirääkimisi võib aga kahjustada laeva pardal kehtivate tööõiguste erinevused ja raskendada tööõiguse kohaldamine piirialadel, sest puudub suhtlus, koostöö ja kooskõlastamine eri ametiasutuste vahel, kes vastutavad töötingimuste kontrollimise eest. |
| --- | --- |

4.22.

Siseveetransport

| 4.23. | Mõningaid meretranspordi töötajaid puudutavaid tähelepanekuid saab laiendada siseveetranspordile, sest siseveetranspordi tööturg koosneb peamiselt kõrgemas vanuses füüsilisest isikust ettevõtjatest, mis on tingitud sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste tegurite kombinatsioonist (12). Samas puudutab keskmise vanuse tõus ka seda töötajate kategooriat, sest noored eelistavad regulaarse tööajaga töökohti maismaal ja võimalust veeta oma nädalavahetused kodus. Näiteks on see aspekt väga oluline Lääne-Euroopas, kus ligikaudu 80 % sisevete kaubaveo ettevõtteid juhivad sõltumatud omanikud-käitajad, kelle tööaeg ei ole korrapärane. See toob kaasa tööjõupuuduse siseveetranspordis nii reisijateveo kui ka kaubaveo turul ning seda nähtust võib täheldada juhtimistasandil kvalifitseeritud töötajate ja vedellastide segmendis kvalifitseeritud kiprite puhul. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Komitee märgib, et see töötajate nappus on tingitud ka tehnilistest teguritest – kuna meeskonnaliikmete töö muutub üha tehnilisemaks, hakkavad siseveetranspordiga tegelevad ettevõtted otsima vastava spetsiifiliste oskustega töötajaid, kuid neid on raske leida. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Sektori atraktiivsuse suurendamine noorte jaoks eeldab eelkõige oluliste sotsiaal-kultuuriliste ja ühiskondlike meetmete võtmist, nagu ühistute arendamine, et viia majanduslikud vajadused (tõhusus, tasuvus, suur töökoormus) paremini kooskõlla sotsiaalsete, kultuuriliste ja ühiskondlike aspektidega (era- ja ühiskonnaelu, perekond jne). |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Lõpetuseks märgib komitee, et juba praegu selgelt tuntavat COVID-19 kriisi mõju saab mõõta alles lähiaastatel, seda enam, et siseveetranspordi tööturg muutub seoses sektori keskkonnahoidlikumaks muutmisega veelgi. |
| --- | --- |

4.26.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „FuelEU Maritime“ (ELT C 152, 6.4.2022, lk 145).

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „NAIADES III“ (ELT C 194, 12.5.2022, lk 102).

2

(3)  Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/106/EMÜ, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel (EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38).

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „FuelEU Maritime“ (ELT C 152, 6.4.2022, lk 145).

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „NAIADES III“ (ELT C 194, 12.5.2022, lk 102).

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Uus lähenemisviis säästva sinise majanduse arendamiseks ELis“, raportöör Simo Tiainen (ELT C 517, 22.12.2021, lk 108), ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Innovatsioon meremajanduses“, raportöör Séamus Boland (ELT C 12, 15.1.2015, lk 93).

6

(7)  Daudet, B. ja Alix, Y. „Gouvernance des territoires ville-port: empreintes locales, concurrences régionales et enjeux globaux“, Organisations et Territoires, 2012.

7

(8)  Coffey, Consultores em Transportes Inovacāo e Sistemas, Oxford Research ja World Maritime University „Study on social aspects within the maritime transport sector“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2020.

8

(9)  https://www.etf-europe.org/make-transport-fit-for-women-to-work-in-etf-sounds-alarm-over-industrys-growing-gender-divide/

9

(10)  https://www.ecsa.eu/index.php/etf-ecsa-declaration-enhanced-participation-women-european-shipping

10

(11)  https://www.ics-shipping.org/wp-content/uploads/2018/10/ics-study-on-seafarers-and-digital-disruption.pdf.

11

(12)  Reini laevaliikluse keskkomisjon, „Rapport thématique sur le marché du travail dans le secteur de la navigation intérieure européenne“, veebruar 2021.

12

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 567. istungjärk — Interactio, 23.2.2022–24.2.2022

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/24

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu soovitus Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni pakti kohta“

(COM(2021) 407 final – final 2021/230 (NLE))

(2022/C 275/04)

| Raportöör: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Panagiotis GKOFAS |

Raportöör:

Paul RÜBIG

Kaasraportöör:

Panagiotis GKOFAS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 182 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 219/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 2.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 182

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

219/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab asjaolu, et Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni paktiga sätestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni ühiselt kokku lepitud väärtused ja põhimõtted ning määratakse ülemaailmsel ja üldisel tasandil kindlaks valdkonnad, milles liikmesriigid töötavad ühiselt välja esmatähtsad meetmed. Seega toetab pakt uut Euroopa teadusruumi, pidades seejuures silmas, et teadusuuringud ja innovatsioon kuuluvad suuresti liikmesriikide pädevusse. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nõukogu soovitus on jagatud suuremateks osadeks, milles käsitletakse järgmisi teemasid:






  1. | väärtused ja põhimõtted; |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.

väärtused ja põhimõtted;

| 2. | ühised prioriteetsed tegevusvaldkonnad; |
| --- | --- |

2.

ühised prioriteetsed tegevusvaldkonnad;

| 3. | teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute prioriseerimine; |
| --- | --- |

3.

teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute prioriseerimine;

| 4. | poliitika koordineerimine ning järelevalve ja aruandlus. |
| --- | --- |

4.

poliitika koordineerimine ning järelevalve ja aruandlus.

| 1.3. | Tulevikus peaks Euroopa kasutama teadus- ja arendustegevuse tulemusi selleks, et luua väärtust, edendada äritegevust ja tagada kvaliteetsed töökohad. Üks väga tähtis vahend, mille abil muuta Euroopa teadus- ja arendustegevuse tulemused Euroopa jaoks ärivõimaluseks ning luua kasumit ja töökohti, on intellektuaalomandi õigused. Väärtuse loomist käsitlevas punktis tuleks esile tuua intellektuaalomandi õiguste ja patentide tähtsus ning Euroopale tuleks pakti raames välja töötada uue Euroopa teadusruumi selge intellektuaalomandi õiguste strateegia. Selle aktiivse ja passiivse ELi patendipoliitika ja patendistrateegiaga peaks kaasas käima aktiivne ja passiivne litsentsistrateegia ning läbipaistev järelevalvesüsteem patentide ja litsentside ülemaailmse netotasakaalu jaoks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee tunnustab paktis esitatud selget üleskutset süvendada Euroopa teadusruumi, st liikuda riikide poliitika kooskõlastamisest nende poliitika tihedama lõimimiseni, ning toetab üleskutset kiirendada rohe- ja digipööret. Seni on teadusuuringute ja innovatsiooni areng ELi 27 liikmesriigis kulgenud jätkuvalt peaasjalikult paralleelselt. Nüüd tuleb need paralleelsed rajad n-ö ulatuslike kanalite abil ühendada, mis peab komitee hinnangul olema pakti üks tähtsamatest eesmärkidest. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on seisukohal, et Aasias (Hiinas, Lõuna-Koreas jne) teadusuuringutesse, tehnoloogiasse ja innovatsiooni tehtavate massiliste investeeringute valguses peab EL oluliselt kiirendama oma jõupingutusi teadusuuringute ja innovatsiooni vallas, iseäranis mis puudutab teadus- ja arendustegevuse tulemuste kiiret muutmist uuenduslikeks toodeteks ning teenusteks, kuna Euroopa jääb selles valdkonnas maha, nagu märgiti selgelt teatises COM(2020) 628. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et ELis tuleb kiirendada teadusuuringuid ja innovatsiooni ning viia kiiresti lõpule digiüleminek. Hiljuti avaldatud Euroopa Komisjoni aruandest „2021 EU Industrial R&D Investment Scoreboard“ nähtub, et Hiina ja USA on aastatel 2020–2021 suurendanud oma teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid vastavalt 18,1 % ja 9,1 %, samas kui ELi 27 liikmesriigi asjaomased investeeringud on samal perioodil 2,2 % vähenenud. Need üleminekuprotsessid peavad olema ausad ja õiglased, jätmata kõrvale ühtegi kodanikuühiskonna rühma, eelkõige haavatavaid kodanikke, äärealadel elavaid Euroopa kodanikke ja sotsiaalpartnereid. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nagu uue Euroopa teadusruumi raames ning ka paktis märgitakse, vajab Euroopa Liit hädasti uut visiooni, st uut kokkulepet ELi Euroopa teadusruumi jaoks. Pelgalt vana teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni strateegia vaimus jätkates jääb EL ka edaspidi teadusuuringute ja innovatsiooni vallas USAst ja Aasiast (Hiina, Korea jne) maha. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Seni on ELi teadusuuringute ja innovatsiooni poliitikasse olnud kaasatud vaid piiratud osa ELi elanikkonnast (ainult n-ö tavapärased teadusuuringute ja innovatsiooni osalised). Tänapäevastes sotsiaal-majanduslikes uuringutes rõhutatakse aga teaduse, tehnoloogia ja ühiskonna koosmõju suurt tähtsust heade tulemuste saavutamiseks teadusuuringute ja innovatsiooni vallas. Selleks et aidata konkreetselt kaasa eesmärgile tugevdada ELi positsiooni maailmas, palub komitee kaasata asjakohases vormis kodanikuühiskonna organisatsioone ning sotsiaal- ja majanduspartnereid (eelkõige mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid esindavad organisatsioonid) ELi ja riiklikul tasandil Euroopa Komisjoni järelevalvesse Euroopa teadusruumi uue foorumi poolt 2022. aastal juba rakendatud meetmete ja seonduvate algatuste üle, nagu uued Euroopa kodanike paneelarutelud Euroopa tuleviku konverentsi raames. Niinimetatud teadmiste kolmnurk (kõrgharidus, alus- ja rakendusuuringud, uue tehnoloogia turustamine tööstussektori poolt), mille mainimise üle komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni paktis on komiteel hea meel, on tähtis teadusuuringute ja innovatsiooni edendamise kontseptsioon. Selle ELi kodanikuühiskonna osalemise kontseptsiooni raames on oluline tagada ka lihttöötajate ning haavatavate ELi kodanike kaasamine. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Uue teadusuuringute ja innovatsiooni pakti raames peab Euroopa ette valmistama pinnase ettevõtlikuma kultuuri jaoks, mis toetaks riske võtvaid uuenduslikke ettevõtteid – nii mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid kui ka idufirmasid. Kui sageli öeldakse, et väike risk annab elule vürtsi, siis innovatsioonivaldkonnas võiks öelda, et riskimata ei oleks uusi ettevõtteid ega uusi kvaliteetseid töökohti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komisjon on koostanud palju dokumente ja programme teadusuuringute ja innovatsiooni kohta. Komitee sooviks seetõttu, et komisjon selgitaks üldiselt kõigi oma teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitlevate dokumentide, sealhulgas teadusuuringute ja innovatsiooni pakti, uue Euroopa teadusruumi, Euroopa missioonide, ELi taaste- ja vastupidavuskava ning programmi „Euroopa horisont“ vahelisi seoseid. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Viimaks juhib komitee tähelepanu asjaolule, et ELi teadusuuringute ja innovatsiooni pakt ning uus Euroopa teadusruum tuleks välja töötada ja ellu viia kooskõlas ÜRO 17 kestliku arengu eesmärgiga, millega püütakse 2030. aastaks saavutada inimväärne elu kõigile elamisväärsel planeedil. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Peamine komisjoni dokument, millel pakt põhineb ja millele paktis viidatakse, on teatis „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“ (COM(2020) 628). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2021. aasta märtsis avaldas komitee arvamuse (1) teatise „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“ (2). Paljud kõnealuses komitee arvamuses esitatud järeldused, soovitused ja üldised märkused kehtivad ka pakti kohta ning mõnda neist korratakse ka selles dokumendis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nende teadusuuringute ja innovatsiooni elementide koondamine ühte õigusakti kinnitab liikmesriikide poliitilist tahet suunata oma teadus- ja innovatsioonipoliitikat Euroopa ees seisvate ülesannete täitmisele, milleks on:






  a. | kaksiküleminek (digiüleminek ja roheline kokkulepe); |
| --- | --- | --- |

2.3.

a.

kaksiküleminek (digiüleminek ja roheline kokkulepe);

| b. | pandeemiajärgne taastumine; |
| --- | --- |

b.

pandeemiajärgne taastumine;

| c. | aina tihedam ülemaailmne konkurents teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni vallas, eelkõige Aasiast (Hiina, Korea jne). |
| --- | --- |

c.

aina tihedam ülemaailmne konkurents teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni vallas, eelkõige Aasiast (Hiina, Korea jne).

Kõiki neid ülesandeid tuleb lahendada ausal ja õiglasel viisil ning seejuures ei tohi kõrvale jätta mitte kedagi, iseäranis haavatavaid ELi kodanikke.

| 2.4. | Ülemaailmsetest teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni alastest pingeridadest ja uuringutest ilmneb, et ELi 27 riiki jäävad selles vallas globaalses konkurentsis USAst ja Aasiast (eelkõige Hiinast ning Koreast) maha, iseäranis mis puudutab peamisi progressi võimaldavaid tehnoloogiaid (nt tehisintellekt, masinõpe, robootika, digitaalsed ärimudelid jne). Ülesandeid a) ja b) kirjeldatakse komisjoni teatises COM(2021) 407. Ülesande c) „ülemaailmne konkurents teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni vallas, eelkõige Aasiast (Hiina, Korea jne)“ lisas komitee sihilikult, kuna on seisukohal, et kui Euroopa Liidul ei õnnestu seda probleemi edukalt lahendada, kaotab ta Aasiale miljoneid kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti, vähendades seeläbi eurooplaste jõukust ja halvendades nende elukvaliteeti. Teadusuuringud, tehnoloogia ja innovatsioon on olulised tulevaste kvaliteetsete töökohtade loojad. Kui paljudes tööstusharudes liigub tehnoloogiline juhtpositsioon Aasiasse, lähevad ka kvaliteetsed töökohad üle Aasiasse. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ka Euroopa Teadusnõukogu on juba avaldanud arvamust pakti ja uue Euroopa teadusruumi kohta. Ka teadusnõukogu rõhutab väga selgelt, et EL jääb Aasiast, eriti Hiinast teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas maha, märkides, et teadusuuringute ja innovatsiooni pakt võib olla ELi viimane võimalus saavutada lõpuks esialgse Euroopa teadusruumi eesmärgid, et tagada Euroopale teadusuuringute ja innovatsiooni vallas kindel liidripositsioon (3). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Hiina ei ole teadus- ja arendustegevuse väljundite ning patentide arvu poolest pelgalt EList möödunud, vaid on umbes viis aastat olnud maailmas väga agressiivselt esirinnas tehnoloogiasektori tööstusstandardite seadmisel. Tööstusstandardite seadmine oli mitu aastakümmet Ameerika Ühendriikide ja Euroopa monopol. Tehnoloogiasektori tööstusstandardite seadmisel on maailma tasandil teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas väga tähtis roll, sest neid standardeid seadval riigil on konkurentsieelis. Komitee soovitab seetõttu komisjonil tungivalt näha paktis ette selged meetmed, mis aitaksid Euroopal püsida tehnoloogiasektoris globaalsete tööstusstandardite seadmisel tugeval positsioonil. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee on seisukohal, et Aasias (Hiinas, Lõuna-Koreas jne) teadusuuringutesse, tehnoloogiasse ja innovatsiooni tehtavate suurte investeeringute valguses peab EL oluliselt kiirendama oma jõupingutusi selles vallas, iseäranis mis puudutab teadus- ja arendustegevuse tulemuste kiiret muutmist uuenduslikeks toodeteks ning teenusteks. Hiljuti avaldatud Euroopa Komisjoni aruandest „2021 EU Industrial R&D Investment Scoreboard“ nähtub, et Hiina ja USA on aastatel 2020–2021 suurendanud oma teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid vastavalt 18,1 % ja 9,1 %, samas kui ELi 27 liikmesriigi asjaomased investeeringud on samal perioodil 2,2 % vähenenud. ELi meetmed teadusuuringute ja innovatsiooni kiirendamiseks peavad olema eelkõige suunatud hargmaistele ettevõtetele, kelle peakorter asub ELis, samuti mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kuna konkurents Aasiast ohustab ka neid ning kuna tööhõive suureneb Euroopas peamiselt tänu neile ja idufirmadele, mitte suurtele ettevõtetele. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komitee tunnustab paktis esitatud selget üleskutset süvendada Euroopa teadusruumi, st liikuda riikide poliitika kooskõlastamisest nende poliitika tihedama lõimimiseni, ning toetab üleskutset kiirendada rohe- ja digipööret. Seni on teadusuuringute ja innovatsiooni areng ELi 27 liikmesriigis kulgenud jätkuvalt peaasjalikult paralleelselt. Nüüd tuleb need paralleelsed rajad n-ö ulatuslike kanalite abil ühendada, mis peab komitee hinnangul olema pakti üks tähtsamatest eesmärkidest. Teabevahetus ja koostöö on peamised teadusuuringute ning innovatsiooni liikumapanevad jõud. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Nagu uue Euroopa teadusruumi raames ning ka paktis märgitakse, vajab Euroopa Liit hädasti uut visiooni, st uut kokkulepet ELi Euroopa teadusruumi jaoks. Pelgalt vana teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni strateegia vaimus jätkates jääb EL ka edaspidi teadusuuringute ja innovatsiooni vallas USAst ja Aasiast (Hiina, Korea jne) maha. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Paljudest uuringutest nähtub, et teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas toimub teadmussiire peamiselt eriala spetsialistide kaudu, st teadusuuringute ja innovatsiooni organisatsioonide vahelise ning ELi liikmesriikide vahelise ulatusliku töökohtade rotatsiooni kaudu. Komitee soovitab 27-liikmelises ELis märkimisväärselt suurendada teadmussiiret eriala spetsialistide kaudu, näiteks ulatuslike töörotatsiooni ja teadlaste liikuvuse programmide kaudu. Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ei toimi teadmussiire suurte dokumentide kaudu: ühegi teadlase viie aasta pikkuse teadus- ja arendustöö käigus kogutud teadmisi ei ole võimalik edasi anda 500-leheküljelise teadus- ja arendustegevuse aruandega. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Paktis viidatakse Euroopa teadusruumi tehnoloogia tegevuskavadele. Komiteele teadaolevalt on olemas Euroopa teadusruumi tegevuskava aastateks 2015–2020, ent komitee ei ole teadlik ühestki Euroopa teadusruumi tegevuskavast, mis hõlmaks 2020. aastale järgnevat perioodi. Tehnoloogiastrateegiaid tuleb kavandada pikaajalises plaanis, kuna uut tehnoloogiat ei töötata välja üleöö. Tehnoloogia tegevuskavade elluviimiseks vajalik aeg peab olema vähemalt 10 aastat. Komitee julgustab seega komisjoni pärast uue Euroopa teadusruumi avaldamist välja töötama keskpika perioodi (2020–2030) ning pikaajalise (2020–2050) tehnoloogia tegevuskava. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komitee tunnustab viidet nn teadmiste kolmnurga (kõrgharidus, alus- ja rakendusuuringud, uue tehnoloogia turustamine tööstussektori poolt) tähtsusele (4). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komitee on arvamusel, et ehkki on tõsi, et teadusuuringud ja (kõrg)haridus on peamised teadmiste loomise tegurid, ei ole need peamised innovatsiooni tõukejõud. Määratluse kohaselt tähendab innovatsioon teadus- ja arendustegevuse tulemuste muutmist uuenduslikeks toodeteks ning äritegevuseks. Uuenduslike toodete ja äritegevuse arendamine ei ole ülikoolide ega uurimisinstituutide ülesanne. Selles punktis ei ole nimetatud ettevõtteid, eelkõige idufirmasid ja ettevõtjaid, ning siia tuleb lisada nende tähtis osa innovatsiooniprotsessis. Selles kontekstis on oluline roll Euroopa Innovatsiooninõukogul, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmus- ja innovatsioonikogukonnal ning teistel innovatsioonikavadel. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Professor Ansoffi kuulsa joonise kohaselt on vaid väikese osa teadus- ja arendustegevuse projektide (vähem kui u 25 %) lõpptulemuseks edukate tehniliste toodete turuletoomine. Seega tuleb ELi teadusuuringute ja innovatsiooni paktis ning strateegias kindlasti keskenduda teadusuuringute ja innovatsiooni tõhususele ja tulemuslikkusele. Kui – teadusuuringute ja innovatsiooni tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks kasutatavate intelligentsete vahendite abil – oleks võimalik nende edumäära suurendada 25 %-lt näiteks 28 %-le, tähendaks see Euroopa jaoks tohutut edu. Teadusuuringute ja innovatsiooni tõhusus ja tulemuslikkus, piiramata samas ELi kindlameelseid püüdlusi tipptasemel teadusuuringute järele, võib oluliselt kiirendada ka Euroopa teadusuuringuid ja innovatsiooni, mis on hädasti vajalik. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Väärtuste ja põhimõtetega seoses on komitee nõus, et selles punktis nimetatud väärtused on tähtsad, ent selleks, et peatada ülemaailmses teadusuuringute ja innovatsiooni konkurentsis ELi mahajäämine USAst ja Aasiast, on tarvis lisapõhimõtteid. Uues Euroopa teadusruumis nähakse ette, et EL peab kiirendama teadus- ja arendustegevuse tulemuste muutmist maailma turgudel pakutavateks uuenduslikeks toodeteks ja teenusteks. Selle pakiliselt vajaliku kiirendamise jaoks on muu hulgas vaja väärtusi ja oskusi ja ettevõtlikkust. Paljudest ülemaailmsetest uuringutest nähtub, et EL jääb ettevõtlikkuses USAst ja Aasiast märkimisväärselt maha (nt innovatiivsete digitaalsete ärimudelite poolest). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Väärtuse loomise küsimuses on komitee täiesti nõus, et väga tähtis on muuta teadmised (st teadus- ja arendustegevuse tulemused) uuenduslikeks jätkusuutlikeks toodeteks ja teenusteks. Paktis viidatakse alusuuringute olulisele rollile murranguliste avastuste loomisel ja teadmiste arendamisel. Euroopale väärtuse loomiseks ei piisa aga pelgalt murranguliste avastuste tegemisest. Kahjuks on mitmeid näiteid sellest, kuidas Euroopa teadlased on teinud murrangulisi avastusi, ent USA ja Aasia ettevõtjad ning innovatiivsed ettevõtted on muutnud Euroopa teadus- ja arendustegevuse tulemused äritegevuseks ja kasumiks ning töökohad on liikunud Euroopast USAsse ja Aasiasse. Euroopa ei tohiks lasta sellel uuesti juhtuda. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Tulevikus peaks Euroopa kasutama oma teadus- ja arendustegevuse tulemusi selleks, et luua väärtust, edendada äritegevust ja tagada kvaliteetsed töökohad. Üks väga tähtis vahend, mille abil muuta Euroopa teadus- ja arendustegevuse tulemused Euroopa jaoks ärivõimaluseks ning luua kasumit ja töökohti, on patendid. Väärtuse loomist käsitlevas punktis tuleks esile tuua intellektuaalomandi õiguste ja patentide tähtsus ning Euroopale tuleks pakti raames välja töötada uue Euroopa teadusruumi selge intellektuaalomandi õiguste strateegia. Selle aktiivse ja passiivse ELi patendipoliitika ja patendistrateegiaga peaks kaasas käima aktiivne ja passiivne litsentsistrateegia ning läbipaistev järelevalvesüsteem patentide ja litsentside ülemaailmse netotasakaalu jaoks. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Nõukogu soovituse ettepaneku (5) punktis 2 on esitatud ELi teadusuuringute ja innovatsiooni prioriteetsed valdkonnad. Teatises COM(2020) 628 esitatakse lisaks järgmised teadusuuringute ja innovatsiooni prioriteetsed valdkonnad:






  — | tehisintellekt; |
| --- | --- | --- |

2.18.

—

tehisintellekt;

| — | mikroelektroonika; |
| --- | --- |

—

mikroelektroonika;

| — | kvantarvutus; |
| --- | --- |

—

kvantarvutus;

| — | 5G; |
| --- | --- |

—

5G;

| — | taastuvenergia; |
| --- | --- |

—

taastuvenergia;

| — | vesinikutehnoloogiad; |
| --- | --- |

—

vesinikutehnoloogiad;

| — | heitevaba ja arukas transport. |
| --- | --- |

—

heitevaba ja arukas transport.

| 2.19. | Komitee kordab, et ehkki ta nõustub, et need seitse prioriteetset valdkonda (6) on väga tähtsad, tuleks lisada järgmised olulised tehnoloogiad ja sektorid:






  — | kosmosetehnoloogia; |
| --- | --- | --- |

2.19.

—

kosmosetehnoloogia;

| — | puhas vesi ja kanalisatsioon; |
| --- | --- |

—

puhas vesi ja kanalisatsioon;

| — | uued kõrgtehnoloogilised materjalid, millel on ELi jaoks suur tulevikupotentsiaal, nt grafeen; |
| --- | --- |

—

uued kõrgtehnoloogilised materjalid, millel on ELi jaoks suur tulevikupotentsiaal, nt grafeen;

| — | tehnoloogia kaupade ja toiduainete tootmiseks; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia kaupade ja toiduainete tootmiseks;

| — | kliiniliste uuringute, farmaatsia- ja biotehnoloogia sektor; |
| --- | --- |

—

kliiniliste uuringute, farmaatsia- ja biotehnoloogia sektor;

| — | digitaalsed ärimudelid üldiselt; |
| --- | --- |

—

digitaalsed ärimudelid üldiselt;

| — | hädaolukorraks (katkestused, digitaalse side häired, nt küberkuritegevuse tõttu jne) valmisoleku tehnoloogiad (riist- ja tarkvara). |
| --- | --- |

—

hädaolukorraks (katkestused, digitaalse side häired, nt küberkuritegevuse tõttu jne) valmisoleku tehnoloogiad (riist- ja tarkvara).

| 2.20. | Kahjuks on 27-liikmelises Euroopa Liidus täheldatav märkimisväärne tippteadlaste ajude äravool USAsse ja üha enam ka Aasiasse. See ajude äravool tuleb peatada ja see tuleks muuta ajude juurdevooluks. Muu hulgas on tipptasemel, kogu maailmas juhtiva ja kiire teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonitegevuse seisukohalt väga olulised järgmised põhimõtted:






  — | 27-liikmelise ELi tippteadlaste, eelkõige silmapaistavate naisteadlaste tunnustamine ja õiglane tasustamine (kehv sooline tasakaal 27-liikmelise ELi teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonisektoris); |
| --- | --- | --- |

2.20.

—

27-liikmelise ELi tippteadlaste, eelkõige silmapaistavate naisteadlaste tunnustamine ja õiglane tasustamine (kehv sooline tasakaal 27-liikmelise ELi teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonisektoris);

| — | tõhus kommunikatsioon ja koostöö (innovatsiooni kaks tähtsat „k-d“!); |
| --- | --- |

—

tõhus kommunikatsioon ja koostöö (innovatsiooni kaks tähtsat „k-d“!);

| — | teaduskeskuste ja ülikoolide ELi ja riikliku rahastamise suurendamine, mis põhineb konkureerivatel pakkumismenetlustel, millega tagatakse, et raha saavad parimatest parimad teadlased (selle asemel et rahastada osaliselt kõiki teaduskeskusi). |
| --- | --- |

—

teaduskeskuste ja ülikoolide ELi ja riikliku rahastamise suurendamine, mis põhineb konkureerivatel pakkumismenetlustel, millega tagatakse, et raha saavad parimatest parimad teadlased (selle asemel et rahastada osaliselt kõiki teaduskeskusi).

| 2.21. | Üks ELi uue Euroopa teadusruumi suur eesmärk on väärtuse loomine. Komitee on sellest tulenevalt seisukohal, et punkt „Teadmiste väärtustamine“ on väga tähtis. Selles punktis tuuakse esile kõigi teadusuuringute ja innovatsiooni osaliste koostöö ning omavaheliste seoste tähtsus. See on oluline, ent sellest „teadmiste väärtustamiseks“ ei piisa. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Euroopa jaoks on väärtuse loomisel sama tähtsad ka järgmised küsimused:






  — | pühendumine teadus- ja arendustegevuse tulemuste kiirele muutmisele uuenduslikeks toodeteks, teenusteks ja lõpuks väärtuseks, äritegevuseks ja kvaliteetseteks töökohtadeks. Selleks on Euroopas muu hulgas vaja palju tugevamat ettevõtluskultuuri ning ka soosivat suhtumist riskide võtmisse: uuenduslike toodete kiire turule toomisega kaasnevad alati ka riskid.
  Kui sageli öeldakse, et väike risk annab elule vürtsi, siis innovatsioonivaldkonnas võiks öelda, et riskimata ei oleks ei ettevõtteid ega uusi töökohti; |
| --- | --- | --- |

2.22.

—

pühendumine teadus- ja arendustegevuse tulemuste kiirele muutmisele uuenduslikeks toodeteks, teenusteks ja lõpuks väärtuseks, äritegevuseks ja kvaliteetseteks töökohtadeks. Selleks on Euroopas muu hulgas vaja palju tugevamat ettevõtluskultuuri ning ka soosivat suhtumist riskide võtmisse: uuenduslike toodete kiire turule toomisega kaasnevad alati ka riskid.

Kui sageli öeldakse, et väike risk annab elule vürtsi, siis innovatsioonivaldkonnas võiks öelda, et riskimata ei oleks ei ettevõtteid ega uusi töökohti;

| — | selge tehnoloogia tegevuskava, eelkõige peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate ning tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

—

selge tehnoloogia tegevuskava, eelkõige peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate ning tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas;

| — | selge intellektuaalomandi õiguste strateegia uue Euroopa tegevusruumi jaoks. |
| --- | --- |

—

selge intellektuaalomandi õiguste strateegia uue Euroopa tegevusruumi jaoks.

| 2.23. | Mis puudutab „tõeliselt toimiva teadmiste siseturu süvendamise“ küsimust, siis teadmised on kahtlemata väga tähtsad, kuna 21. sajand on teadmiste sajand. Siiski on väga oluline anda ka uut hoogu kogu riistvara tootmisele Euroopas. Euroopa Liit arvas 20 aastat tagasi, et kaupade tootmise saab kolida Aasiasse, jättes samal ajal tootmisega seotud teadus- ja arendustegevuse Euroopasse. See osutus veaks. Teadus- ja arendustegevus järgneb alati, varem või hiljem, tootmisele. Seega peab Euroopa Liit selleks, et kas või osa tootmisest ja sellega seotud töökohtadest Aasiast tagasi Euroopasse tuua, suuri jõupingutusi tegema. See aitaks ka suuresti kaasa töötuse probleemi lahendamisele, mis on mõnes Lõuna-Euroopa riigis eriti suur probleem. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Euroopa on koroonaviiruse pandeemiast saanud veel ühe õppetunni: peaaegu kõigi põhiravimite ja -vaktsiinide tootmine on viimase 20–30 aasta jooksul kolinud Euroopast Aasiasse. Euroopa on seoses paljude oluliste toodete ja ravimitega kaotanud oma suveräänsuse. Mikrokiibid on veel üks näide valdkonnast, kus Euroopa tööstus, eriti autotööstus, seisab silmitsi suurte probleemidega. Teised näited valdkondadest, milles Euroopa sõltub kahjuks peaaegu täielikult Aasiast, on elektrisõidukite akud ja vesinikutehnoloogiad. (Kui Euroopa autotootjad katsetavad endiselt vesiniku toitel sõitvate autode prototüüpidega, siis Toyotal, Hondal ja Hyundail on sellised autod juba masstootmises ja tavamüügis). Aasia on ka konkurentsitu liider optiliste tehnoloogiate, 5G kommunikatsioonitehnoloogiate, tehisintellekti, masinõppe, robootika ja paljude teiste progressi võimaldavate tehnoloogiate ning tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas. Teadusuuringute ja innovatsiooni paktis peab Euroopa seadma selgeks prioriteediks suveräänsuse taastamise võtmetehnoloogiate valdkonnas. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Ühelt poolt seisab Euroopa silmitsi noorte suure töötuse probleemiga eriti mõnes Lõuna-Euroopa riigis ning teiselt poolt on puudus kõrgelt kvalifitseeritud teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna lõpetanutes. Eriti on puudus inseneridest kõigis IKT ja digiteerimise, e-liikuvuse ja taastuvenergia tehnoloogiate valdkonnas. Sageli unustatakse, et peaasjalikult on insenerid need, kes muudavad teadlaste teadus- ja arendustegevuse tulemused tehnilisteks toodeteks. Demograafiliste muutuste tõttu (meie vananev ühiskond) ning kuna enamikul Euroopa riikidest ei õnnestu meelitada rohkem naisüliõpilasi inseneriteadusi õppima, suureneb see probleem lähitulevikus veelgi. On ilmselge, et ELis tuleb ulatuslikult suurendada meetmeid, millega tekitatakse naisüliõpilastes suuremat huvi inseneriteaduse õpingute vastu. Lisaks tuleb teadusuuringute ja innovatsiooni paktiga luua ka arukaid programme, et meelitada ELi kõrgelt kvalifitseeritud insenere liiduvälistest riikidest. Teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonna ülemaailmsest konkurentsist saab üha enam globaalne talendisõda ning Euroopa Liidul on selles seni näiteks USAga võrreldes halvasti läinud. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Lõpetuseks juhib komitee tähelepanu asjaolule, et ELi teadusuuringute ja innovatsiooni pakt ning uus Euroopa teadusruum tuleks välja töötada ja ellu viia kooskõlas ÜRO 17 kestliku arengu eesmärgiga, millega püütakse 2030. aastaks saavutada inimväärne elu kõigile elamisväärsel planeedil. |
| --- | --- |

2.26.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“ (ELT C 220, 9.6.2021, lk 79).

1

(2)  COM(2020) 628.

2

(3)  Allikas: https://erc.europa.eu/news/pact-research-innovation-foundations-european-research-area-still-valid-and-unavoidable.

3

(4)  Nagu on rõhutatud nõukogu soovituse ettepaneku (COM(2021) 407) punkti 2 alapunktis h. Punktis h öeldakse, et „teadusuuringud ja innovatsioon ning (kõrg)haridus on innovatsiooni, teadmiste loomise, levitamise ja kasutamise peamised tegurid“.

4

(5)  COM(2021) 407.

5

(6)  Nagu on esitatud dokumendis COM(2020) 628.

6

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/30

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa missioonid““

(COM (2021) 609 final)

(2022/C 275/05)

| Raportöör: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Małgorzata Anna BOGUSZ |

Raportöör:

Paul RÜBIG

Kaasraportöör:

Małgorzata Anna BOGUSZ

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 214/1/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 1.12.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

214/1/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kuigi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et viis teatises esitatud missiooni on ELi jaoks tähtsad prioriteedid, peab ta Euroopa jaoks väga oluliseks ka viit allpool loetletud probleemi ja eesmärki. |
| --- | --- |

1.1.

Töötada välja ja täita missioone ja meetmeid, et:

| 1. | pidada teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas ülemaailmses konkurentsis sammu USA ja Aasiaga; |
| --- | --- |

1.

pidada teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas ülemaailmses konkurentsis sammu USA ja Aasiaga;

| 2. | tulla toime probleemidega, mis on seotud ELi vananeva ühiskonnaga; |
| --- | --- |

2.

tulla toime probleemidega, mis on seotud ELi vananeva ühiskonnaga;

| 3. | määratleda strateegiad suure arvu ELi saabuvate rändajate edukaks integreerimiseks; |
| --- | --- |

3.

määratleda strateegiad suure arvu ELi saabuvate rändajate edukaks integreerimiseks;

| 4. | parandada hädaolukorraks valmisolekut; |
| --- | --- |

4.

parandada hädaolukorraks valmisolekut;

| 5. | tulla toime COVID-19 pandeemiast mõjutatud mittenakkuslike haigustega patsientide, eelkõige südame-veresoonkonna haigusi põdevate patsientide vajadustega. |
| --- | --- |

5.

tulla toime COVID-19 pandeemiast mõjutatud mittenakkuslike haigustega patsientide, eelkõige südame-veresoonkonna haigusi põdevate patsientide vajadustega.

| 1.2. | Teatises loetletakse järgmised viis ELi prioriteetset missiooni ja käsitletakse neid:






  1. | kliimamuutustega kohanemine; |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.

kliimamuutustega kohanemine;

| 2. | vähktõbi; |
| --- | --- |

2.

vähktõbi;

| 3. | meie ookeanide ja veekogude taastamine 2030. aastaks, kaasa arvatud sanitaartingimused; |
| --- | --- |

3.

meie ookeanide ja veekogude taastamine 2030. aastaks, kaasa arvatud sanitaartingimused;

| 4. | 100 kliimaneutraalset ja arukat linna aastaks 2030, kaasa arvatud arukad külad; |
| --- | --- |

4.

100 kliimaneutraalset ja arukat linna aastaks 2030, kaasa arvatud arukad külad;

| 5. | Euroopa mullakokkulepe. |
| --- | --- |

5.

Euroopa mullakokkulepe.

| 1.3. | Komitee kiidab väga heaks idee toetada üle kogu Euroopa 150 piirkonna kujunemist kliimaülemineku võrdlusaluseks. See nõuab aga tohutut teadus- ja arendustegevuse eelarvet. Seepärast soovitab komitee tungivalt suurendada ELi piirkondlike eelarvete teadus- ja arendustegevuseks eraldatavat osa praeguselt 5 %-lt vähemalt 10 %-le. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab asjaolu, et EL keskendub vähktõvevastasele võitlusele kui ühele kõige olulisemale terviseprobleemile, ning julgustab ELi institutsioone astuma sarnaseid samme südame-veresoonkonnahaiguste osas, mis põhjustavad Euroopa kodanike seas ja kogu maailmas enim surmajuhtumeid. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | ELi missioonid saavutavad tulemusi tänu programmi „Euroopa horisont“ raames teadusuuringutele ja innovatsioonile antud uuele rollile, samuti kooskõlastatud, kõikehõlmavale lähenemisviisile ja kodanikega loodud uuele suhtele. Nendega kaasatakse ja mobiliseeritakse täielikult avalik sektor ja erasektor, näiteks ELi liikmesriigid, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, uurimisinstituudid, ettevõtjad ning avaliku ja erasektori investorid, et saavutada tõeline ja kestev mõju. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee rõhutab, et Euroopa tööstuse konkurentsivõime on ELi missioonide täitmiseks väga oluline. Seepärast toetab komitee viidet uuele tööstuse konkurentsivõime tegevuskavale. Samal ajal rõhutab komitee, et oluline on kaaluda mõju ELi kodanikele, ning julgustab komisjoni siduma tegevuse tugevalt sotsiaalpoliitika ja Euroopa sotsiaalõiguste sambaga, võttes eelkõige arvesse ELi eakate ja haavatavate kodanike erivajadusi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee rõhutab, et kuigi Euroopa missioonide peaeesmärk on saavutada Elis tulemused tänu teadusuuringute ja innovatsiooni uuele ja suuremale rollile, peavad nendes Euroopa missioonides olema tähtsal kohal ka majanduslik mõõde (üleilmne konkurents, kvaliteetsed töökohad jne) ja sotsiaalne mõõde. Seoses sotsiaalse mõõtmega toonitab komitee, et lisaks sotsiaalsete õiguste tähtsustamisele ning sotsiaalkindlustuse ja kõigi töötajate õiglaste töötingimuste kaitsmisele tuleb ELis erilist tähelepanu pöörata haavatavate rühmade (eakad, haiged jne) erivajadustele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee toetab väga seda, et teadusuuringuid ja innovatsiooni peetakse selgelt ELi missioonide dokumendi põhiteemaks. Komitee on veendunud, et ELi ees seisvaid keerulisi probleeme saab lahendada esmajoones teadusuuringute ja innovatsiooni abil. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee võttis 2021. aasta märtsis vastu arvamuse „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“, (1) 2022. aasta veebruaris arvamuse „Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni pakt“, (2) ning on vastu võtnud arvamuse „Innovatsioonipotentsiaali rakendamine – intellektuaalomandi tegevuskava ELi majanduse taastamise ja vastupidavuse toetamise suurendamiseks“ (3). Käesolevat arvamust tuleks vaadelda tihedas koosmõjus komitee nende kolme hiljutise arvamusega. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee nõustub täielikult, et „(p)raeguse olukorra säilitamine ei tule kõne allagi“, arvestades praegusi probleeme. Euroopa vajab „uut liiki teadusuuringuid ja innovatsioonipoliitika(t)“: kui EL jätkab oma teadusuuringute ja innovatsioonipoliitikaga nagu seni, ei suuda ta toime tulla tema ees seisvate tohutute probleemidega, nimelt Aasiast lähtuva ägeda konkurentsiga. Komitee juhtis sellele väga selgelt tähelepanu oma arvamuses „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ettevõtete kohta märgitakse teatises, et Euroopa missioonidega kaasatakse ja mobiliseeritakse täielikult avaliku ja erasektori sidusrühmad, näiteks ELi liikmesriigid, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, uurimisinstituudid, ettevõtjad ning avaliku ja erasektori investorid, ELi kodanikud ja kodanikuühiskond, et saavutada tõeline ja kestev mõju, võttes arvesse tööstust ja ettevõtteid, eriti mikro-, väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ELi tööstuse konkurentsivõime elektritootmise süsinikdioksiidiheite vähendamise tehnoloogiate, samuti muude CO2-mahukate tööstusharude vallas on otsustav tegur ELi 1. missiooni „Kliimamuutustega kohanemine“ täitmisel. Kui EL ei saavuta selles vallas edu, kaovad ELis neis tööstusharudes miljonid töökohad. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee nõustub täielikult, et ELi missioonid peavad olema täies kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kuigi komitee leiab, et need viis missiooni on ELi jaoks tähtsad prioriteedid, peab ta Euroopa jaoks väga oluliseks ka punktis 4 loetletud viit lisaprobleemi ja -missiooni. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Komitee soovitab Euroopa Komisjonil seada prioriteediks ka missioonid ja meetmed, mis loovad ELis uusi kvaliteetseid töökohti, äritegevust, sissetulekuid, jõukust ja head elukvaliteeti ELi kodanikele, näiteks Euroopa tehnoloogiliste toodete konkurentsivõime säilitamine järjest karmima ülemaailmse (eriti Hiinast, Lõuna-Koreast jne lähtuva) konkurentsi tingimustes. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Märkimisväärne osa Euroopa töökohtadest ja jõukusest tuleneb Euroopa tehnoloogiliste toodete (autod, masinad, materjalid jne) ekspordist. Teine oluline uute töökohtade allikas Euroopas on mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, uuenduslikud idufirmad, kasvufirmad ja kõrgharidus. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   Missioon 1 – Kliimamuutustega kohanemine

| 3.1.1. | Kliimamuutused on 21. sajandil inimkonna jaoks üks suurimaid probleeme. Poliitikakujundajad peavad eelseisvaid muutusi ette nägema, et kaitsta enim ohustatud sektoreid ja rühmi, võttes arvesse ka tööhõivet. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Peaaegu kõigi rohelise kokkuleppe meetmetega kaasneb ELi kodanike jaoks elektri-, kütuse-, kütte- jne hinna tõus. Need hinnatõusud avaldavad ELi liikmesriikides eriti suurt mõju sadadele miljonitele madala ja keskmise sissetulekuga inimestele ning haavatavatele inimestele üldiselt, kes sageli kuuluvad ELi madala sissetulekuga kodanike hulka. See tähendab, et kõigil rohelise kokkuleppe meetmetel on märkimisväärne sotsiaalne mõju ja neid meetmeid tuleb hoolikalt kaaluda. Need meetmed peavad suurendama jõukust, selle asemel et lükata kõrvale need, kes vajavad muutusega toimetulekuks toetust. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Kindlasti on CO2 heitkoguste vähendamisel väga oluline roll näiteks järgmistel uutel tehnoloogiatel:






  — | elektritootmise CO2 heite vähendamine; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

—

elektritootmise CO2 heite vähendamine;

| — | CO2 heidet tekitavate tööstusharude – nt terasetööstus, tsemenditööstus jne – CO2 heite vähendamine; |
| --- | --- |

—

CO2 heidet tekitavate tööstusharude – nt terasetööstus, tsemenditööstus jne – CO2 heite vähendamine;

| — | süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning näiteks reoveepuhastid; |
| --- | --- |

—

süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning näiteks reoveepuhastid;

| — | elektrienergia väga suures mahus salvestamine madalate erikulude tarvis; |
| --- | --- |

—

elektrienergia väga suures mahus salvestamine madalate erikulude tarvis;

| — | elektromobiilsus; |
| --- | --- |

—

elektromobiilsus;

| — | arukad võrgud ja kõrgepingevõrgud; |
| --- | --- |

—

arukad võrgud ja kõrgepingevõrgud;

| — | arukad linnad jne. |
| --- | --- |

—

arukad linnad jne.

| 3.1.4. | Neid tehnoloogiaid on lihtne paberil loetleda, kuid nende rakendamine on kahtlemata suur väljakutse, arvestades mastaapi, mida on vaja kõigis 27 ELi liikmesriigis ja ka kogu maailmas. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Üks keskne küsimus selles ülemaailmses konkurentsis uute tehnoloogiate kasutuselevõtmiseks on suure hulga teadlaste ja inseneride olemasolu. See on Euroopa jaoks kindlasti suur probleem. Aasia riigid on viimase 20 aastaga tohutult suurendanud füüsika, IKT ja insenerierialade üliõpilaste arvu, samas kui Euroopas on nende arv olnud kogu perioodi vältel enam-vähem sama. Euroopa missioonid peaksid mitte ainult edendama nende üliõpilaste arvu suurenemist, vaid EL peaks soodustama kõrge kvalifikatsioonitasemega inimeste praeguse nn ajude äravoolu muutmist nende juurdevooluks ELi. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Komitee soovitab tungivalt, et komisjon määraks kindlaks meetmed põhioskuste parandamiseks, samuti füüsika, IKT ja inseneriteaduste ning meditsiini- ja farmakoloogiaerialade üliõpilaste arvu oluliseks suurendamiseks Euroopas järgmise 20 aasta jooksul. Ilma selle insenertehnilise potentsiaalita jääb Euroopa ka edaspidi kõigi kliimamuutustega võitlemiseks vajalike tehnoloogiate kasutuselevõtmise osas maha. |
| --- | --- |

3.1.6.

3.2.   2. missioon – Vähktõbi

| 3.2.1. | EL 27-s kasvab pidevalt vähktõvejuhtude arv. 27 liikmesriiki peavad tegema koostööd, et parandada diagnoosimist, teraapiat, ligipääsu personaliseeritud ravimitele, ravi ja ennetustegevust – nagu rõhutati juba 2021. aasta juunis komitee arvamuses „Euroopa vähktõvevastase võitluse kava“ (4). Seepärast väljendab komitee heameelt asjaolu üle, et vähktõve ennetamise ja raviga seotud teadustegevus on märgitud üheks viiest ELi missioonist. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee rõhutab selgelt, et üks suuremaid probleeme on kaotada erinevused juurdepääsul vähiravile eri riikides. Komitee soovitab pöörata eritähelepanu haavatavatele rühmadele ELis. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Nagu komitee arvamuses „Euroopa vähktõvevastase võitluse kava“ juba kirjeldatud, mängib siin ainulaadset rolli juurdepääs kõige uuenduslikumatele ravimeetoditele ja selliste vaktsineerimiskampaaniate käivitamine, mis võimaldavad meil vähendada viirusnakkustest põhjustatud vähijuhtumite arvu. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Komitee toonitab vajadust aktiivsema lähenemisviisi järele tööst põhjustatud vähktõve ennetamisel. Nagu rõhutati arvamuses „Euroopa vähktõvevastase võitluse kava“, kutsub komitee üles rohkem uurima kantserogeenide, mutageenide ja endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalidega kokkupuutumist töökohal ning tööst põhjustatud vähktõve põhjuseid. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Komitee rõhutab, et sotsiaalpartnerid, patsientide huvirühmad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid on asendamatud parimate tavade levitamisel ja asjakohase teabe jagamisel vähktõve võimalike põhjustajate ja sellega seotud spetsiaalsete küsimuste kohta, nagu sugu või haavatavad rühmad. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   3. missioon – Meie ookeanide ja veekogude taastamine 2030. aastaks

| 3.3.1. | Puhas vesi on ELi kodanike, põllumajanduse ja kalatööstuse jaoks väga oluline. Ka selle missiooni jaoks on keskne tähtsus teadusuuringutel ja puhta vee tehnoloogiatel, sealhulgas reovee sõelumine, sanitaartingimused ja reoveepuhastus. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Lisaks on paljude kodanike jaoks endiselt probleemiks ligipääs puhtale veele. Komitee julgustab komisjoni õiguslikult rakendama vee ja sanitaartingimustega seotud inimõigusi. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   4. missioon – 100 kliimaneutraalset ja arukat linna 2030. aastaks

| 3.4.1. | Rohkem kui 65 % maailma elanikkonnast elab suurtes linnades ja see osakaal kasvab. Need suured linnad põhjustavad üha suuremaid probleeme taristule (veevarustus ja kanalisatsioon, transport, energiavarustus jne) ja elukvaliteedile. Paljusid probleeme saab lahendada ainult teadusuuringute ja kõrgtehnoloogiliste lahenduste abil. Kõrgtehnoloogiliste arukate linnade ja külade kavandamiseks on tulevikus vaja palju enam kõrge kvalifikatsioonitasemega insenere. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Eakate osakaal linnades kasvab kiiresti („vananev ühiskond“). Vanemaealiste ja haavatavate inimeste vajadused erinevad noorte omadest: nad vajavad rohkem arstiabi, sotsiaalhoolekandeteenuseid jne. Ühiskonnas toimuva demograafilise nihke tõttu ei jätku lähitulevikus kõiki neid teenuseid osutavaid noori, mis tähendab, et osa nendest eakatele mõeldud teenustest tuleb hakata pakkuma arukate lahenduste (nt robotid) abil. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Viimastel aastatel on paljud hädaolukorrad näidanud, et tänapäeva ühiskonnad on suhteliselt haavatavad, mistõttu on väga oluline suurendada teadus- ja arendustegevuse kaudu „hädaolukorraks valmisolekut“:






  — | katastroofid Fukushima, Tšernobõli, Three Mile Islandi jt tuumaelektrijaamades; |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

—

katastroofid Fukushima, Tšernobõli, Three Mile Islandi jt tuumaelektrijaamades;

| — | elektri- ja sidekatkestused; |
| --- | --- |

—

elektri- ja sidekatkestused;

| — | kõikide energiaallikate, sealhulgas maagaasi nappus ja järsk hinnatõus; |
| --- | --- |

—

kõikide energiaallikate, sealhulgas maagaasi nappus ja järsk hinnatõus;

| — | äikesetormid ja ulatuslikud üleujutused, milles on hukkunud sadu inimesi; |
| --- | --- |

—

äikesetormid ja ulatuslikud üleujutused, milles on hukkunud sadu inimesi;

| — | pandeemiad, nagu COVID-19 pandeemia, Zika ja tulevased pandeemiad; |
| --- | --- |

—

pandeemiad, nagu COVID-19 pandeemia, Zika ja tulevased pandeemiad;

| — | küberrünnakud (seoses avaliku elu, eraelu ja äritegevuse kiirelt kasvava digiteerimisega kasvab küberrünnakute oht kiiresti). |
| --- | --- |

—

küberrünnakud (seoses avaliku elu, eraelu ja äritegevuse kiirelt kasvava digiteerimisega kasvab küberrünnakute oht kiiresti).

| 3.4.4. | 8. jaanuaril 2021 pääsesid Ida- ja Lõuna-Euroopa vaevu tohutu ulatusega elektrikatkestusest. Euroopa energiavarustuse suureneva haavatavuse algpõhjus seisneb ettearvamatu ja planeerimatu taastuvelektrienergia, näiteks tuuleturbiinide ja päikeseenergia osakaalu suurenemises. Euroopa ei ole elektrikatkestusteks kuigi hästi ette valmistatud: elektrikatkestuse korral katkeb kohe kodumajapidamiste ja tööstuste energiavarustus, minutite või tundide jooksul katkevad sideteenused, lühikese aja jooksul lõppeb joogivee kättesaadavus jne. Suurest elektrikatkestusest taastumine ei ole lihtne ülesanne. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   5. missioon – Euroopa mullakokkulepe

| 3.5.1. | Nagu eespool mainitud, on puhta vee kõrval üks olulisemaid ressursse terve muld, et kasvatada toidu põhikoostisosi kõigile elusolenditele, sealhulgas inimestele ja loomadele. Maailma rahvaarv kasvab: sajandi lõpuks peame kestlikult toitma ligikaudu 10 miljardit inimest. Traditsiooniline toit ja põllumajandus on üks peamine kasvuhoonegaaside, CO2 ja metaani allikas. See tähendab vajadust ulatusliku teadus- ja arendustegevuse järele, eesmärgiga uurida ja arendada kliimaneutraalset põllumajandust, et kestlikult toota toitu maailmas elavale 10 miljardile inimesele. Praegu kulutatakse ligikaudu 10 % ELi põllumajanduseelarvest teadus- ja arendustegevusele; komitee soovitab suurendada seda arvu vähemalt 20 %-ni, et laiendada teadus- ja arendustegevust uute kestlike põllumajandustehnoloogiate, eelkõige põllumajandustehnoloogiate ja toiduainetööstuse robotiseerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

3.5.1.

4.   Viis lisamissiooni

| 4.1. | Kuigi komitee peab teatises loetletud viit missiooni ELi jaoks tähtsateks prioriteetideks, leiab ta, et allpool kirjeldatud viis probleemi ja missiooni on samuti väga olulised. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   ELi 1. lisamissioon – Pidada teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas ülemaailmses konkurentsis sammu USA ja Aasiaga

| 4.2.1. | Oluline on määratleda ja täita missioone ja meetmeid, et vältida teadusuuringute, tehnoloogia, innovatsiooni ja patentide valdkonnas ELi mahajäämist Aasiast, seda eriti võrreldes Hiina ja Lõuna-Koreaga. On tõsiasi, et EL on umbkaudu 2000. aastast alates teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas Hiinast ja Lõuna-Koreast üha kaugemale maha jäänud (5). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Kui EL jääb teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas ka edaspidi USA-le ja Aasiale alla, kaob Euroopas pikas perspektiivis (20–50 aastat) miljoneid töökohti ja märkimisväärsel hulgal jõukust. ELi 27 liikmesriigi puudujääk on tõesti elutähtis, eriti peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate ja tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate, nt tehisintellekti, masinõppe, süvaõppe, robootika, geenitehnoloogia, sidetehnoloogiate (nt 5G), arvutikiipide tootmise, elektromobiilsuse põhikomponentide (nt akud, kütuseelemendid ja vesinik) tootmise valdkonnas jne. Uutel materjalidel on alati olnud ja on ka tulevikus innovatsiooni edendav mõju: näiteks grafeeniga seotud innovatsioonil ja selle tööstuslikul kasutuselevõtul on Euroopa jaoks märkimisväärne teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaal. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   ELi 2. lisamissioon – Tulla toime probleemidega, mis on seotud ELi vananeva ühiskonnaga

| 4.3.1. | ELi ühiskond vananeb kiiresti ja see tekitab mitmeid uusi raskusi kõigile ELi liikmesriikidele. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Vanematel ja haavatavatel inimestel on noortest erinevad vajadused: nad vajavad suuremal hulgal uusi ravimeid (dementsuse, Alzheimeri tõve jne vastu), rohkem arstiabi, rohkem sotsiaalhoolekannet ning spetsiaalselt vanemaealistele ja haavatavatele inimestele mõeldud koolitusi ja õpet jne. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Teadusuuringud ja innovatsioon (meditsiini, farmaatsia, sotsiaalteaduste, inseneriteaduste, spetsiaalsete koolituste jne valdkonnas) mängivad kahtlemata olulist rolli ELi vananeva ühiskonnaga hakkama saamisel. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Ühiskond tervikuna vajab teotahtelist Euroopa hooldusstrateegiat. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   ELi 3. lisamissioon – Strateegiad suure arvu ELi saabuvate rändajate edukaks integreerimiseks

| 4.4.1. | EL peab välja töötama missioonid ja meetmed rohkearvuliste rändajate integreerimiseks ELi liikmesriikides. Kuna EL on kiiresti vananev ühiskond, vajab see rohkem noori ja haritud inimesi. Seega on vaja uuenduslikke kontseptsioone rändajate hariduseks ja koolituseks. Sotsiaal-majanduslikud uuringud võivad aidata paremini mõista, mida on vaja nende miljonite inimeste edukaks integreerimiseks. |
| --- | --- |

4.4.1.

4.5.   ELi 4. lisamissioon – Valmisolek hädaolukorraks

| 4.5.1. | Hädaolukorraks valmisolek hõlmab missioonide ja meetmete väljatöötamist ja elluviimist, et tagada stabiilne energiavarustus ja vältida elektrikatkestusi, vähendades samas ELi energiasüsteemis CO2 heidet. Sellega seoses vt punkt 3.4.4, mis käsitleb hädaolukorraks valmisolekut, iseäranis elektrikatkestuste ja sideteenuste katkestuste probleemi. Jällegi on teadusuuringud ja innovatsioon, eelkõige inseneriteadustes, lahendus nendele probleemidele. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Muud erakorralised probleemid hõlmavad üleujutusi, põudu, pandeemiaid, aga ka majanduslikke hädaolukordi, nagu ülemaailmsete tarneahelate blokeerimine (nt Suessi kanali blokeerimine 2021. aastal jne). |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   ELi 5. lisamissioon – Tulla toime COVID-19 pandeemiast mõjutatud mittenakkuslike haigustega patsientide, eelkõige südame-veresoonkonna haigusi (mis on peamine surmapõhjus Euroopa kodanike hulgas ja kogu maailmas) põdevate patsientide vajadustega

| 4.6.1. | Pärast pandeemiat tuleb rohkem keskenduda mittenakkuslikele haigustele. ELis elab 60 miljonit inimest, kes põevad südame-veresoonkonna haigusi – need on Euroopa kodanike peamine surmapõhjus. COVID-19 pandeemiale eelnevatel aastatel olid südame-veresoonkonna haigused ELis kõige levinum ennetatavate surmade põhjus. Pandeemia ajal said paljud patsiendid diagnoosi liiga hilja või neil ei olnud üldse diagnoosivõimalust. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Peaksime uurima ELi tervishoiualase võrdsuse mõõdet, soodustades niimoodi tervisealase ebavõrdsuse (sh soopõhise meditsiini aspektid) vähenemist. Keskendudes edendamisele ja ennetamisele, peaks see algatus toetama ka paremate teadmiste ja andmete kogumist, sõeluuringuid ja varajast avastamist, diagnoosimist ja ravijuhtimist ning patsientide elukvaliteedi tõusu. Veel üks eesmärk peaks olema aidata ELi riikidel edastada parimaid tavasid, töötada välja suuniseid ja juurutada uuenduslikke lähenemisviise jne. See tähendab ka seda, et EL peaks nimetama veel ühe Euroopa missiooni – ehitada kooskõlas vähktõve missiooni jõupingutustega üles tervishoiusüsteemid, mis suudavad pandeemiate ajal paremat abi osutada ka südame-veresoonkonna haigustega patsientidele, tegeledes seega kahe kõige rohkem Euroopa elanikkonda koormava mittenakkusliku haigusega. Samuti näeme vajadust tegeleda muude haigustega, eelkõige nendega, mis mõjutavad tugevalt Euroopa SKPd, nt luu- ja lihaskonna haigused. |
| --- | --- |

4.6.2.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 220, 9.6.2021, lk 79.

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Nõukogu soovitus Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni pakti kohta“ (COM(2021) 407 final – final 2021/230 (NLE)) (ELT C 275, 18.7.2022, lk 24).

2

(3)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 59.

3

(4)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 76.

4

(5)  Detailsemalt saab selle kohta lugeda OECD teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni 2015. ja 2017. aasta aruannetest.

5

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/36

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2001/20/EÜ ja 2001/83/EÜ seoses eranditega teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal“

(COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD))

ja

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 536/2014 seoses eranditega teatavatest kohustustest uuritavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal“

(COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD))

(2022/C 275/06)

| Raportöör: | Martin SCHAFFENRATH |
| --- | --- |

Raportöör:

Martin SCHAFFENRATH

| Konsulteerimistaotlus | a) | Euroopa Parlament, 20.1.2022 |
| --- | --- | --- |

Konsulteerimistaotlus

a)

Euroopa Parlament, 20.1.2022

| b) | nõukogu, 3.2.2022 |
| --- | --- |

b)

nõukogu, 3.2.2022

Õiguslik alus

| a) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114

| b) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 ja artikli 168 lõike 4 punkt c |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 ja artikli 168 lõike 4 punkt c

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

24.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

180/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Selleks et tagada patsientidele tervishoiuteenuste kättesaadavus, on oluline jätkuvalt tarnida kvaliteetseid, tõhusaid ja ohutuid inimtervishoius kasutatavaid ravimeid. Seepärast väljendab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee heameelt Euroopa Komisjoni 17. detsembril 2021 esitatud meetmepaketi üle, mille eesmärk on ühelt poolt tagada pikaajaliselt järjepidev ravimite tarnimine Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale ja teiselt poolt kõrvaldada kiiresti seni püsivad tarnepuudujäägid Küprosel, Iirimaal ja Maltal, mis on osaliselt tingitud Ühendkuningriigi väljaastumisest Euroopa Liidust. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee tunnistab, et iseäranis väiksemad ELi liikmesriigid Küpros, Iirimaa ja Malta on juba ajalooliselt suurel määral sõltuvad ravimite ja uuritavate ravimite tarnimisest Ühendkuningriigist. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee leiab, et erandid teatavatest kohustustest ravimite ja uuritavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal, on Ühendkuningriigi EList väljaastumise ja sellega seotud raamtingimuste tõttu asjakohased ning seepärast toetab komitee neid täielikult. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee rõhutab iseäranis toimiva, õiglase ja tõhusa siseturu keskset tähtsust. Seejuures peab olema peamine prioriteet järgida ravimeid ja uuritavaid ravimeid käsitlevaid ELi õigusakte, eelkõige asjaomaste toodete kvaliteeti ja ohutust silmas pidades. Samal ajal väljendab komitee heameelt meetmepaketis sisalduvate Ühendkuningriigi toodete pakendamisnõuete üle, et vältida täiendavat ümberpakendamist, mis lisakulude ja protsessi keerukuse tõttu võib viia ravimite kõrvaldamiseni Põhja-Iirimaa turult. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Seoses Küprosele, Iirimaale ja Maltale tehtud ajutiste eranditega juhib komitee siiski tähelepanu vajadusele leida lähiajal jätkusuutlik lahendus, mis tuleks välja töötada Euroopa ravimistrateegia raames, et tagada eespool nimetatud liikmesriikides patsientide pikaajaline varustamine ELis müügiloa saanud ravimitega. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Komisjoni ettepanekute taust

| 2.1. | Ühendkuningriigi väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (1) kohaselt peab Põhja-Iirimaal turule lastud ravimitel olema kehtiv müügiluba, mille on välja andnud Euroopa Komisjon (kogu ELi hõlmavad müügiload) või Ühendkuningriik seoses Põhja-Iirimaaga. Need riiklikud müügiload peavad olema kooskõlas ELi ravimeid käsitlevate õigusaktidega. Samuti on uuritavate ravimite importimisel kolmandatest riikidest liitu või Põhja-Iirimaale nõutav tootmis- ja impordiluba. Need load peavad olema kooskõlas ELi kliiniliste uuringute alasest acquis’st tulenevate kohustustega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Küpros, Iirimaa, Malta ja Põhja-Iirimaa sõltuvad ajalooliselt ravimite, sh uuritavate ravimite tarnimisest Ühendkuningriigi sellistest osadest või selliste osade kaudu, mis ei ole Põhja-Iirimaa, ning nende turgude tarneahelad ei ole veel täielikult kohandatud, et need vastaksid liidu õigusele ja Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu muutunud olukorrale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisjoni 25. jaanuari 2021. aasta teatega (2) on sätestatud üheaastane ajapikendus (kuni 2021. aasta detsembri lõpuni), et säilitada partiide kontrollimine, tootmine ja logistika Ühendkuningriigi nendes osades, mis ei ole Põhja-Iirimaa, eesmärgiga tagada ravimite järjepidev tarnimine Põhja-Iirimaale, Küprosele, Iirimaale ja Maltale. Kõnealust teadet kohaldatakse ka uuritavate ravimite impordi nõuete suhtes, eesmärgiga tagada ravimite järjepidev tarnimine Põhja-Iirimaale, Küprosele, Iirimaale ja Maltale. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vaatamata üleminekuperioodile on teatavatel ettevõtjatel, kelle asukoht on praegu nendes Ühendkuningriigi osades, mis ei ole Põhja-Iirimaa, endiselt väga raske protokolli nõuetega kohaneda. Peamisteks põhjusteks on liiga suured kohandamiskulud, arvestades Põhja-Iirimaa turu – mis moodustab 3 % Ühendkuningriigi koguturust – väiksust ja keerukat logistikat, mille jaoks ei ole Põhja-Iirimaal määratud toimivaid alternatiivseid logistikakeskusi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kõnealuste ettepanekute eesmärk on ühelt poolt käsitleda inimtervishoius kasutatavate ravimitega seotud probleeme, vältida ravimite nappust ning tagada rahvatervise piisav kaitse Põhja-Iirimaal, Küprosel, Iirimaal ja Maltal. Samuti tuleb käsitleda uuritavate ravimitega seotud probleeme, vältida kahjulikku mõju selliste ravimite tarnimisele Põhja-Iirimaale, Küprosele, Iirimaale ja Maltale ning seega ka määruse (EL) nr 536/2014 (3) alusel lubatud kliiniliste uuringute läbiviimisele seal. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee tunneb heameelt kõnealuse meetmepaketi üle. Tagada ravimite tarnimine ja kaitsta rahvatervist on komitee jaoks kesksed küsimused. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee peab Ühendkuningriigi väljaastumist EList väga mitmetahuliseks ja keeruliseks ettevõtmiseks. ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostööleping (4) ning selle Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (5) reguleerivad suuremat osa lepinguosaliste tulevastest suhetest. Kuna on selgunud, et kavandatud üheaastasest üleminekuperioodist ei piisa uute nõuetega kohanemiseks, et tagada ravimite ja uuritavate ravimite järjepidev tarnimine Põhja-Iirimaale, Küprosele, Iirimaale ja Maltale, tuleb nüüd sihipäraselt ja kiiresti tegutseda, et leevendada selle majanduslikku ja tervisemõju. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee arvates tuleks eelkõige rõhutada järgmisi paketi põhielemente:






  — | ravimite järjepidev tarnimine Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale, kui need ravimid on kooskõlas ELi õigusaktidega; |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

ravimite järjepidev tarnimine Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale, kui need ravimid on kooskõlas ELi õigusaktidega;

| — | selle jätkuv tunnustamine, et partiisid kontrollib mujal Ühendkuningriigis kui Põhja-Iirimaal asuv kvalifitseeritud isik, kes vastutab partiide kontrollimise ja ravimiohutuse järelevalve eest, et ka tulevikus vältida töö dubleerimist; |
| --- | --- |

—

selle jätkuv tunnustamine, et partiisid kontrollib mujal Ühendkuningriigis kui Põhja-Iirimaal asuv kvalifitseeritud isik, kes vastutab partiide kontrollimise ja ravimiohutuse järelevalve eest, et ka tulevikus vältida töö dubleerimist;

| — | jätkuv võimalus, et säilivad Põhja-Iirimaa ja Ühendkuningriigi jaoks mõeldud pakendid, võimaldades samal ajal taotleda müügiluba detsentraliseeritud või riikliku loamenetluse kaudu; |
| --- | --- |

—

jätkuv võimalus, et säilivad Põhja-Iirimaa ja Ühendkuningriigi jaoks mõeldud pakendid, võimaldades samal ajal taotleda müügiluba detsentraliseeritud või riikliku loamenetluse kaudu;

| — | asjakohased meetmed nn võltsimisvastase direktiivi 2011/62/EL (6) nõuete kohandamiseks, et tagada edaspidigi ravimite ohutus Põhja-Iirimaal ja hoida ära nende ravimite levimine ülejäänud ELi. |
| --- | --- |

—

asjakohased meetmed nn võltsimisvastase direktiivi 2011/62/EL (6) nõuete kohandamiseks, et tagada edaspidigi ravimite ohutus Põhja-Iirimaal ja hoida ära nende ravimite levimine ülejäänud ELi.

| 3.4. | ELi ühtse turu kontekstis rõhutab komitee, et meetmepaketi rakendamisel tuleb igal juhul tagada, et Ühendkuningriigist pärit asjaomased ravimid ja uuritavad ravimid jäävad Põhja-Iirimaale ja neid ei turustata siseturu muudes osades, välja arvatud juhul, kui neile on andnud loa riiklik pädev asutus kooskõlas ELi õigusaktidega. Sama kehtib Küprose, Iirimaa ja Malta kolmeaastase üleminekuperioodi suhtes. Siin tuleb lähtuda üldpõhimõttest, et need ravimid ja uuritavad ravimid on mõeldud üksnes nendes riikides elavatele patsientidele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sellega seoses on komiteel iseäranis hea meel läbipaistvuse põhimõtte üle, millega Põhja-Iirimaa ja asjaomaste ELi liikmesriikide pädevatelt asutustelt nõutakse asjaomaste ravimite ja uuritavate ravimite loetelu koostamist ja avaldamist, et tagada tervise kaitse liidus ja vältida nende ravimite sisenemist teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Samuti toetab komitee erandeid, mis kavatsetakse teha nn võltsimisvastasest direktiivist 2011/62/EL ja mille eesmärk on võimaldada tootjatel säilitada liidus nõutavad ravimite ainulaadsed identifikaatorid, isegi kui need ravimid tuuakse Põhja-Iirimaale ning kolme aasta jooksul Küprosele, Iirimaale ja Maltale sisse teistest ELi liikmesriikidest Ühendkuningriigi kaudu. Komitee toetab ka kavandatavat mehhanismi, mille kohaselt liidus (v.a Põhja-Iirimaal, Küprosel, Iirimaal ja Maltal) asuvaid apteekreid ja haiglaid teavitatakse Euroopa ravimikontrolli süsteemi kaudu niipea, kui skaneeritakse Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa jaoks müügiloa saanud ravim. See näitab lõppkasutajatele selgelt, et selline ravimipakend ei pruugi olla ette nähtud tarnimiseks liitu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Seoses võimalike üleminekulahendustega, mille eesmärk on tagada, et Põhja-Iirimaal koheldakse patsiente võrdselt ülejäänud Ühendkuningriigiga, väljendab komitee heameelt ka kavandatava erandi üle Ühendkuningriigis müügiloa saanud uute patenteeritud ravimite ajutiseks importimiseks seni, kuni ka liit on neile andnud müügiloa. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee arvates on täielikult arvesse võetud kõiki asjaomaste sidusrühmade mureküsimusi, et tagada ravimite ja uuritavate ravimite järjepidev tarnimine Põhja-Iirimaale ja teistesse väiksematesse kõnealustesse liikmesriikidesse. Komitee pakub siiski allpool välja mõned selgitused, mille võib lisada asjaomastesse suunistesse. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Eelkõige tuleb esile tõsta direktiivi ettepaneku põhjenduses 7 esitatud olulist selgitust seoses partiide kontrollimise ja ravimiohutuse järelevalve regulatiivsete nõuete säilitamisega Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaale eksportimisel. Seejuures tuleb arusaadavalt selgitada, et mis tahes reguleerivat tegevust mujal Ühendkuningriigis kui Põhja-Iirimaal seoses Ühendkuningriigi (Põhja-Iirimaad puudutava) müügiloa andmisega võib kasutada nii praeguste kui ka tulevaste riiklike müügilubade ning detsentraliseeritud ja/või vastastikuse tunnustamise menetluse alusel antavate lubade puhul. See peab kindlalt kajastuma nii direktiivi ettepanekus kui ka vastavates suunistes. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee juhib tähelepanu iseäranis Euroopa Komisjoni esitatud direktiivi ettepaneku artiklile 2 (millega lisatakse direktiivi 2001/83/EÜ artikkel 5a), milles käsitletakse teatavate Ühendkuningriigis kättesaadavaks tehtud inimtervishoius kasutatavate ravimite suhtes kohaldatavatest kohustustest tehtavaid erandeid. Igal juhul tuleb tagada, et Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale (ning kolmeaastase üleminekuperioodi ajal Küprosele, Iirimaale ja Maltale) eksporditavad asjaomased ravimid jääksid nendele turgudele ja et nendega ei kaubeldaks siseturu muudes osades. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee leiab, et direktiivi ettepaneku artikli 2 lõikes 4 sätestatud kvaliteedikontrolli (direktiivi 2001/83/EÜ artikli 20 muutmine) on vaja täiendavalt selgitada ravimite puhul, mis on lubatud liidu tsentraliseeritud menetluse alusel, kuid mis on toodetud Ühendkuningriigis (välja arvatud Põhja-Iirimaa), mitte mõnes ELi liikmesriigis, ja imporditud otse Põhja-Iirimaale. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Samuti soovitab komitee täiendavalt selgitada direktiivi ettepaneku artikli 2 lõiget 5 (direktiivi 2001/83/EÜ artikli 40 muutmine) seoses vajadusega hulgimüügiloa järele ettevõtja puhul, kes asub muus Ühendkuningriigi osas kui Põhja-Iirimaa, et eksportida/importida Põhja-Iirimaale. Tuleb märkida, et jätkuvalt tuleks tagada võimalus importida Ühendkuningriigis asuvast rajatisest Põhja-Iirimaale ravimeid, mille hulgimüügiloa on välja andnud Ühendkuningriigi ametiasutus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee toetab samuti artikli 2 lõiget 9, mis võimaldab partiide kontrollimiseks ja ravimiohutuse järelevalveks kvalifitseeritud isikul ka edaspidi asuda Ühendkuningriigi nendes osades, mis ei ole Põhja-Iirimaa. Komitee kutsub siiski üles selgitama – võimaluse korral ka lisatud suunistes – selle eeskirja konkreetset praktilist rakendamist. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Lõpetuseks rõhutab komitee, et eriti oluline on teha selget vahet komisjoni 25. jaanuari 2021. aasta teatel, (7) mis võimaldab asjaomastel ettevõtjatel ajutiselt jätkata ravimite ja uuritavate ravimite tarnimist Põhja-Iirimaale, ning kõnealuse meetmepaketi sätetel. Euroopa Liitu kutsutakse üles tagama ravimi müügiloa hoidjatele, hulgimüüjatele ja apteekritele ulatusliku õiguskindluse üleminekuperioodil, mis jääb eespool nimetatud erandi kehtestamise ja direktiivi või määruse ettepanekuga muudatuste vastuvõtmise ja rakendamise vahele. |
| --- | --- |

4.7.

Brüssel, 24. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 29 31.1.2020, lk 7.

1

(2)  Komisjoni teade – Liidu farmaatsiaalase acquis’ kohaldamine pärast üleminekuperioodi lõppu turgudel, mis on ajalooliselt sõltuvad ravimite tarnimisest Suurbritanniast või Suurbritannia kaudu (ELT C 27, 25.1.2021, lk 11).

2

acquis

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 536/2014, milles käsitletakse inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilisi uuringuid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/20/EÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 1).

3

(4)  Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (ELT L 444, 31.12.2020, lk 14).

4

(5)  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

5

(6)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 74.

6

(7)  Komisjoni teade – Liidu farmaatsiaalase acquis’ kohaldamine pärast üleminekuperioodi lõppu turgudel, mis on ajalooliselt sõltuvad ravimite tarnimisest Suurbritanniast või Suurbritannia kaudu (ELT C 27, 25.1.2021, lk 11).

7

acquis

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/40

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Äriühingute maksustamine 21. sajandil““

(COM(2021) 251 final)

(2022/C 275/07)

| Raportöör: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Raportöör:

Krister ANDERSSON

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 1.7.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Juhatuse otsus | 8.6.2021 |
| Vastutav sektsioon | Majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/00/07 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 1.7.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Juhatuse otsus

8.6.2021

Vastutav sektsioon

Majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/00/07

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt komisjoni kauaoodatud algatuse üle äriühingute maksustamise strateegia kohta 21. sajandil. Komitee toetab kindlalt ja väärtustab asjaolu, et komisjon ühtlustab oma tööd rahvusvaheliste arutelude ja kokkulepetega. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee rõhutab vajadust hõlbustada piiriüleseid investeeringuid ja vähendada ettevõtjate jaoks nõuete täitmisega seotud kulusid, muutes samal ajal Euroopa majanduse rohelisemaks ja digitaalsemaks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee innustab komisjoni jätkama oma õiglase ja lihtsa maksustamise tegevuskava, millega toetatakse majanduse taastamise strateegiat, (1) võttes arvesse komitee arvamust õiglase ja lihtsa maksustamise paketi kohta (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et G20 rahandusministrid toetasid kokkulepet, mille allkirjastasid 8. oktoobril 2021. aastal 136 riiki 140-st, osana kaasavast raamistikust, mille eesmärk on saavutada ülemaailmne ja konsensusel põhinev pakettlahendus selle kohta, kuidas jaotada maksustamisõigused riikide vahel. Samal ajal rõhutab komitee selliste kaugeleulatuvate eesmärkide keerukuse mõju ning kutsub üles paketi 1. ja 2. samba ühtsele ning ülemaailmselt kooskõlastatud ja koordineeritud rakendamisele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab, et maksustamispaketti on tarvis samaaegselt rakendada nii ELis kui ka suuremates kaubanduspartnerriikides. Kui 1. sammast ei rakendata samal ajal Ameerika Ühendriikides ja teistes suuremates kaubanduspartnerluse riikides, võivad Euroopa ettevõtjad sattuda ebasoodsasse konkurentsiolukorda. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee toonitab, kui oluline on, et Euroopas kehtiksid 2. samba ja äriühingute minimaalse tegeliku maksustamise suhtes täpselt samad eeskirjad, nagu on kokku lepitud keerukates eeskirjades, mis töötati välja ülemaailmse kokkuleppe raames. Seepärast peaksid liikmesriigid enne direktiivi vastuvõtmist tagama piisava aja, mil lõplik kokkulepitud tekst on kättesaadav. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tegeliku maksumäära arvutamise eesmärk on teha kindlaks, kas konkreetse hargmaiste ettevõtete kontserni tegelik maksumäär on asjakohases jurisdiktsioonis kõrgem või madalam minimaalsest maksumäärast. Komitee rõhutab, et tegelike maksumäärade arvutamise nõuded peavad halduskulude suurenemise vältimiseks järgima kokkulepitud ülemaailmset lähenemisviisi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee toetab komisjoni algatust anda liikmesriikidele soovitus kahjumi mahaarvamise lubamiseks kahjumi tagasikandmise teel. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee toetab komisjoni võitluses rahapesule suunatud varifirmade kuritahtliku kasutamise, üksikisikute ja äriühingute agressiivse maksuplaneerimise ning maksudest kõrvalehoidmise vastu. Komitee ootab huviga oma seisukoha avaldamist konkreetse ettepaneku kohta, milles käsitletakse varifirmade kuritarvitamist. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee väljendab heameelt komisjoni algatuse üle luua laenu teel rahastamise sooduskohtlemise vähendamiseks ettenähtud kompensatsioon. Investeeringud uude rohelisemasse tehnoloogiasse on investorite jaoks seotud suurte riskidega. Sellistes olukordades on omakapitali kaudu rahastamine eriti oluline ning käsitleda tuleb maksusüsteemidele omast omakapitali kaudu rahastamise vastu suunatud praegust kallutatust. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee tervitab ettepanekut „Äritegevus Euroopas: tulumaksuga maksustamise raamistik“ (BEFIT) kui ühtse äriühingu tulumaksu eeskirja ning ootab huviga üksikasjaliku ettepanekuga tutvumist. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee julgustab komisjoni käsitlema kaugtööga seotud piiriüleseid olukordi äriühingute maksustamise strateegia lahutamatu osana. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Teine valdkond, mis vajab läbivaatamist, on käibemaksu kohaldamisala. Väljajätmised ja lüngad põhjustavad liigset keerukust ning toovad kaasa ebavõrdsed tingimused ja saamata jäänud maksutulu. Komitee innustab komisjoni läbi vaatama käibemaksusüsteemi kohaldamisala. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Komisjoni ettepanek

| 2.1. | Komisjoni teatise „Äriühingute maksustamine 21. sajandil“ eesmärk on käsitleda mitmeid tõsisemaid probleeme, mis on aastate jooksul ja COVID-19 pandeemiast lähtuvalt tekkinud. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EL vajab tugevat, tõhusat ja õiglast maksustamise raamistikku, mis vastab avaliku sektori rahastamisvajadustele ja toetab samal ajal majanduse taastamist ning rohe- ja digipööret, luues keskkonna, mis hoogustab õiglast, kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, kuid samuti investeeringuid, et töövõimalused saaksid realiseeruda. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Eeldatakse, et maksustamine aitab kaasa laiematele ELi poliitikameetmetele, näiteks Euroopa roheline kokkulepe, komisjoni digitaalarengu tegevuskava, Euroopa uus tööstusstrateegia ja kapitaliturgude liit. Maksustamine peab samuti hõlbustama digipööret, aidates luua keskkonna, kus digiettevõtjad saaksid jõudsalt areneda. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisjoni teatises võetakse piisaval määral arvesse maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti tulemusi ning käsitletakse rahvusvahelise äriühingu tulumaksu raamistiku reformi, mida G20 volitusel juhib OECD. Reformipakett koosneb kahest sambast. 1. samba eesmärk on kohandada rahvusvahelised maksueeskirjad uute ärimudelitega, mis võimaldavad ettevõtjatel tegeleda äritegevusega ilma füüsilise kohaloluta (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2. samba abil vähendatakse omakorda maksukonkurentsi, kehtestades äriühingu tulumaksu minimaalseks tegelikuks määraks 15 % (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pärast mitmepoolse konventsiooni raames kokkulepete saavutamist muudetakse paketi kohaldamine kohustuslikuks ja komisjon esitab direktiivi selle rakendamiseks ELis. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisjon esitab samuti uue ettepaneku ELi residentidest ja 2. samba kohaldamisalasse kuuluvate suurte äriühingute tulumaksu tegeliku määra iga-aastaseks avaldamiseks, kasutades 2. samba arvutuste jaoks kokku lepitud metoodikat. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EL kavatseb osana oma läbipaistvuskavast ka edaspidi võidelda varifirmade kuritahtliku kasutamise vastu maksueesmärkidel – st ettevõtjad, kellel puudub sisuline kohaolu ja tegelik majandustegevus või need on minimaalsed – uue seadusandliku algatuse abil, mille eesmärk on ennetada üksikisikute ja äriühingute agressiivset maksuplaneerimist, maksudest kõrvalehoidmist ja rahapesu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komisjoni strateegias käsitletakse ka äriühingute maksustamisel esinevat laenuvahenditega rahastamise sooduskohtlemise probleemi, parandades omakapitali kaudu rahastatavate investeeringute ebasoodsat olukorda laenu teel rahastamise sooduskohtlemise vähendamiseks ettenähtud kompensatsioonisüsteemi abil, mis on loodud uue omakapitali kaudu rahastamise jaoks. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pärast uue siseturu tugevdamise ettepaneku esitamist võtab komisjon tagasi oma menetluses olevad ettepanekud äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) (5) kohta. Sellest saab Euroopa äriühingu tulumaksu uus raamistik („Äritegevus Euroopas: tulumaksuga maksustamise raamistik“ ehk BEFIT). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | BEFITi ettepanek tugineb 1. ja 2. sambale. Komisjon hakkab kõnealuse ettepaneku koostamisel tegema tihedat koostööd liikmesriikidega, võttes arvesse ka Euroopa Parlamendi seisukohti ning konsulteerides ettevõtlussektori ja kodanikuühiskonna rühmadega. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komisjoni strateegia sisaldab soovitust liikmesriikidele kahjumi mahaarvamise lubamiseks kahjumi tagasikandmise teel, eesmärgiga parandada kogu liidus võrdseid tingimusi ettevõtjate jaoks. Soovitus kehtib 2020. ja 2021. eelarveaasta kohta. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee väljendab heameelt komisjoni kauaoodatud algatuse üle äriühingute maksustamise strateegia kohta 21. sajandil. Komitee toetab kindlalt ja väärtustab asjaolu, et komisjon ühtlustab oma tööd rahvusvaheliste arutelude ja kokkulepetega. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee toetab komisjoni eesmärki, et maksustamise tegevuskava aitaks saavutada üldeesmärki, milleks on võimaldada õiglast ja kestlikku majanduskasvu, toetades ELi laiemaid poliitikameetmeid, näiteks Euroopa roheline kokkulepe, komisjoni digitaalarengu tegevuskava, Euroopa uus tööstusstrateegia ja kapitaliturgude liit. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee rõhutab piiriüleste investeeringute hõlbustamise ja ettevõtjate jaoks nõuete täitmisega seotud kulude vähendamise vajadust, muutes samal ajal Euroopa majanduse rohelisemaks ja digitaalsemaks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee väljendab muret maksutulupuudujäägi pärast, olenemata asjaolust, et äriühingu tulumaksust saadav tulu on SKP suhtes olnud ELis ja OECD riikides viimasel kümnendil stabiilne või isegi kasvanud. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et valitsused on kehtestanud mitmesuguseid maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastaseid meetmeid ning et need meetmed on muutnud olemasoleva keeruka süsteemi veelgi keerulisemaks. Komitee kutsub üles looma tugevat, tõhusat ja õiglast maksustamise raamistikku, milles käsitletakse peamisi stiimuleid, mis on seotud maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamisega seotud käitumisega. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles hindama viimase kuue aasta jooksul rakendatud mitmete maksustamise vältimise vastaste õigusaktide mõju. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee julgustab komisjoni jätkama oma õiglase ja lihtsa maksustamise tegevuskavaga, millega toetatakse majanduse taastamise strateegiat, (6) võttes arvesse komitee arvamust õiglase ja lihtsa maksustamise paketi kohta (7). Komitee peab oluliseks Euroopa majanduse tootlikkuse tõstmist vähemalt konkureerivate riikide tasemele. Maksud on ainult üks tootlikkust mõjutavatest teguritest, kuid see on tähis tegur (8). |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et G20 rahandusministrid toetasid kokkulepet, mille allkirjastasid 8. oktoobril 2021. aastal 136 riiki 140-st, osana kaasavast raamistikust, mille eesmärk on saavutada ülemaailmne ja konsensusel põhinev pakettlahendus selle kohta, kuidas jaotada maksustamisõigused riikide vahel (9). Samal ajal rõhutab komitee selliste kaugeleulatuvate eesmärkidega seotud keerukuse mõju, kutsudes üles 1. ja 2. samba ühtsele ning ülemaailmselt kooskõlastatud ja koordineeritud rakendamisele. Seda silmas pidades tuleb ELi ettepanekutes arvestada liidu õiguse eripära, nagu asutamisvabadus ja mittediskrimineerimine. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee märgib, et üksikasjaliku kokkuleppe saavutamise jaoks on vaja palju rohkem tööd teha. On ülimalt tähtis, et kokkulepped sõlmitaks paljude tehniliste aspektide kohta. Kui eeskirju rakendatakse ELi tasandil, ei tohi ettevõtjad, mille peakorterid asuvad ELis, olla ebasoodsas konkurentsiolukorras võrreldes teistes suuremates jurisdiktsioonides asuvate samaväärsete konkurentidega (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee rõhutab, et maksustamispaketti on tarvis ühel ajal rakendada nii ELis kui ka suuremates kaubanduspartnerluse riikides. Kui 1. sammast ei rakendata samal ajal Ameerika Ühendriikides ja teistes suuremates kaubanduspartnerriikides, võivad Euroopa ettevõtjad sattuda ebasoodsasse konkurentsiolukorda. Seepärast on vaja kaubanduspartneritega kooskõlastada nii mitmepoolse konventsiooni elluviimine kui ka kasutamine. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee rõhutab, kui oluline on lepingute ülevõtmine ja see, et 2. samba direktiivi ja minimaalse tegeliku äriühingu tulumaksu suhtes kehtisid täpselt samad eeskirjad, nagu on kokku lepitud keerukates eeskirjades, mis töötati välja ülemaailmse kokkuleppe raames. Seepärast peaksid liikmesriigid enne direktiivi vastuvõtmist tagama piisava aja, mil lõplik kokkulepitud tekst on kättesaadav (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee toetab komisjoni algatust anda liikmesriikidele soovitus kahjumi mahaarvamise lubamiseks kahjumi tagasikandmise teel. Sellised eeskirjad on aga olulised mitte üksnes pandeemiaolukorras, vaid ka tavaolukorras. Ettevõtja puhaskasum aja jooksul peaks olema maksustatav äriühingu tulumaksuga. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee toetab komisjoni võitluses rahapesule suunatud varifirmade kuritahtliku kasutamise, üksikisikute ja äriühingute agressiivse maksuplaneerimise ning maksudest kõrvalehoidmise vastu. Komitee ootab huviga oma seisukoha avaldamist konkreetse ettepaneku kohta, milles käsitletakse varifirmade kuritarvitamist. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee väljendab heameelt komisjoni algatuse üle luua laenu teel rahastamise sooduskohtlemise vähendamiseks ettenähtud kompensatsioon. Investeeringud uude rohelisemasse tehnoloogiasse on investorite jaoks seotud suurte riskidega. Sellistes olukordades on omakapitali kaudu rahastamine eriti oluline ja käsitleda tuleb maksusüsteemidele omast omakapitali kaudu rahastamise vastu suunatud sooduskohtlemist (12). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee märgib, et omakapitali kaudu rahastamise ebasoodsat olukorda võiks parandada nii äriühingute kui ka aktsionäride tasandil. On oluline, et maksustamislahendus ei tekitaks stiimuleid rahaliste vahendite ühelt tasandilt teisele suunamiseks. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Lisaks tasub jälgida, et kui suurenevad seadusjärgsed äriühingu tulumaksu määrad, suureneb ka intresside mahaarvamise väärtus ning ettevõtjate jaoks muutub laenude kaudu investeerimine majanduslikult soodsamaks. Kõrgemal inflatsioonimääral ja/või intressimääradel oleks sarnane mõju, mis suurendab praegust laenu teel rahastamise sooduskohtlemist (13). Kuna sellist arengut ei saa välistada, on komisjoni tulevase algatuse tähtsus seda enam teretulnud ja olulisem. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee väljendab heameelt BEFITiga seotud eesmärkide üle ja ootab huviga üksikasjaliku ettepanekuga tutvumist. Ettepanekus tuleks arvesse võtta teatud laadi ühistute ja selliste vastastikuste ühingute, mida on ajalooliselt rakendatud eri liikmesriikides, suhtes kohaldatavaid konkreetseid õiguskordi. Komitee julgustab komisjoni kaasama aruteludesse sidusrühmi ja kodanikuühiskonda, et saavutada edu ja heakskiitu. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Mõned lisavaldkonnad, millega tuleb 21. sajandi maksupoliitika raames tegeleda

| 5.1. | Komitee on veendunud, et pandeemia võis paljude jaoks töökohti muuta selliselt, et kaugtööd hakatakse järgnevatel aastatel üha sagedamini kasutama. Piiriülese kaugtööga seotud maksukohustused tekitavad maksuküsimusi nii äriühingutele kui ka üksikisikutele. Ettevõtjatele võib kaasneda soovimatu püsiv tegevuskoht koos asjakohaste maksukohustustega. Üksikisikule võivad saada osaks maksunõuded mitmest eri riigist, samal ajal kui sotsiaaltoetused ja -kaitse võivad olla negatiivselt mõjutatud. See võib mõjutada ka pensioniõigusi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee julgustab komisjoni käsitlema piiriüleseid tööolukordi äriühingute maksustamise strateegia lahutamatu osana. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Teine valdkond, mis vajab läbivaatamist, on käibemaksu kohaldamine. Väljajätmised ja lüngad põhjustavad liigset keerukust ning toovad kaasa ebavõrdsed tingimused ja saamata jäänud maksutulud. Komitee innustab komisjoni läbi vaatama käibemaksusüsteemi kohaldamisala. |
| --- | --- |

5.3.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 312 final.

1

(2)  ELT C 155, 30.4.2021, lk 8.

2

(3)  Kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtjad on hargmaised ettevõtted, mille ülemaailmne käive on üle 20 miljardi euro ja kasumlikkus enam kui 10 % (st kasum enne makse ja tulu), mis on arvutatud keskmistamise mehhanismi abil, mille käibeläve vähendatakse 10 miljardi euroni, olenevalt rakendamise edukusest, sealhulgas maksukindlus, kusjuures asjakohane läbivaatamine peab algama seitse aastat pärast kokkuleppe jõustumist ja jõudma lõpule mitte hiljem kui ühe aasta jooksul. Kaevandustööstus ja reguleeritud finantsteenused ei ole hõlmatud. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

3

(4)  Teine sammas koosneb: a) kahest läbipõimunud siseriiklikust eeskirjast (koos ülemaailmsete maksubaasi kahanemise tõkestamise eeskirjadega): 1) tulu arvessevõtmise reegel, millega kehtestatakse emaettevõtjale lisamaks seoses kontserni kuuluva üksuse madala maksutuluga, ja 2) alamaksustatud maksete reegel, millega keelatakse mahaarvamised või nõutakse samaväärset korrigeerimist ulatuses, mille korral kontserni kuuluva üksuse madalat maksutulu ei maksustata tulu arvessevõtmise reegli alusel, ning b) kokkuleppepõhisest reeglist (maksueeskirja subjekt), millega võimaldatakse maksujurisdiktsioonidel kehtestada piiratud allikapõhine maksustamine seotud osapoolte konkreetsetele maksetele, mille maks jääb alla minimaalse määra. Maksueeskirja subjekt loetakse maksevõimeliseks, kui see on maksustatud ülemaailmsete maksubaasi kahanemise tõkestamise eeskirjade kohaselt. Ülemaailmseid maksubaasi kahanemise tõkestamise eeskirju kohaldatakse hargmaiste ettevõtete suhtes, mis vastavad maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise meetme 13 alusel (aruandlus riikide lõikes) määratud 750 miljoni euro suurusele läviväärtusele. Riigid võivad vabalt kohaldada tulu arvessevõtmise reeglit selliste hargmaiste ettevõtete suhtes, mille peakorterid asuvad nende riigis, isegi kui need ei ületa nimetatud läviväärtust. Tulu arvessevõtmise reegli ja alamaksustatud maksete reegli kohaldamisel rakenduv minimaalne maksumäär on 15 %. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

4

(5)  COM(2016) 685 final ja COM(2016) 683 final.

5

(6)  COM(2020) 312 final.

6

(7)  ELT C 155, 30.4.2021, lk 8.

7

(8)  Paljudes aruannetes järeldatakse, et äriühingu tulumaksu mõju majanduskasvule ja tootlikkusele on eriti kahjulik. OECD on selle järelduse teinud mitu korda, vt nt „Tax and Economic Growth“, OECD majandusosakonna töödokument nr 620, või„Tax Policy Reform and Economic Growth, OECD (2010)“, OECD (2010). Järelduste tegemisel on olulised tegurid äriühingu tulumaksu ülekandmine töötajatele, eelkõige vähese kvalifikatsiooniga töötajatele, ning kahjulik mõju investeeringutele. Majanduskasvu ja tootlikkuse arengut võivad pärssida ka muud maksud, näiteks palgatulult makstavad maksud.

8

või

(9)  Maksueeskirju kohaldatakse kõigi künnist ületavate äriühingute suhtes, olenemata sellest, millises sektoris nad tegutsevad. See ei ole mõeldud üksnes nn digitaalsetele ärimudelitele või tarbijatele suunatud ettevõtjatele.

9

(10)  Alamaksustatud makse reegli puudumise korral ja juhul, kui tulu arvessevõtmise reegel ei kehti siseriiklike olukordade suhtes, oleksime olukorras, kus välismaised hargmaiste ettevõtete kontsernid, sealhulgas Ameerika Ühendriikide kontsernid, kehtestaksid piiriülestele olukordadele üksnes minimaalse tegeliku maksumäära. Tagajärg oleks see, et nad kaitseksid oma kodumaiseid tütarettevõtjaid minimaalse tegeliku maksumäära eest: selles kontekstis saaksid Ameerika Ühendriikide ja välisriigis asuva peakontoriga madala maksumääraga kodumaised tütarettevõtjad jätkuvalt kasu näiteks teadus- ja arendustegevuse maksukrediitist ning maksaksid makse alla kokkulepitud minimaalse määra, samal ajal kui ELis asuva peakorteriga ja selle kodumaiste tütarettevõtjate teadus- ja arendustegevuse maksukrediit neutraliseeritaks lisamaksu kaudu, kui nad vähendavad oma kodumaist tegelikku maksumäära alla kokkulepitud miinimumi.

10

(11)  Kui kõik OECD/kaasava raamlepingu eeskirjad ei ole teada ajal, mil liikmesriigid direktiivis kokku lepivad, tuleb algatada direktiivi muutmise protsess, et võtta ülemaailmne leping üle ELi lepingusse. Mõned liikmesriigid ei pruugi olla direktiivi sellise muutmisega nõus. Nõuetekohase ja täieliku ülevõtmise saavutamiseks peab ülemaailmne kokkulepe olema enne direktiivi suhtes kokkuleppimist täielikult välja töötatud ja teada.

11

(12)  Vt komitee pooleliolev arvamus „Äriühingu tulumaksu roll äriühingu üldjuhtimises“ (ELT C 152, 6.4.2022, lk 13).

12

„Äriühingu tulumaksu roll äriühingu üldjuhtimises“

(13)  Vt „The Taxation of Income from Capital“, Mervyn King ja Don Fullerton, Chicago Ülikooli Kirjastus ja NBER, 1984.

13

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/45

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ seoses proportsionaalsuse, järelevalve kvaliteedi, aruandluse, pikaajaliste garantiimeetmete, makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendite, kestlikkusriskide ning kindlustusgrupi ja piiriülese järelevalvega“

(COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD))

ja teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse kindlustus- ja edasikindlustusandjate finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistik ning muudetakse direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2009/138/EÜ, (EL) 2017/1132 ja määrusi (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 648/2012“

(COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD))

(2022/C 275/08)

| Raportöör: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Christophe LEFÈVRE |

Raportöör:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

Kaasraportöör:

Christophe LEFÈVRE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 22.11.2021
  Euroopa Liidu Nõukogu, 26.11.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 169/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 22.11.2021

Euroopa Liidu Nõukogu, 26.11.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

169/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab Euroopa Komisjoni hinnangut, et kolmel sambal (omavahendite kvantitatiivsed nõuded; ärikorraldus ja järelevalve; aruandlus ja läbipaistvus) põhinevad Solventsus II eeskirjad on end õigustanud. Sellegipoolest nõuavad riigivõlakriisist saadud kogemused, madalate intressimäärde poliitika, kaugeltki mitte lõppenud COVID-19 pandeemia esimesed mõjud ja teadmine, et meid ootavad ees uued kriisid, õigusraamistiku kohandamist. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee kiidab väga asjaolu, et Euroopa Komisjon tegeleb süsteemsete riskide küsimusega kindlustussektoris. Kindlustusandjate riskiprofiili on muutumas. Kliimakriisi silmas pidades on kindlustussektori jaoks eriti keeruline katsumus kindlustamine kliimamuutuste ja uute keskkonnariskide (nt bioloogiline mitmekesisus) mõjude vastu. Kindlustusandjatel on suuremad riskid ka investoritena. Eelkõige ei hinnata õigesti kliimamuutustega seotud materiaalseid, vastutus- ja üleminekuriske. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni eesmärki luua õigusraamistik, milles kindlustussektoril oleks investorina (veelgi) suurem roll kestlikule majandusele ülemineku rahastamisel ning COVID-19 pandeemia ja kliimamuutuste tagajärgedega võitlemisel. Samal ajal rõhutab komitee, et kodanikuühiskonna on väga huvitatud sellest, et finantssektor oleks stabiilne, ning nõuab, et kindlustussektoris oleks tagatud piisavad omakapitalitasemed ja riskiennetus. Kindlustussektori ebastabiilsus pärsiks oluliselt jõupingutusi kliimakriisi lahendamiseks ja pandeemiast üle saamiseks. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Üldised märkused

2.1.   Komisjoni lähenemisviis

| 2.1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab Euroopa Komisjoni hinnangut, et kolmel sambal (omavahendite kvantitatiivsed nõuded; ärikorraldus ja järelevalve; aruandlus ja läbipaistvus) põhinevad Solventsus II eeskirjad on end õigustanud. See on juhtinud Euroopa kindlustussektori hästi läbi riigivõlakriisi vapustuste, ikka veel jätkuva madalate intressimäärade poliitika ja kaugeltki mitte lõppenud COVID-19 pandeemia esimeste tagajärgede. Komitee arvates on vajalike järelduste tegemine mõttekas ja vajalik ning seejuures tuleks võtta arvesse eeskirjade kohaldamisel saadud kogemusi. See puudutab eelkõige proportsionaalsusega seotud küsimusi ning omakapitali adekvaatsuse ja riskiennetuse eeskirju. Eelkõige viimati nimetatud punktid on otsustava tähtsusega ettevõtete kapitalivajaduste seisukohast ja seega kindlustusseltside kui toote pakkujate ja majandusse investeerijate jaoks. |
| --- | --- |

2.1.1.

2.2.   Kooskõla ELi muude poliitikavaldkondadega

| 2.2.1. | Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamine ja COVID-19 pandeemia tagajärgedest üle saamine on absoluutselt prioriteetne poliitika, mille elluviimine nõuab suuri summasid nii avalikult sektorilt kui ka erakapitalilt. Pikaajaliste investoritena, kelle investeerimisportfell oli 2020. aastal väärt üle 10 triljoni euro, võiks Euroopa kindlustussektor anda praegusest oluliselt suurema panuse kliimaneutraalsele majandusele ülemineku ning taristuprojektide ja taskukohaste eluasemete rahastamisse. Sellekohase suutlikkuse määravad suures osas Solventsus II süsteemi omakapitali adekvaatsuse ja riskiennetuse eeskirjad. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni eesmärki luua õigusraamistik, milles kindlustussektoril oleks investorina (veelgi) suurem roll kestlikule majandusele ülemineku rahastamisel ning COVID-19 pandeemia ja kliimamuutuste tagajärgedega võitlemisel. Samas rõhutab komitee vajadust mitte seada ohtu Solventsus II süsteemi kaitse-eesmärke, nimelt kindlustatute ja soodustatud isikute kaitset ning finantsstabiilsuse säilitamist. Selline oht võib aga ähvardada, kui Euroopa rohelise kokkuleppe toetuseks kaldutakse kõrvale kindlustusandjate investeeringute rangest riskihindamisest. Solventsus II süsteemi tarbijakaitse-eeskirjad peaksid hõlmama kindlustussektori investeeringuid ja tegevusi sektorites, millesse kindlustusandjad investeerivad lähtuvalt ametiasutuste või valitsuse nõudmistest. Neid investeeringuid saab siis vastavalt premeerida või karistada. Igal juhul tuleb iga Euroopa rohelise kokkuleppe või näiteks taasterahastu „NextGenerationEU“ raames tehtava investeeringu suhtes kohaldada samasugust riskihindamist nagu mis tahes muu investeeringu puhul. Kestlik kindlustusjärelevalve eeldab faktipõhist riskihindamist ja sellest lähtuvat kapitali arvutamist. Komitee toetab täielikult Euroopa Komisjoni lähenemisviisi vaadata läbi kehtivad omavahendite nõuete eeskirjad, et teha kindlaks, kus need on viinud ülemäärase (liiga madala või kõrge) omavahendite nõudeni. Euroopa Komisjoni ettepanekud näitavad, millist manööverdamisruumi ainuüksi see samm võib luua. Kui aga kapitalinõuded on liiga madalad (näiteks kliimamuutustega seotud riskide puhul), tuleb sektori stabiilsuse tagamiseks neid suurendada. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni püüdlusi anda veel üks oluline panus kapitaliturgude liidu elluviimisse. Siseturu loomine muudaks lihtsamaks nii COVID-19 pandeemiast väljumise võimaluste kui ka Euroopa rohelise kokkuleppe rahastamise. Seda juba ainuüksi seetõttu, et tarbijad näeksid edasisi edusamme finantsturgude tõelise siseturu loomisel, kuigi kapitaliturgude liidu reaalse elluviimise ees on endiselt palju õiguslikke ja reaalseid takistusi. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Komitee toetab ideed, et kindlustussektoril peaks olema suurem roll rohelise ülemineku rahastamisel. Kindlustussektor peaks püüdlema ka selle poole, et leevendada investeeringute ja kindlustustegevusega kaasnevaid kõiki negatiivseid keskkonna- ja sotsiaalseid mõjusid. Mõttekas oleks see siduda ELi taksonoomiaga. Komitee kutsub üles arvestama süstemaatiliselt sotsiaalse kestlikkuse eesmärkidega, sest ka töö- ja inimõiguste eiramine võib tuua kaasa suurenenud riski. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Ettepanekutega nähakse eri punktides ette keeruka Solventsus II süsteemi lihtsustamist. See on tervitatav. Arusaamatu ja vastuvõetamatu on, et nüüd peavad ka sisemudelite kasutajad esitama aruandeid, nagu kasutaksid nad standardvalemit. Topeltaruandlust tuleb vältida. |
| --- | --- |

2.2.5.

2.3.   Delegeeritud õigusaktid

| 2.3.1. | Komitee on teadlik sellest, et Euroopa Komisjonil on õigus kehtestada delegeeritud õigusaktidega teatud, peamiselt tehnilisi eeskirju. Komisjon teatas mitmetest ettepanekutest, mida soovitakse rakendada delegeeritud õigusaktidega. Need ettepanekud omavad suurt kaalu ja majanduslikku tähtsust. Mainida tuleb volatiilsusega korrigeerimist, kattuvuse kohandust ja ekstrapoleerimist ning sügavalt poliitilist otsust, mil määral ja milliste piirangutega tuleks investeeringute riskianalüüsis soodustada rohelise kokkuleppe rahastamist. Komitee pooldab siinkohal, nagu ka mujal, seda et, olulised majanduspoliitilised küsimused võetaks vastu seadusandliku tavamenetlusega, millesse on kaasatud Euroopa Parlament ja mille raames konsulteeritakse kodanikuühiskonnaga ning et seda ei tehtaks delegeeritud õigusaktidega. Enne Solventsus II paketi vastuvõtmist peaks Euroopa Parlamendil, Euroopa Komisjonil ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel olema selge ülevaade delegeeritud õigusaktide sisust ja mõjust. |
| --- | --- |

2.3.1.

2.4.   Ümberkujundamise hindamine – mõjuhinnangud: konkurentsivõime

| 2.4.1. | Komitee teeb ettepaneku, et lähiaastatel viidaks läbi Solventsus II raamistiku loogika täielik hindamine. Raamtingimused on vahepeal mitmeti muutunud ja need muutuvad edasi, mis muudab hindamise vältimatuks. Sellega seoses võib olla kasulik konkurentsikontroll, et teha kindlaks muudetud eeskirjade mõju Euroopa kindlustussektori konkurentsivõimele maailmaturul. |
| --- | --- |

2.4.1.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   Proportsionaalsus ja künnised

| 3.1.1. | Komitee kiidab heaks Euroopa Komisjoni lähenemisviisi, millega soovitakse tugevdada proportsionaalsuse põhimõtet. Väga keeruka ja aeganõudva reeglistiku lihtsustamine on eriti oluline väiksemate ja vähema riskiga kindlustusandjate jaoks, kes on piirkondliku mitmekesisuse oluline osa. On õige, et Solventsus II nõuded riskijuhtimisele ja aruandlusele tuleks läbi vaadata ning neid tuleks reeglite alusel kohandada. Kahetsusväärne on aga see, et endiselt võetakse arvesse vaid ettevõtte suurust, mitte ei võrrelda regulatiivsete usaldusnõuete ulatust kindlustusandja tegelike riskidega tema ärimudelis. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Euroopa kindlustusturu üks olulisi tugevusi on suurte ja väikeste kindlustusandjate mitmekesisus. Osad neist tegutsevad rahvusvahelisel tasandil ja teised on tugevad piirkondlikult. Mitmekesine on ka õiguslike vormide skaala, on nii aktsiaseltse või ühistuid. Seda mitmekesisust ei tohi ohustada kindlustusandjate koormamine liigse bürokraatiaga. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Pikaajalised garantiimeetmed

| 3.2.1. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni kavatsust anda kindlustussektorile võimalus osaleda suuremal määral Euroopa rohelise kokkuleppe elluviimise, kliimamuutuste vastu võitlemise ja COVID-19 pandeemia tagajärgede kõrvaldamise rahastamises asjakohasemate kapitalinõuete alusel. Kestlikule majandusele ülemineku rahastamine ei tohi saada Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamise komistuskiviks ning kestliku arengu eesmärke ei tohi ohustada ebapiisavad kapitalinõuded, mis muudavad väga saastava tegevuse kunstlikult investeeringuna kasumlikuks. Nende probleemide lahendamise võti peitub vajalikke omakapitalitasemeid käsitlevate eeskirjade läbivaatamises. Komitee peab hädavajalikuks, et Solventsus II eeskirju tuleks muuta ainult sel määral, et see ei kahjustaks kindlustatud isikute ja soodustatud isikute kaitsmise järelevalve eesmärke ega finantsstabiilsuse eesmärki. Eesmärk peab olema õige tasakaalu leidmine, kui ühel kaalukausil on stiimulid kindlustusandjatele, et nad sooviksid investeerida sotsiaalsete ja keskkonnaalaste sihtidega tegevustesse, ning teisel usaldatavusnõuded. See pole veel tagatud. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee toetab komisjoni ettepanekuid vähendada pikaajaliste investeeringute volatiilsust kavandatud volatiilsusega korrigeerimise abil. Samal ajal suurendab komisjon aga volatiilsust, lülitudes üle suhtelisele riskikorrektsioonile (protsentuaalne mahaarvamine hinnavahest). See avaldab vastupidist mõju. Jääb arusaamatuks, miks ei peaks säilitama praegust riskikorrektsiooni. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Euroopa Komisjoni ettepanekud riskimarginaali (näiteks 5 %-line kapitalikulu määr ja likviidsusteguri mittearvestamine), intressiriski ning intressivahe ja -riski korrelatsiooni muutmiseks on tõhusad ega kahjusta Solventsus II kaitse-eesmärke. Erilist tähelepanu tuleb siiski pöörata 2. tasandi tekstidele, kuna need üldise paranemiseni viivad ettepanekud võivad avaldada kahjulikku mõju ka väikeste ja keskmise suurusega kindlustusandjate investeerimisportfellidele. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Komitee kiidab põhimõtteliselt heaks Euroopa Komisjoni ettepanekud vaadata läbi pikaajaliste omakapitali investeeringute varaklassi kõlblikkuskriteeriumid, säilitades samaaegselt finantsstabiilsuse. See muudab kindlustusseltside jaoks lihtsamaks kasu saamise eelistatud kapitalikäsitlusest, kui nad annavad majanduse käsutusse pikaajalised kapitalivahendid – seda tingimusel, et see kapital investeeritakse kooskõlas sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkidega. Vältida tuleb eeskirjade liigset keerukust. Ka siinkohal on lõpliku hinnangu andmine võimalik ainult juhul, kui on teada 2. tasandi ettepanekud. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Euroopa Komisjon annab teada kavatsusest esitada uus ekstrapoleerimismeetod. Ekstrapoleerimine on arvutusmeetod, mis võimaldab moodustada eraldisi kindlustuslepingutele, mille tähtaeg ulatub kaugemale tulevikku kui usaldusväärne kapitalituru teave riskivabade intressimäärade kohta. See meetod on peamine tegur eraldiste ja seega omavahendite vajaduse hindamisel. Ekstrapoleerimine on eriti oluline elukindlustuse puhul, kuid mitte ainult seal. Teatises COM(2021) 580 final tunnistab Euroopa Komisjon ise, et ettepanekul, mida ta konkretiseerib hilisema delegeeritud õigusaktiga, „on märkimisväärne mõju kindlustusandjate kapitaliressurssidele mitmel turul“. Võrreldes seniste prognoosidega, tähendab see märkimisväärne mõju, et kahjukindlustuse omakapitali nõue suureneb rohkem kui 10 % ja on seega vastuolus kindlustusandjate kapitali vabastamise potentsiaalse mõjuga. Komitee on seisukohal, et sellised kaugeleulatuvad sekkumised tuleb otsustada seadusandliku tavamenetlusega. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Kliimastsenaariumide analüüsid ja EIOPA (1)
  volitused seoses kestlikkusriskidega

| 3.3.1. | Komitee toetab täielikult seda, et kindlustusandjad peavad kindlaks tegema kõik neid mõjutavad kliimamuutustega seotud riskid ning hindama keskpikas ja pikas perspektiivis nende äritegevusele avalduvat mõju. Komitee soovitab laiendada seda stsenaariumianalüüsi kõigile keskkonnariskidele ja kohaldada nende suhtes nõuete kahe olulisuse mõistet. Kindlustusandjatel peaks olema ka kohustus hinnata ja vajaduse korral leevendada oma tegevuse mõju kliimamuutustele ja keskkonnale laiemalt. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut teha EIOPA-le ülesandeks esitada pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist 28. juuniks 2023 aruanne ettepanekutega kapitalinõuete kohandamiseks seoses kestlikkusriskidega. Selliseid laiaulatuslikke küsimusi oleks õige arutada empiirilisel alusel. Komitee leiab aga, et aruande esitamise tähtaeg peaks olema lühem. Kliimamuutuste mõjude leevendamine nõuab kiiret tegutsemist. Komitee soovib juba nüüd viidata sellele, et nendest ettepanekutest tehtavad järeldused avaldavad mõju Euroopa rohelise kokkuleppe rahastamisega seotud põhiküsimustele. Seetõttu ei ole need mitte tehnilist, vaid poliitilist laadi ja komitee arvates tuleb neid käsitleda seadusandliku tavamenetluse raames Euroopa Parlamendi osalusel. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Kindlustusgrupi järelevalve

| 3.4.1. | Järelevalve käigus on paljastunud regulatiivsed nõrkused kindlustusgruppide järelevalves. Komitee toetab Euroopa Komisjoni ettepanekuid hõlmata kindlustusvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad ELi otseselt usaldatavusraamistikuga. Tarbija seisukohast on oluline tagada, et kindlustusgrupi väliskuvand oleks tema vastutuste osas läbipaistev. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Kindlustuse roll pandeemiate ja muude ulatuslikke majandushäireid põhjustavate sündmuste ajal

| 3.5.1. | Komitee jagab Euroopa Komisjoni hinnangut, et pandeemia on näidanud, et eelkõige seoses äritegevuse katkemise ja reisikindlustusega on vaja selgemat ja lihtsamat teavet kindlustuskaitse tingimuste ja tarbijate tagatiste kohta ning et tuleb pidevalt tagada, et kindlustustooted vastaksid jätkuvalt tarbijate vajadustele. Sama oluline on, et tarbijad saaksid oma nõuded täitmisele pöörata. Ilmselgelt ei ole senine kindlustustoodete järelevalve piisavalt toiminud. Komitee kutsub komisjoni üles paluma EIOPA-l esitada konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas eelnevalt kirjeldatud ja ammu tuntud probleemi saaks paremini lahendada. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Pandeemia, kliimamuutuste mõju, mida kogetakse Euroopas metsatulekahjude, põua, metsasurmade, paduvihmade ja üleujutuste näol, ning uued suured riskid, nagu küberriskid, tõstatavad küsimuse, kas kindlustuskaitse on kättesaadav ka selliste sündmuste puhul, mis ei jää kindlasti ühekordseteks. Komitee toetab kindlalt Euroopa Komisjoni kava algatada 2022. aastaks kliimamuutustele vastupanuvõime dialoog, mis peaks tooma kokku kindlustusandjad, edasikindlustusandjad, riigiasutused ja muud asjaomased sidusrühmad. Komitee teeb ettepaneku kaasata sellesse dialoogi algusest peale kodanikuühiskonna esindajad. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Kindlustuse tagamise skeemid, finantsseisundi taastamine ja kriisilahendus ning uued järelevalvemeetmed

| 3.6.1. | Euroopa Komisjon ei esita ettepanekut kindlustuse tagamise skeemide suure mitmekesisuse ühtlustamiseks Euroopas. Ta hoidub sellest, kuigi kindlustuse tagamise skeemid pakuvad kindlustatutele ja soodustatud isikutele viimase võimalusena olulist kaitset. Üleeuroopaline kindlustuse tagamise skeemide süsteem, milles võetakse arvesse nii tootetüüpe ja seega ka seda, kas tarbijad väärivad kaitset, suurendaks oluliselt usaldust Euroopa sisekindlustusturu vastu. Komitee – nagu ka EIOPA soovitab – leiab, et on ilmtingimata tuleb ühtlustada vähemalt kindlustuse tagamise skeemide mitu miinimumpõhimõtet. Teisest küljest näeb komitee ka – nagu märkis Euroopa Komisjon –, et see tooks kaasa märkimisväärse koormuse mõne liikmesriigi kindlustusturgudele, kus kindlustuse tagamise skeemid veel puuduvad, ning see ei tundu mõistlik ajal, mil nad toibuvad COVID-19 kriisist. Esimese sammuna kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles esitama kiiresti ettepaneku kindlustuse tagamise skeemide miinimumraamistiku kohta, mis lahendaks selle probleemi asjakohase üleminekuperioodiga, ilma seejuures turge üle koormamata. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse ettepanekuga (2) laiendab Euroopa Komisjon järelevalvevahendeid, mille eesmärk on võimaldada järelevalveasutustel kiiremini ja tõhusamalt sekkuda ettevõtluskriisi ja ennekõike tekkiva kriisi korral. Need vahendid hõlmavad ka selliseid meetmeid nagu ennetav finantsseisundi taastamine ja kriisilahenduskava, millesse kaasatakse igal juhul kindlustusgrupi tasand. Määratletakse kriisilahenduse jaoks vajalikud vahendid ja volitused. Seejuures ei ole selget piiri olemasolevate Solventsus II järelevalvemeetmetega. Üldiselt seatakse mitmel pool kahtluse alla end suhteliselt hästi tõestanud järkjärgulise sekkumise süsteem, kuna uued sekkumisvolitused peaksid jõustuma juba enne solventsuskapitalinõuete rikkumist. Komitee arvates on äärmiselt oluline, et kavandatavad meetmed viidaks kooskõlla järkjärgulise sekkumise süsteemiga. Kriisilahenduseeskirjad peaksid lihtsustama ühtlustatud lähenemisviisi kindlustusgrupi tasandil, eelkõige segafinantskontsernide puhul. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Ettepanekute suhtes esitatakse vastuväited, nagu oleks COVID-19 pandeemia ja eelkõige madalate intressimäärade poliitika näidanud, et Solventsus II vahendite komplekt on piisav keeruliste olukordadega toimetulemiseks. Kuigi see vastas suures osas tõele, ei toeta komitee seda argumenti. Varasemate finantskriiside kogemust silmas pidades leiab komitee, et järkjärguliste kriisisekkumismeetmetega tuleb ettevõtte tasandil alustada isegi juba enne miinimumkapitalinõuete täitmata jäämist, kui on selgeid märke olukorra halvenemisest. Komitee soovib juhtida tähelepanu sellele, et eeskirjade konkreetse väljatöötamise ja rakendamise puhul on väga oluline selgelt määratleda ja piiritleda EIOPA ja riiklike järelevalveasutuste ülesanded. |
| --- | --- |

3.6.3.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (European Insurance and Occupational Pensions Authority, EIOPA).

1

(2)  COM(2021) 582 final.

2

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/50

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Euroopa Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale „2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüs““

(COM(2021) 740 final)

(2022/C 275/09)

| Raportöör: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Raportöör:

Judith VORBACH

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 140/5/38 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 21.1.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus:

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

140/5/38

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | EL seisis ebasoodsate arengute ja kriisidega silmitsi juba ammu enne COVID-19 pandeemia puhkemist. 2020. aastal jõudis EL oma ajaloo sügavaimasse majanduslangusse, samas kui eelnevad probleemid ei olnud veel kaugeltki lahendatud. EL võttis löögi leevendamiseks ja ebastabiilse olukorra ärahoidmiseks kasutusele enneolematud toetusmeetmed. Pandeemiaga saab siiski võidelda ainult riikideüleselt ning komitee kutsub üles tegema tulevikku suunatud koostööd ELi tervishoiupoliitika valdkonnas, suurendama vaktsineerimise taset ja võtma vastu üldise lähenemisviisi, et pidada ELi tasandil avatud arutelu TRIPS-lepingust ajutise ja vabatahtliku loobumise üle. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee pooldab heaolule suunatud poliitikat ja toetab ELi konkurentsivõimelise jätkusuutlikkuse tegevuskava. Selle neli mõõdet – keskkonnasäästlikkus, tootlikkus, õiglus ja makromajanduslik stabiilsus – ning konkurentsivõime tuleks seada võrdsetele alustele, et saavutada soovitud tugevdavat mõju ja edukat ümberkujundamist. Näiteks on õiglus ja sotsiaalne kestlikkus olulised elemendid konkurentsivõime jaoks ja vastupidi. Mida vähem kaasatakse parlamente, sotsiaalpartnereid ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone, seda tõenäolisem on, et suurenevad erinevused ning väheneb toetus, eriti selles osas, mis puudutab majanduse ümberkujundamist kliimaneutraalsuse saavutamiseks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Üks meie väljakutseid on lõpetada olukord, kus majanduslik heaolu toob vältimatult kaasa keskkonnaseisundi halvenemise. Ka siin on vaja terviklikku lähenemisviisi, mis arvestaks igat liiki keskkonnakahjudega. Kohustused sotsiaalse heaolu tagamiseks ei tohi osutuda tühjadeks loosungiteks. Väga oluline on tagada üleminekuga seotud jõupingutuste ja sellest saadava kasu õiglane jaotus. Komitee rõhutab usaldusväärse ärikliima ja tugevate tööstuslike väärtusahelate säilitamise tähtsust Euroopas ja nõuab, et Euroopa tööstus püüdleks juhtpositsiooni poole kestlikkuse saavutamisel. Välja tuleb töötada tõhus piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism ning riigiabimeetmed tuleks siduda kvaliteetsete töökohtade loomise ning töötajate õiguste ja maksukohustuste austamisega. Lõpetuseks rõhutab komitee, et mis tahes nihe keskkonnamaksude suunas ei tohiks kaasa tuua pärssivat jaotuslikku mõju ega energiaostuvõimetust. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee tervitab komisjoni ettepanekuid reformide ja investeeringute ning õiglase ühtse turu edendamise kohta eesmärgiga tagada tugev majanduslik alus. Sammud ühtse turu edendamiseks ja ettevõtluskeskkonna parandamiseks on väga olulised innovatsiooni ja tootlikkuse edendamise seisukohalt. Lisaks on õiglane tootlikkusel põhinev lähenemisviis pikas perspektiivis oluline liikumapanev jõud konkurentsivõime ja ülespoole suunatud lähenemise seisukohast. Sotsiaalsed õigused ja töötaja õigused on siiski põhiõigused, kuid need ei kuulu põhiseadusega kaitstud siseturu vabaduste hulka. Komitee kutsub üles esitama asjakohaseid ettepanekuid selle kohta, kuidas tagada nende õiguste kaitse, mis ei ole aluslepingutega kaitstud. Komitee soovitab leevendada energiahindade tõusu negatiivset mõju tootmisele ja jaotamisele ning tervitab kliimakriisist tulenevate finantsturu riskide hoolikamat seiret. Kapitaliturgude liidu ja pangandusliidu süvendamine peaks tugevdama rahastamiskanaleid, edendama investeerimispüüdlusi ja suurendama vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab, et samaaegne püüdlemine ausa ja õiglase rohe- ja digipöörde poole, mis nõuab kestlikke sotsiaalseid tingimusi, paneb aluse tulevasele jõukusele ja vastupanuvõimele. Hästi läbimõeldud tööturupoliitika ja sotsiaalkaitsesüsteemid on vastupanuvõime ja kaasava majanduskasvu alus. Komitee nõustub täielikult, et liikmesriigid peaksid suurendama jõupingutusi õpitulemuste parandamiseks oma haridus- ja koolitussüsteemides ning tagama juurdepääsu elukestvale õppele. Komitee kutsub komisjoni üles kontrollima mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) ja taasterahastu „NextGenerationEU“ (NGEU) raames tehtavate väljamaksete jaotuslikku mõju ning kindlustama nende panuse keskkonnahoidlikumasse ja digimajandusse ning ülespoole suunatud sotsiaalsesse lähenemisse. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Majanduse taastamine ja stabiilne kaasav majanduskasv on avaliku sektori kestliku eelarve eeltingimused. Poliitikameetmed peavad jääma toetavateks ja olema valmis reageerima pikemajalisele ebastabiilsusele. Komitee tervitab üldise vabastusklausli jätkamist. Selle kaotamisel tuleb arvesse võtta nii majandustegevuse, tööhõive kui ka vaesuse taset võrreldes kriisieelsete tasemetega. Lisaks kutsub komitee komisjoni üles esitama suunised üleminekuperioodi kohta enne ajakohastatud raamistiku jõustumist. Komitee hoiatab selliste poliitikameetmete edendamise eest, millega piiratakse sotsiaal-, haridus- ja tervishoiukuludega seotud jooksvaid kulutusi, ning nõuab meetmeid õiglase tulu tagamiseks. Kuna makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse (MIP) raames toimuva järelevalve puhul ei ole piisavalt arvesse võetud uute esilekerkivate majandusprobleemide koosmõju, kutsub komitee üles jälgima võimalikku sotsiaalset tasakaalustamatust. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee mõistab, et oleme jõudmas majanduspoliitika uude etappi ning arenev 2022. aasta Euroopa poolaasta annab võimaluse suurendada majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kestlikkust. Konkurentsivõimelise jätkusuutlikkuse tegevuskava tasakaalustatud lähenemisviis peaks peegelduma tulevastes riigipõhistes soovitustes ning see eeldab sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna suuremat kaasamist, mida oleks pidanud tegema juba ammu. Seades taaste- ja vastupidavusrahastu toetuste väljamaksmise tingimuseks väljakuulutatud reformide järgimise, suurendatakse riigipõhiste soovituste poliitilist kaalu. Kuigi suurem keskendumine Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetele on tervitatav, jääb ebaselgeks, mil määral see kajastub tegelikult riigipõhistes soovitustes ning taaste- ja vastupidavuskavades. Majanduse juhtimine tuleb integreerida Euroopa poolaasta protsessi selliselt, et oleks tagatud parlamentide, sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna demokraatlik kaasamine. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | EL seisis ebasoodsate majanduslike ja sotsiaalsete arengute ning kriisidega silmitsi juba enne COVID-19 pandeemia puhkemist. Pärast 2008. aasta finantsturgude kriisi järgset pikka majandussurutise perioodi elavnes ELi majandus lõpuks 2014. aastal ning koges siis kasvuperioodi ja tööhõivemäärade tõusu. Avaliku sektori investeeringud olid siiski langenud allapoole taset, mis on vajalik avaliku sektori kapitali osakaalu säilitamiseks SKPs. Kuigi EL tervikuna on ülemaailmsete standardite kohaselt suhteliselt jõukas, püsivad erinevused riikide ja piirkondade vahel ning ka ebavõrdsus ja sooline lõhe meie ühiskondade vahel. Juba olid end ilmutanud kliimakriisi oht ja tehnoloogilistest muutustest tulenevad probleemid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2020. aasta märtsis muutsid COVID-19 pandeemia ja selle ohjeldamiseks võetud meetmed olukorda märkimisväärselt. EL jõudis oma ajaloo sügavaimasse majanduslangusse, (1) samas kui eelnevad probleemid ei olnud kaugeltki lahendatud. Enneolematud ei olnud mitte ainult pandeemia ja selle mõjud – EL võttis ka ennenägematul hulgal solidaarseid meetmeid, et leevendada hädaolukorda, aktiveerides muu hulgas üldise vabastusklausli ja luues rahastu TERA (2). Eelkõige hindab komitee asjaolu, et ELil õnnestus nii tõsises kriisis välja töötada ja vastu võtta selline laiaulatuslik algatus nagu taasterahastu „NextGenerationEU“. See algatus ei peaks mitte ainult aitama kriisist üle saada, vaid ka täiesti õigustatult tegelema üleminekuprotsessiga. Üldise toetava ja sidusa poliitilise lähenemisviisi usaldust suurendava mõju tõttu õnnestus leevendada kriisi sotsiaal-majanduslikke tagajärgi, mis muidu oleksid võinud kaasa tuua majandusliku ja poliitilise destabiliseerumise. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Majanduse ja pandeemia vahelisest tihedast seosest andis tunnistust ka majanduse elavnemine, mis tulenes epidemioloogilise olukorra paranemisest 2021. aasta keskel. 2021. aasta sügise majandusprognoosis nähakse 2022. aastaks ette üleminekut taastumiselt kasvule, ennustatakse 4,3 %-list kasvumäära ning selle kasvu järel oodatakse ka hoogsamat töökohtade loomist (3). Võttes arvesse pandeemia taaspuhkemist ja omikroni tüve, ei pruugi see positiivne väljavaade kahjuks realiseeruda. Komitee juhib tähelepanu suurele ebakindlusele ja pandeemia märkimisväärsele mõjule majandustegevusele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pandeemia ja uute viirustüvede vastu ei ole võimalik võidelda üksnes riiklikul tasandil. Selleks on vaja riikideülest lähenemist. Komitee kutsub üles tegema tulevikku suunatud koostööd ELi tervishoiupoliitika valdkonnas, mis ei aita mitte ainult ületada tervishoiukriisi, vaid leevendab ka selle mõju majandusele. Komitee soovitab, et vaktsineerituse taseme tõstmine oleks jätkuvalt peamine prioriteet, ning nõuab üldist lähenemisviisi, muu hulgas ka seetõttu, et piisav vaktsiinidega varustatus kogu maailmas on ka ELi enda huvides. Seepärast palub komitee komisjonil juhtida ELi tasandil avatud arutelu ajutise ja vabatahtliku TRIPS-lepingust loobumise üle, mida kohaldataks COVID-19 vaktsiinide, ravi ja testide suhtes (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komiteel on heameel kestliku majanduskasvu analüüsis esitatud konkurentsivõimelise jätkusuutlikkuse tegevuskava mitmemõõtmelise lähenemisviisi üle. See on kooskülas heaolule suunatud poliitikaga, mida komitee on toetanud oma varasemates arvamustes, kutsudes üles arvestama eri eesmärkidega: keskkonnaalane ja sotsiaalne kestlikkus, kestlik ja kaasav majanduskasv, täielik ja kvaliteetne tööhõive, õiglane tulude jaotus, tervis ja elukvaliteet, finantsturu stabiilsus, hindade stabiilsus, õiglasel ja konkurentsivõimelisel tööstus- ja majandusstruktuuril põhinev tasakaalustatud kaubandus ning riigi rahanduse stabiilsus. Need eesmärgid on kooskõlas ka Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärkidega ja on omavahel tihedalt seotud. Näiteks on 2050. aastaks kliimaneutraalse majanduse saavutamise seisukohast otsustava tähtsusega kestliku majanduskasvu lähenemisviis, mis läheb kaugemale üksnes SKP kasvu eesmärgist. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lisaks on konkurentsivõimelise jätkusuutlikkuse tegevuskava neli mõõdet – keskkonnasäästlikkus, tootlikkus, õiglus ja makromajanduslik stabiilsus – omavahel tihedalt seotud ja võrdse tähtsusega. Need kõik on ühe terviku osad ja üks ei saa eksisteerida ilma teisteta, nii et ükski neist ei ole tähtsam kui teised. Komisjon rõhutab õigustatult, et need mõõtmed peaksid üksteist vastastikku tugevdama. Komitee tervitab seda, kuid juhib tähelepanu ka pärssiva mõju ohule. Mida vähem kaasatakse parlamente, sotsiaalpartnereid ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone, seda tõenäolisem on, et need neli mõõdet ei ole tasakaalus. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et omavahel seotud ei ole mitte ainult need neli mõõdet, vaid nad on tihedalt lõimunud ka konkurentsivõimega, millel on nende jaoks sama oluline tähendus, nagu ka tasakaalustatud kaubandusel, mis on majanduse üks peamisi eesmärke. Näiteks on õiglus ja sotsiaalne kestlikkus olulised elemendid konkurentsivõime jaoks ja vastupidi. Euroopa sotsiaalmudel ja eelkõige Euroopa sotsiaalõiguste sammas on ELi konkurentsivõime kesksed osad. See kehtib ka vastupidiselt, nii on ELi kaasava majanduskasvu, õigluse ja sotsiaalse kestlikkuse oluline eeltingimus tasakaalustatud kaubandus, mis põhineb õiglasel ja konkurentsivõimelisel tööstusel ja majandusel. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   Keskkonnasäästlikkus

| 3.1.1. | Selle sajandi üks peamisi väljakutseid on lõpetada olukord, kus majanduslik heaolu toob paratamatult kaasa keskkonna ohustamise või hävitamise. Komitee nõustub täielikult komisjoniga, et kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine nõuavad viivitamatut tegutsemist. Kuigi komitee toetab täielikult kliimakriisiga võitlemise eesmärki, nõuab ta terviklikku lähenemisviisi, milles võetakse võrdselt arvesse igat liiki keskkonnakahjusid, näiteks ohtu bioloogilisele mitmekesisusele, veele ja pinnasele, õhusaastet ning tuuma- ja muid mürgiseid jäätmeid. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komisjon juhib õigesti tähelepanu selle ülemineku sotsiaalsele ja majanduslikule mõõtmele ning rõhutab jõukuse ja heaolu tagamise tähtsust. Komitee rõhutab, et on äärmiselt oluline, et need suurejoonelised plaanid ei osutuks tühjadeks loosungiteks, ning kutsub komisjoni üles üksikasjalikult kaardistama ja analüüsima ülemineku mõju tööhõivele ja oskustele (5). Samuti on väga oluline tagada üleminekuga seotud jõupingutuste ja sellest saadava kasu õiglane jaotus. Komitee rõhutab, et selle saavutamiseks peab sotsiaaldialoogil olema otsustav roll, täielikult tuleb austada sotsiaalpartnerite sõltumatust, vaja on tõhustada kollektiivläbirääkimisi, äriühinguid tuleb juhtida usaldusväärselt, kaasates töötajaid, (6) ning poliitika kujundamises peavad osalema sotsiaalpartnerid ja organiseeritud kodanikuühiskond. See ei taga mitte ainult isevastutust, vaid on tervikuna vajalik tasakaalustatud ja kaasava üleminekuprotsessi tagamiseks. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Sellist kaasatust tuleb eelkõige suurendada paketi „Eesmärk 55“ raames, mis sisaldab paljusid kaugeleulatuvaid poliitilisi ettepanekuid. Komitee rõhutab tugevate tööstuslike väärtusahelate säilitamise tähtsust Euroopas ja nõuab, et Euroopa tööstus püüdleks juhtpositsiooni poole kestlikkuse saavutamisel. Ettepanek piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandamismehhanismi kohta võib muuta tööhõive kliimasõbralikuks muudetud ettevõtetes tugevamaks, mistõttu on see tähtis ja seda tuleb tõhusalt kavandada. Seoses mis tahes nihkega keskkonnamaksude suunas, nagu maksude kehtestamine saastavatele tegevustele, on oluline, et see ei tooks endaga kaasa pärssivat jaotuslikku mõju ega energiaostuvõimetust. Selles kontekstis tuleks käsitleda tööjõu suurt maksukoormust. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komisjon juhib tähelepanu sellele, et ELi ambitsioonika rohelise kokkuleppe tegevuskava elluviimine nõuab märkimisväärseid investeeringuid, mis ulatuvad ligikaudu 520 miljardi euroni aastas. Tööturul läbiviidavate üleminekute toetamiseks on vaja täiendavaid investeeringuid. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu täiendavatele investeerimisvajadustele seoses digiüleminekuga, samuti tervishoiu, hariduse ja koolituse, sotsiaalkaitse ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas. Komitee rõhutab, et investeeringute piisava taseme tagamiseks on väga oluline suunata ümber ja suurendada erainvesteeringuid ning avaliku sektori investeeringuid. Sellele vaatamata kujutab keskkonnasäästlikkuse saavutamine endast avalikku hüve, millega kaasneb turutõrgete oht. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Erainvesteeringutel on oluline roll majandusringluses majandusarengu edendamisel ja töökohtade loomisel. Keskkonnasäästlikkuse eesmärgi saavutamiseks on vaja eelkõige erasektori investeeringuid ja innovatsiooni, näiteks uute autoakude ja CO2-neutraalse terasetootmise valdkonnas. Komitee rõhutab vajadust usaldusväärse ärikliima järele ja tervitab püüdlusi suunata erasektori rahalised vahendid kliimamuutustele vastupanuvõime ja keskkonnasäästlikkuse saavutamisse, nagu on ette nähtud uues kestliku rahastamise strateegias (7). Komitee toetab ka avaliku sektori rolli, eelkõige programmi „InvestEU“ ja vastavaid taasterahastu „NextGenerationEU“ meetmeid edendamaks erainvesteeringuid, mis pakuvad sihipärast toetust, täielikus kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 107. Komitee nõuab siiski, et riigiabimeetmed oleksid seotud kvaliteetsete töökohtade loomisega ning töötajate õiguste, keskkonnastandardite ja maksukohustuste austamisega. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Tootlikkus

| 3.2.1. | Tootlikkus on seotud majandusliku tootmise tõhususega ning see määratletakse põhiliselt toodangu ja sisendi suhte alusel. Tootlikkuse kasv õiglasel ja kestlikul viisil aitab pikas perspektiivis kaasa konkurentsivõimele, jõukusele ja ülespoole suunatud lähenemisele. Kui aga püüelda tootlikkuse poole ebaõiglasel ja mittekestlikul viisil, võib see suurendada survet töötajatele ja tööandjatele, kahjustades keskkonnasäästlikkust, moonutades konkurentsi, suurendades ebavõrdsust ja takistades üleminekuprotsessi. Eeltoodut arvestades on komiteel heameel komisjoni lähenemisviisi üle, millega soovitakse suurendada tootlikkust heaolule suunatud viisil, edendades arenenud tehnoloogiaid ja innovatsiooni, süvendades inimeste oskusi, suurendades koolitus- ja haridusalaseid jõupingutusi, tugevdades teadmiste edasiandmist ja väärtustamist ning edendades ressursitõhusust. Komitee rõhutab eelkõige asjaolu, et õiglasel tootlikkusel põhineva lähenemisviisi oluline element on ka sotsiaalne kestlikkus. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee rõhutab üldist vajadust uute investeeringute järele ja seda eelkõige digitaalsektoris ning toetab selgesõnaliselt komisjoni üleskutset, et taaste- ja vastupidavuskavad keskenduksid ka tipptasemel digisuutlikkuse loomisele ja selle kasutuselevõtule. Taaste- ja vastupidavusrahastu saab aidata ja ka peaks aitama liikmesriikidel võtta ette investeeringuid ja reforme, mis muu hulgas võimaldavad edasiminekuid tehisintellekti, kõrgjõudlusega andmetöötluse, küberturvalisuse, mikroelektrooniliste ja elektrooniliste komponentide ning turvalise ühenduvuse valdkonnas. Lisaks digioskuste edendamisele kõigil tasanditel paneb see tugeva aluse tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamisele ning edendab seega pikas perspektiivis tugevat majanduslikku alust ja jõukust. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Õiglane ja hästi toimiv ühtne turg edendab kestlikku ja kaasavat majanduskasvu ja tööhõivet. Komitee nõustub komisjoniga, et õigusriigi põhimõtte austamine, kvaliteetsed ja tõhusad kohtusüsteemid, tulemuslikud korruptsioonivastased struktuurid, tõhus haldus, sealhulgas maksuhaldus, ning rahapesu- ja pettustevastased raamistikud on olulised tegurid ettevõtluskeskkonna parandamiseks ja ettevõtjatevahelise ausa konkurentsi tagamiseks. Kahjuks puudub siiski endiselt tasakaal majanduslike vabaduste ning sotsiaalsete ja tööturuõiguste vahel. Sotsiaalsed õigused ja töötaja õigused on põhiõigused, kuid need ei kuulu põhiseadusega kaitstud siseturu vabaduste hulka. Töötajate riiklikke kaitseõigusi peetakse mõnikord turu haldustõketeks. Selle tulemusena tajuvad paljud töötajad siseturgu ohuna. Komitee kutsub üles esitama asjakohaseid ettepanekuid selle kohta, kuidas tegeleda tasakaalustamatusega ja tagada nende õiguste kaitse, mis ei ole aluslepingutega kaitstud. Lisaks soovitab komitee tungivalt jätkata järjekindlalt jõupingutusi SKP täiendamise algatusega (8). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Komitee soovitab tungivalt tegeleda energiahindade tõusu kahjuliku majandusliku ja jaotusliku mõjuga. See hinnatõus võib olla tingitud majandustegevuse jõulisest taastumisest ja tarnehäiretest ning võib iseenesest taanduda siis, kui majandusareng muutub stabiilsemaks. Siiski koormab see otseselt tootmist ja tööstuse konkurentsivõimet. Lisaks võivad kõrged energia hulgimüügihinnad mõjutada jaehindu, tõstes seega veelgi toiduainete hindu. Isegi kui need mõjud on ajutised, võivad need avaldada survet palkade ostujõule, nii et madalama sissetulekuga leibkonnad võivad sattuda vaesusse. Komitee toetab katseid nendele arengutele vastu astuda. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Õiglus

| 3.3.1. | Nõrk sotsiaalkaitse, tasakaalustamatus ja ebavõrdsus juba ammu enne COVID-19 kriisi. Kuna ELi kodanikest on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus tublisti üle 20 %, jõudis Euroopa Keskpank 2016. aastal järeldusele, et netovara jagunemine on „tugevalt kallutatud“ (9). Maailmapanga maailma vaesuse aruande (2018) (10) kohaselt on viimase kolme aastakümne jooksul absoluutsest vaesusest välja aidatud veidi üle miljardi inimese, mis peamiselt tuleneb vaesuse vähenemisest Hiinas. Pandeemia aeglustas seda positiivset suundumust. Siiski on jõukus endiselt koondunud absoluutsesse tippu ja väga rikkad on viimase 25 aasta jooksul tegelikult oma jõukust suurendanud (11). Komisjon juhib õigustatult tähelepanu pandeemiast tulenevale ebavõrdsuse suurenemisele. Ebavõrdsus ei ole aga mitte ainult probleem iseenesest, vaid see pidurdab ka majandusarengut, vähendades eraisikute nõudlust ja aidates kaasa sotsiaalsete pingete tekkele. Seeärast on väga olulised paremad kvaliteetsed töökohad, mõistlikud tasustamis- ja töötingimused, ebasoodsas olukorras olevate rühmade tööhõive ja kollektiivläbirääkimiste õiguse parandamine. Komitee rõhutab, et selliste meetmete edendamisel on oluline austada riiklikke töösuhteid ja sotsiaalpartnerite sõltumatust. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komitee hindab komisjoni väidet, et majanduse taastamise keskmes peab olema õiglus. Problemaatilist ebavõrdsust silmas pidades on murettekitavate vaesuse näitajate ja poliitiliste pingete, sotsiaalse kestlikkuse, soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise ja õiglase jaotusega tegelemine juba iseenesest olulised eesmärgid. Seetõttu soovitab komitee tungivalt keskenduda mitte ainult rohe- ja digipöördele, nn kaksiküleminekule, vaid ka sotsiaalse kestlikkus poole püüdlemisele. Komitee rõhutab, et samaaegne püüdlemine õigluse ja ausa rohe- ja digipöörde poole, mis nõuab kestlikke sotsiaalseid tingimusi, paneb aluse tulevasele jõukusele ja vastupanuvõimele. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Vastupanuvõime ja kaasava majanduskasvu aluseks on hästi kavandatud aktiivne tööturupoliitika, riiklikud tööturuasutused ja sotsiaalkaitsesüsteemid, mis aitavad inimestel säilitada oma elatustaset majandusliku ebastabiilsuse või ka individuaalse vajaduse korral. Töökohtade säilitamise meetmete, näiteks lühendatud tööaja kavade rakendamine aitas otsustavalt leevendada kriisi negatiivset mõju tööturgudele. Kuigi sissetulekutoetus ja sotsiaalsed turvavõrgud hoidsid ära sissetulekute suure vähenemise, on COVID-19 pandeemia toonud esile ka lüngad sotsiaalkaitsele juurdepääsul. Komitee nõuab ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist, mis aitab suurendada ELi üldist vastupanuvõimet kriisidele. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Erilist tähelepanu tuleb pöörata ka digiülemineku sotsiaalsele mõjule, eelkõige seetõttu, et pandeemia on seda protsessi kiirendanud. Komiteel on heameel asjaolu üle, et komisjon juhib muu hulgas tähelepanu ebaühtlasele juurdepääsule e-õppele, millel võivad olla pikaajalised tagajärjed (sealhulgas põhioskuste madal tase) ja mis võib seega suurendada hariduslikku ebavõrdsust. Komitee nõustub täielikult, et liikmesriigid peaksid suurendama oma jõupingutusi õpitulemuste parandamiseks oma haridus- ja koolitussüsteemides. Selleks et vähendada oskuste mittevastavust tööturu vajadustele ja vältida sotsiaalsete lõhede laienemist, tuleb tunnustada õigust elukestvale õppele ja tagada sellele juurdepääs. Seda tuleb toetada riiklikest vahenditest, et aidata vastutustundlikel ettevõtjatel pakkuda kvaliteetset elukestvat õpet. Digitaalse lõhe vähendamiseks tuleks pöörata suurt tähelepanu digiteenuste kättesaadavusele puuetega inimeste ja eakate jaoks. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Uus mitmeaastane finantsraamistik (MFF) ja taasterahastu „NextGenerationEU“ (NGEU) ning eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastu (RFF) sisaldavad 1,824 triljonit eurot, millest toetatakse liikmesriike praeguste probleemide lahendamisel. Komitee kutsub komisjoni üles kontrollima, kas väljakuulutatud poliitikameetmeid rakendatakse nõuetekohaselt, nii et rahaliste vahendite eraldamisega edendataks märkimisväärselt rohe- ja digipöörde eesmärke. Eelkõige ei tohiks juba kavandatud kulusid heaks kiita riiklike taaste- ja vastupidavuskavade osana. Samuti aitaks see vältida vajadust suurendada liikmesriikide osamakseid või kärpida ELi eelarvest tehtavaid kulutusi. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Lisaks tuleb hoolikalt jälgida ka fondide väljamaksete jaotuslikku mõju ja nende sotsiaalset mõju, et tagada nende panus ülespoole suunatud sotsiaalsesse lähenemisse. Komisjon juhib põhjusega tähelepanu kriisi asümmeetrilise mõju eri aspektidele, mis avalduvad eri elanikkonnarühmadele, sektoritele ja piirkondadele. Seepärast kutsub komitee üles tegema erilisi jõupingutusi, et kaitsta madala ja keskmise sissetulekuga leibkondi ning haavatavaid inimesi, keda mis tahes kriis ja üleminekuprotsess kõige enam mõjutavad. Investeeringuid tuleks rahastada tingimusel, et need toovad kaasa töökohtade netoloomise ja austavad töötajate õigusi. Kokkuvõttes on oluline, et praegused investeeringud tasuksid end ära tulevastele põlvkondadele. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Makromajanduslik stabiilsus

| 3.4.1. | Pandeemia põhjustatud šokk ei ole mitte ainult suurendanud olemasolevaid haavatavusi ja viinud tagasilöögini liikmesriikide vahelise tasakaalustamatuse vähendamisel, vaid on toonud kaasa ka suurema ebakindluse. Seetõttu ei pea majandus- ja rahapoliitika jääma mitte ainult toetavaks, vaid peab olema ka paindlik ja valmis reageerima mis tahes vapustustele või šokkidele ning tagama ELi vastupanuvõime. Sel põhjusel tervitab komitee üldise vabastusklausli jätkamist. Selle kaotamisel tuleb arvesse võtta nii majandustegevuse taset kui ka tööhõivet ja vaesust võrreldes kriisieelse tasemega. Peale selle tuleks eelarvepoliitikat ning rahapoliitikat usaldusväärselt koordineerida riiklikul ja ELi tasandil, et tugevdada kavandatud vastastikkust toetavat ja stabiliseerivat mõju. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Nagu oma varasemates arvamustes (12) väljendatud, kutsub komitee üles suunama üleminekut heaolule keskenduvale majandusjuhtimisele. Pärast pandeemia põhjustatud seiskumist on hilinenud majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise taaskäivitamine, mille eesmärk on edendada asjakohast eelarvepoliitikat nii headel kui ka halbadel aegadel. Praeguse eelarveraamistiku puudused olid ilmsed juba 2020. aastal ja kriis süvendab neid probleeme veelgi. Analüüs näitab, et 23 liikmesriiki ei täida eelarvepuudujäägi kriteeriumi ja 13 liikmesriiki võlakriteeriumi. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komitee nõustub komisjoniga, et tuleb hoiduda ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamisest mis tahes liikmesriigi suhtes, ning komisjoni soovitusega, et liikmesriigid peaksid jätkama eelarvetoetuste andmist, tagades samal ajal riigi rahanduse jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis, kui majandustingimused seda võimaldavad. See on kooskõlas komitee nõudega toetada kestlikku majanduskasvu, mis võimaldaks tugevdada riigi rahandust (13). Komitee kutsub siiski üles tunnistama, et üleminekuprotsessiga toimetulekuks on vaja kiiresti suurendada investeeringuid. Lisaks peaks komisjon enne muudetud raamistiku jõustumist esitama suunised üleminekuperioodiks, mille jooksul ei tohiks algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ning peaks olema võimalus kasutada erakorralise sündmuse klauslit riigipõhiselt (14). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Komitee nõustub komisjoniga, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse (MIP) raames toimuva järelevalve puhul ei ole piisavalt arvesse võetud uute esile kerkivate majandusprobleemide (eelkõige keskkonnasurve) vastastikust mõju (15). Lisaks tuleb jälgida sotsiaalset tasakaalustamatust, et seada tasakaalu eelarvepoliitilised ja makromajanduslikud nõuded (16). Kuna sotsiaalne ja tööhõivealane tasakaalustamatus võivad avaldada kahjulikku piiriüleste mõju, on oluline, et see avastataks ja seda korrigeeritaks varases etapis. Lõpetuseks tervitab komitee komisjoni tööd rohelise eelarvestamise valdkonnas. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Majanduse taastamine ja stabiilne kaasav majanduskasv on kestliku avaliku sektori eelarve ja eelarvepuhvrite loomise eeltingimused. Kuna riiklikult rahastatud avaliku sektori investeeringud on jätkuvalt olulise tähtsusega, on üleminekuprotsessi õnnestumiseks äärmiselt oluline kohaldada tasakaalus eelarve nõuet, seadmata ohtu eelarve kestlikkust keskpikas perspektiivis ja euro väärtust. Arvestades suurt ebakindlust, hoiatab komitee siiski sotsiaal-, haridus- ja tervishoiukuludega seotud jooksvate kulude piiramise eest. Hästitoimivad automaatsed stabilisaatorid on olulised, et ennetada sotsiaalseid raskusi, stabiliseerida nõudlust ja vastupanuvõimet mis tahes kriisile. Teisest küljest ohustab ebaõiglane maksupoliitika, millega kaasnevad maksupettused ja agressiivne maksuplaneerimine, eelarvelist mänguruumi, mida on vaja šokkidele reageerimiseks ja üleminekuprotsessiga tegelemiseks. Seetõttu on komisjoni tähelepanekud tulude poole kohta teretulnud. See kehtib ka taaste- ja vastupidavusrahastu raames kavandatud reformide, nagu ka maksuhalduse tõhususe suurendamise kohta, mille eesmärk on parandada maksude kogumist ning vähendada nõuete täitmisega seotud kulusid ettevõtjate ja üksikisikute jaoks. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Makromajandusliku stabiilsuse oluline aspekt on finantsturgude stabiilsus. Kapitaliturgude liidu ja pangandusliidu süvendamine peaks keskenduma rahastamiskanalite tugevdamisele ja erasektori panuse edendamisele investeerimisse. Sellele lisaks kutsub komitee üles looma õige tasakaalu riskide jagamise ja vähendamise vahel ning tervitab eelkõige püüdlusi tugevdada kliimakriisist tulenevate süsteemsete riskide seiret. Lisaks on oluline pöörata tähelepanu sotsiaalse kestlikkuse riskidele, mis ohustavad sotsiaalset ühtekuuluvust, kuna lõhe heaolu jaotuses suureneb. Finantsturgude reguleerimisel tuleks eelistada keerukusele tõhusust ja tagada tarbijakaitse kõrge tase. |
| --- | --- |

3.4.6.

3.5.   Euroopa poolaasta areng

| 3.5.1. | Komitee rõhutab, et taasterahastuga „NextGenerationEU“ jõuab EL majanduspoliitika uude etappi ja teeb otsustava sammu solidaarsuse suunas. Arenev 2022. aasta Euroopa poolaasta annab võimaluse suurendada majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kestlikkust. Komitee kutsub üles pühenduma kestliku ja kaasava majanduskasvu, täieliku tööhõive ja kvaliteetsete töökohtade loomisele ning oma demokraatliku hoiaku otsustavale tugevdamisele. Pealegi on juba ammu hilinenud sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna suurem kaasamine poolaasta protsessi. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamine läbi ELi poolaasta muudab poolaasta protsessi mõttekamaks. Samuti annab riigipõhistele soovitustele suuremat poliitilist kaalu nõuetele vastavuse sidumine reformidega – mis on sätestatud riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades ning mis põhinevad suurel määral riigipõhistel soovitustel – ning osamaksete väljamaksmine. See muudab hädavajalikuks sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna tihedama kaasamise taaste- ja vastupidavusrahastu väljatöötamisse ja rakendamisse. Komitee kutsub üles kehtestama sellisele konsulteerimisele miinimumstandardid (17). Ühtekuuluvuspoliitika rangeid sidusrühmadega konsulteerimise reegleid ja eriti partnerluse põhimõtet tuleks kasutada vähemalt taaste- ja vastupidavusrahastu menetluste eeskujuna (18). |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Mitmetes empiirilistes uuringutes rõhutatakse, et suurem osa varasematest riigipõhistest soovitustest on keskendunud konkurentsivõime suurendamisele ja riigieelarvete konsolideerimisele. Komitee kutsub komisjoni üles kasutama ka tulevastes riigipõhistes soovitustes konkurentsivõimelise kestlikkuse tegevuskava tasakaalustatud lähenemisviisi. Erilist tähelepanu tuleks pöörata reformide soovitamisele, nagu aktiivne ja kaasav tööturupoliitika ning elukestva õppe kavad, mis on muu hulgas mõeldud ümberõppeks ja karjäärivahetuse toetamiseks, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu puuetega inimesed või eakad. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Eelkõige väljendab komitee heameelt Porto sotsiaaltippkohtumise tulemuste üle, nimelt selle üle, et läbivaadatud sotsiaalvaldkonna tulemustabel peaks aitama jälgida edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamisel ja lisama selle järelevalve Euroopa poolaasta protsessi. Seepärast on tervitatav 2022. aasta ühise tööhõivearuande suurem keskendumine samba põhimõtetele ning asjaolu, et selles analüüsis sisalduvad 2030. aasta peamised eesmärgid ja läbivaadatud sotsiaalvaldkonna tulemustabeli põhinäitajad. Siiski ei ole selge, mil määral kajastuvad need järeldused riigipõhistes soovitustes ning taaste- ja vastupidavuskavades. Lisaks tuleks võrdlusalusetena kasutada kestliku arengu eesmärke. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Komitee nõuab ka reforme, mis tagaksid ELi vahendite tõhusa kasutamise, näiteks suurendades avaliku halduse tehnilist suutlikkust investeerimisprojektide juhtimiseks, täiustades riigihankesüsteeme, mis põhinevad majanduslikult soodsaimal, mitte odavaima pakkumuse põhimõttel, võttes arvesse töö-, sotsiaal- ja keskkonnaaspekte, ning lõpuks toetades reforme, et kõrvaldada tõhusa investeerimispoliitika ees seisvad muud mitterahalised tõkked. Eelkõige kutsub komitee komisjoni üles hoidma ära igasugust rahaliste vahendite kuritarvitamist ja korruptsiooni. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Majanduse juhtimine ja eelkõige eelarvepoliitika raamistiku eeskirjad tuleb integreerida Euroopa poolaasta protsessi nii, et oleks tagatud Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide, sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna demokraatlik osalemine. Lisaks tuleks seda reformida, et edendada keskkonnaalaste, makromajanduslike ja sotsiaalsete probleemide üle peetavat mitmepoolset ja demokraatlikku dialoogi ning toetada poliitikasuundade koordineerimist. |
| --- | --- |

3.5.6.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Komisjoni 2020. aasta kevade majandusprognoos.

1

(2)  Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu.

2

(3)  2021. aasta sügise majandusprognoos.

3

(4)  EMSK arvamus „Pandeemiast välja tugevamana: COVID-19 pandeemiast saadud varajased õppetunnid“ (ELT C 152, 6.4.2022, lk 116).

4

(5)  5. EMSK arvamus „Pakett „Eesmärk 55: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni““ (ELT C 275, 18.7.2022, lk 101).

5

(6)  EMSK arvamus „Sotsiaaldialoog kui majanduse jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime oluline tugisammas, võttes arvesse elava avaliku arutelu mõju liikmesriikides“ (ELT C 10, 11.1.2021, lk 14).

6

(7)  EMSK arvamus „Uuendatud kestliku rahastamise strateegia“ (ELT C 152, 6.4.2022, lk 97).

7

(8)  „Taustteave – SKP täiendamine“, Euroopa Komisjon.

8

(9)  Euroopa Keskpank „The Household Finance and Consumption Survey: results from the Second wave“, nr 18 / detsember 2016.

9

(10)  Maailmapanga Grupp, „Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview“, joonis 01, lk 2.

10

Piecing together the poverty puzzle.

(11)  Maailma ebavõrdsuse 2022. aasta aruandes esitatakse kõige ajakohasemad ja täielikumad andmed ebavõrdsuse kohta kogu maailmas.

11

(12)  EMSK arvamus „Majanduse juhtimise paketi hindamine“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 227) ja EMSK arvamus „ELi eelarveraamistiku ümberkujundamine majanduse kestlikuks taastumiseks ja õiglaseks üleminekuks“ (ELT C 105, 4.3.2022, lk 11).

12

(13)  EMSK arvamus „Majanduse juhtimise paketi hindamine“ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 227).

13

(14)  EMSK arvamus „ELi eelarveraamistiku ümberkujundamine majanduse kestlikuks taastumiseks ja õiglaseks üleminekuks“ (ELT C 105, 4.3.2022, lk 11).

14

(15)  COM(2021) 662 final.

15

(16)  EMSK arvamus „Sotsiaalmajanduse osa töökohtade loomisel ja Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel“ (ELT C 286, 16.7.2021, lk 13).

16

(17)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon „Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse – mis toimib ja mis mitte?“ (ELT C 155, 30.4.2021, lk 1).

17

(18)  EMSK arvamus „Ühtekuuluvuspoliitika roll ebavõrdsuse vastu võitlemisel uuel programmitöö perioodil pärast COVID-19 kriisi. Vastastikune täiendavus ja võimalikud kattuvused taaste- ja vastupidavusrahastu ning riiklike majanduse elavdamise kavade raames“ (ELT C 517, 22.12.2021, lk 1).

18

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/58

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA) – järgmine samm Euroopa terviseliidu väljakujundamise suunas““

(COM(2021) 576 final)

(2022/C 275/10)

| Raportöör: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Raportöör:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 28.10.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimused ja kodakondsus |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 10.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 230/3/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 28.10.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimused ja kodakondsus

Vastuvõtmine sektsioonis

10.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

230/3/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | COVID-19 pandeemia on toonud esile vajaduse koordineerida paremini Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide tegevust, et ennetada rahvatervise kriise, ohjata neid nende puhkemisel ja tulla toime nende tagajärgedega. Euroopas elavad inimesed on täheldanud lünki pandeemiaks valmisolekul ja sellele reageerimisel nii ELi, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. Kui pandeemia rullus üle kogu Euroopa, ei olnud ELi institutsioonid ja organid valmis, et asjakohaselt koordineerida tegevust liikmesriikidega ning rakendada kiiresti ja tõhusalt meetmeid elanikkonna elu kaitsmiseks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) loomine ning rahvatervise ja tervisealase võrdsuse seadmine selle otsuste keskmesse võimaldavad ELil ja selle liikmesriikidel parandada valmisolekut ja reageerida tulemuslikumalt olemasolevatele ja tulevastele piiriüleste terviseohtudega seotud hädaolukordadele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnustab Euroopa Komisjoni HERA kiire loomise eest, tuginedes tööle, mis käivitati 2021. aasta veebruaris algatusena „HERA incubator“ loodud biokaitseks valmisoleku kavaga (1). Kiire tegutsemine oli vajalik, et reageerida COVID-19 pandeemia levikule ja selle tagajärgedele, sealhulgas mitmetele nakkuse lainetele ja ulatuslikule haiglaravi vajadusele kõigis liikmesriikides – olukorrale, mis on reaalsus ka tänasel päeval. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kiired meetmed ei tohiks siiski kahjustada demokraatiat ja tervisealast võrdsust. Sellise tähtsusega uue alalise ELi struktuuri loomine, mida rahastataks märkimisväärses mahus avaliku sektori eelarvest, ei tohiks põhineda tõsiste kriiside puhuks ette nähtud erakorralistel klauslitel. Komitee on eriti mures selle pärast, et HERA kontekstis on väga piiratud roll antud Euroopa Parlamendile, piirkondlikele ametiasutustele, tervisekindlustusasutustele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele, sealhulgas sotsiaalpartneritele, näiteks tervishoiusektori töötajaid esindavatele ametiühingutele, samuti rahvatervise, patsientide ja võrdõiguslikkuse organisatsioonidele, teenuseosutajatele, mittetulunduslikule taristule ja mitteärilistele teadusasutustele. Komitee leiab, et neile sidusrühmadele tuleb HERA töös anda aktiivne roll. Eelkõige juhib komitee tähelepanu eesliini töötajate, eriti tervishoiusektori töötajate ja vabatahtlike otsustavale rollile COVID-19 pandeemiale reageerimisel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kuigi komitee tunnistab tööstuse tähtsust tervisealaste hädaolukordade lahendamisel, tuleb tagada õiglane tasakaal, et rahvatervis ja haavatavate elanikkonnarühmade huvid oleksid ELi valmisoleku ja reageerimise keskmes. Komitee palub komisjonil tagada, et Euroopa Parlament, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid oleksid sisuliselt kaasatud HERA juhatusse ja nõuandvasse kogusse. Komitee kutsub üles looma nõuandva kogu allrühma, mis toimiks võrdsetel alustel tööstuskoostöö ühisfoorumiga. Selles allrühmas peaks olema koht Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel ning Euroopa Regioonide Komiteel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee on eriti mures läbipaistvuse ja avatuse puudumise pärast HERA praeguses struktuuris. Komisjon muudab pandeemia ajal kehtestatud sihtotstarbelised meetmed ametlikuks, kuid ei ole samas suuteline suurendama oma otsustusprotsessi läbipaistvust. Avaliku sektori rahastamise ja erasektori partneritega tehtava koostöö läbipaistev juhtimine on oluline, et suurendada usaldust ja kindlustunnet tervisealaste hädaolukordade ohjamisel. Komitee soovitab pöörata rohkem tähelepanu täieliku läbipaistvuse tagamisele, mis puudutab HERA kontekstis eraldatud ja kasutatud vahendeid, avatud hankeid ja võimalust kaasata kodanikuühiskond asutuse finantsaspektide järelevalvesse. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Muud meetmed on olulised ka selleks, et tagada valmisoleku ja reageerimise meetmete, sealhulgas meditsiinivahendite edukas kasutuselevõtt liikmesriikides. Komitee arvates peaks HERA tagama rahvatervisealaste hädaolukordade ennetamise ja neile reageerimisega seotud teavituskampaaniate parema koordineerimise, korraldades selleks muu hulgas sihipäraseid kampaaniaid kõige suuremas ohus olevatele inimestele ning tehes koostööd kohalike omavalitsustega, sealhulgas teaduse ja vaktsineerimise alase hariduse ja koolituse valdkonnas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tegeleda tuleb ka piiriüleste terviseohtude rahvusvahelise mõõtmega. Komitee on seisukohal, et HERA-l peab olema oluline roll ülemaailmses piiriüleste terviseohtude ja pandeemiate vastases võitluses, eelkõige COVAXi ning uute ravimikandidaatide ja ravimeetodite kaudu ning tugevdades ja toetades ülemaailmset terviseohutuse struktuuri. HERA peaks pühenduma koostööle ülemaailmsete osalejate, sh Maailma Terviseorganisatsiooniga, et jagada andmeid ning toetada ülemaailmset juurdepääsu vaktsiinidele ja muudele meditsiinivahenditele. Komitee palub komisjonil juhtida Euroopa tasandil avatud arutelu intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingust tehtava ajutise vabatahtliku erandi üle, mida kohaldataks COVID-19 vaktsiinide, ravi ja testide suhtes, et oleks võimalik suurendada ülemaailmset vaktsiinitootmist ja vähendada kulusid, et tagada inimeste juurdepääs neile kogu maailmas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | HERA-t esitletakse kui paindlikku struktuuri, mida kohandatakse vastavalt vajadusele ja mille põhjalik läbivaatamine on kavandatud 2025. aastaks. On ülioluline, et seoses HERA struktuuri, toimimise ja kontrolliga tõstatatud mureküsimused lahendataks võimalikult kiiresti ning et asutuse võetud meetmete mõju jälgitaks praeguse pandeemia valguses korrapäraselt. Komitee soovitab komisjonil kaaluda 2025. aasta läbivaatamise käigus HERA muutmist sõltumatuks avaliku sektori asutuseks väljaspool komisjoni, kasutades selleks seadusandlikku menetlust, millesse on kaasatud Euroopa Parlament kaasseadusandjana, ning konsulteerides eelnevalt kodanikuühiskonna organisatsioonidega, sealhulgas sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lõpetuseks palub komitee komisjonil tagada, et HERA rahastamiseks tehtavate jõupingutuste tulemusena ei kannataks investeeringud programmi „EL tervise heaks“ muudesse eesmärkidesse, eelkõige vähktõvevastase võitluse kavasse. Pärast aastatepikkust kokkuhoidu vajavad tervishoiupoliitika ja tervishoiusüsteemid jätkuvalt suuri investeeringuid. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Üldmärkused

| 2.1. | Komitee toetab Euroopa Liidu institutsioonide, sealhulgas komisjoni pühendumust ja algatusi, mille eesmärk on luua Euroopa terviseliit ja tagada oma kodanike kestlik heaolu. Rahvastikupõhine, valdkonnaülene ja terviklik lähenemisviis tervishoiule on Euroopa sotsiaalõiguste samba ja selle tegevuskava, sotsiaalmajanduse tegevuskava ja Euroopa tuleviku konverentsi rakendamise üks põhimõõde. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee tunneb hea meelt HERA kiire loomise ja tööle rakendamise üle. HERA on loodud eesmärgiga tugevdada Euroopa suutlikkust ennetada ja avastada piiriüleseid tervisealaseid hädaolukordi ning neile kiiresti reageerida, pannes rõhku peamiste meditsiinivahendite ja ravimite väljatöötamisele, tootmisele, hankimisele ja asjakohasele jaotamisele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | COVID-19 pandeemia ja selle järjestikused lained on toonud esile vajaduse tugevdada Euroopa suutlikkust ennetada ja avastada piiriüleseid tervisealaseid hädaolukordi ning neile kiiresti reageerida, rõhutades peamiste meditsiinivahendite ja ravimite väljatöötamist, tootmist, hankimist ning õiglast ja analoogilist jaotamist. Komitee märgib, et lisaks pandeemia otseselt nähtavale mõjule on ka muid vaikivaid pandeemiaid, eelkõige mittenakkuslike haiguste (muu hulgas vähi) ravi edasilükkamine, sotsiaalse ebavõrdsuse süvenemine tervishoiu ning vaimse tervise halvenemine. Samuti on oluline tervise ja keskkonna seos ökosüsteemipõhise nägemusega (nn terviseühtsuse põhimõte). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee märgib, et COVID-19 pandeemia algusest saadik on kaotanud elu miljonid inimesed ja veel miljonid kannatavad endiselt selle tagajärgede all. Komitee tunnustab eesliini töötajate, eelkõige tervishoiutöötajate ja vabatahtlike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, tervisekindlustusasutuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas sotsiaalpartnerite, teenuseosutajate ja võrdõiguslikkuse organisatsioonide olulist rolli kiire reageerimise ja tervisealase võrdõiguslikkuse tagamisel. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | HERA on üks Euroopa ja rahvusvahelise koostöö, koordineerimise ja solidaarsuse tugevdamise ja suurendamise mehhanisme. See tuleb integreerida mitut sidusrühma hõlmava ja mitmetasandilise valitsemise raamistikku. Kestlik ja vastupanuvõimeline koostöö HERA raames on võimalik üksnes juhul, kui liikmesriigid teevad liidu tasandil koostööd, mille eesmärk on ennetada tulevasi pandeemiaid kiire otsustamise ja erakorraliste meetmete kasutuselevõtuga. Samal ajal tuleb kaasata erinevaid osalejaid, sealhulgas Euroopa Parlament, piirkondlikud ametiasutused, tervisekindlustusasutused ja organiseeritud kodanikuühiskond, kaasa arvatud sotsiaalpartnerid, nagu tervishoiusektori töötajaid esindavad ametiühingud, rahvatervise, patsientide ja võrdõiguslikkuse organisatsioonid, teenuseosutajad ja mittetulunduslik taristu ning mitteärilised teadusasutused. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee on 2021. aasta aprillis vastu võetud arvamuses „Euroopa terviseliidu loomine“ esitanud oma seisukoha ja soovitused tulevase tervisealastele hädaolukordadele reageerimise asutuse loomise kohta (2). Komitee kutsub üles võtma järelmeetmeid seoses neljapäeval, 16. detsembril 2021 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud järeldustega töö kohta, mille eesmärk on tugevdada ühist valmisolekut, reageerimisvõimet ja vastupanuvõimet tulevaste kriiside suhtes, mis on liidus oluline valdkondadeülene poliitiline prioriteet. Nõukogu pooldas ELi kriisidele reageerimise ja nendeks valmisoleku tugevdamist kõiki ohte hõlmava lähenemisviisi raames ning vastupanuvõime suurendamist ja seiramist ning nende valdkondadega tegelemist, kus me oleme haavatavad (3). |
| --- | --- |

2.6.

3.   HERA institutsioonilise ja tegevusraamistiku läbivaatamine

| 3.1. | 2021. aasta septembris teatas komisjon HERA loomisest ja selle tegevuse kohesest alustamisest. Uus asutus loodi komisjonisisese struktuurina ja sellel on kolm keskset ülesannet: a) tugevdada liidus terviseturbe koordineerimist valmisolekuetapis ja kriisidele reageerimise ajal ning ühendada liikmesriikide, tööstusharu ja asjaomaste sidusrühmade jõupingutused; b) kõrvaldada liidus meditsiinivahendite väljatöötamise, tootmise, hankimise, varu loomise ja jaotamisega seotud nõrgad kohad ja strateegilised sõltuvused; ning c) aidata tugevdada tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise ülemaailmset struktuuri. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee rõhutab, et pakilisusest ajendatud komisjoni otsus eelistada „ameti“ asemel „asutust“ kui komisjoni sisestruktuuri, ei tohiks välistada võimalikku läbivaatamist ja arengut sõltumatu asutuse või isegi Euroopa ameti suunas. Sellele tuleks keskenduda iga-aastastes hindamistes ja 2025. aastal toimuva põhjaliku hindamise käigus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Üks HERA eripära seisneb selles, et valmisoleku- ja kriisietapis tuleb tal täita erinevaid ülesandeid. Valmisolekuetapis suunab see investeeringuid ja meetmeid, et tugevdada ennetustegevust ja valmisolekut uuteks rahvatervisealasteks hädaolukordadeks. Kriisietapis kasutab HERA suuremaid volitusi kiirete otsuste tegemiseks ja erakorraliste meetmete rakendamiseks. HERA meetmete eesmärk kummaski etapis on tagada kiire juurdepääs ohututele ja tõhusatele ning vajalikus koguses meditsiinivahenditele. Koostöös liikmesriikidega tuleks algatada valmisoleku- ja pandeemiaprogrammid, sest tegemist on ühise ettevõtmisega ning see on hädavajalik HERA ülesande täielikuks täitmiseks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kuigi ELi jaoks oli hädavajalik luua ja võtta kasutusele tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus, et viivitamata toetada reageerimist COVID-19 pandeemiale, mille küüsis on endiselt Euroopa ja kogu maailm, on tähtis tagada, et HERA-l oleksid vahendid, millega tõhusalt tugevdada valmisoleku ja reageerimise koordineerimist ning kaitsta piisavalt ELis elavate inimeste tervist ja elu rahvatervise hädaolukordades. Selleks tuleb tagada, et HERA struktuur ja toimimine oleksid läbipaistvad ning neid oleks võimalik kontrollida, sealhulgas jälgida asutuse tegevuse mõju rahvatervisele. Läbipaistev juhtimine ja otsustusprotsess on väga olulised, et võimaldada avalikku kontrolli, suurendada usaldust ja kindlustunnet teadus- ja arendustegevuse süsteemi vastu ning tagada aruandekohustus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee märgib, et üks suuniseid, mida me peame Euroopa ja riiklike komiteede ning Euroopa tuleviku konverentsi vahelises suhtluses edendama, on tervishoiu demokraatia. Pidades silmas tervisealaste hädaolukordade ja tervishoiusüsteemide vastupidavusega seotud keerulisi küsimusi, soovitab komitee kehtestada otsuste tegemise eeltingimuseks kohustusliku konsulteerimismehhanismi. Eesmärk on kaasata kõiki sidusrühmi võimalikult tihedalt tervishoiusektori otsustusprotsessi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee peab oluliseks, et HERA töö tugevdaks ja täiendaks meetmeid, mida võtavad teised ELi asutused, nagu Euroopa Ravimiamet (EMA) ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) ja Euroopa Keskkonnaamet (EEA). |
| --- | --- |

3.6.

4.   HERA volitused ja nende rakendamise kord

| 4.1. | Komitee tunnustab iseäranis HERA koordineerivat rolli, et tagada meditsiinivahendite väljatöötamine, tootmine, hankimine, varude loomine ja õiglane jaotus. Selles mõttes täidab HERA olulise lünga ELi tervishoiuraamistikus. Meditsiinivahendite väljatöötamine ja tootmine nõuavad märkimisväärseid investeeringuid. Varu loomine nõuab asjakohast planeerimist ja kõrgetasemelist oskusteavet, et tagada tulevikus ELi kodanike kaitse ja majanduslik kestlikkus. Alati on olemas raiskamise oht, sellel oleks aga selge negatiivne majanduslik mõju. Samuti on oluline määratleda loetelu toimeainetest, mis on vajalikud ravimite tootmiseks ja mida tuleks toota ELis, et tagada ravimite ohutus ja sõltumatus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee juhib tähelepanu komisjoni teatisele „COVID-19 pandeemiast saadud varajased õppetunnid“, (4) mille eesmärk on tõhustada meetmeid ELi ja riiklikul tasandil. HERA peaks viima sellise analüüsi läbi kaks korda aastas, aga veelgi laiapõhjalisemal ja süsteemsemal kujul. Laienemisega seoses tuleb täieliku ülevaate saamiseks varases etapis läbi viia mitmeid sidusrühmi hõlmavad konsultatsioonid. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee on seisukohal, et HERA praegused volitused ei ole piisavalt ambitsioonikad. Praeguses raamistikus ei saa HERA kasutada võimalust kaitsta tõeliselt avalikku huvi ja tagada võrdsus valmisoleku ja kriisidele reageerimise ajal. Kuigi komisjon teatas, et HERA-le võimaldatakse suutlikkus koguda ja analüüsida andmeid ning mehhanismid nende jagamiseks, ei ole võetud kohustust tagada paremini eristatud andmete kogumine haavatavate rühmade kohta. Sellised andmed on tervisealase ebavõrdsuse vastu võitlemise eeltingimus ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus neid praegu ei kogu. Samuti ei ole HERA-l kohustust tagada meditsiinivahendite jaotamisel mittediskrimineerimine ja võrdsus. Oma arvamuses „Euroopa terviseliidu loomine“ rõhutas komitee juba seda, kui oluline on keskenduda mittediskrimineerimisele ELi reageerimisel tulevastele pandeemiatele, ja rolli, mida võib sellega seoses täita HERA (5). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee on seisukohal, et HERA peab võtma lisameetmeid tagamaks, et tema töö aitab kaasa võrdsusele tervisealaste hädaolukordade, sealhulgas piiriüleste tervisealaste hädaolukordade ajal. Võttes arvesse koordineeritud ja kättesaadavate teavituskampaaniate puudumist COVID-19 pandeemia ajal, võiks HERA-l olla oluline roll ka piiriüleste tervisekriiside ennetamise ja neile reageerimisega seotud kampaaniate parema koordineerimise tagamisel, suunates need eelkõige suurimas ohus olevatele ja haavatavatele elanikkonnarühmadele. HERA peaks pöörama tähelepanu ka juurdepääsule piiriülestele tervishoiuteenustele pandeemiate ja muude piiriüleste tervisealaste hädaolukordade ajal. Liikumisvabadus on üks liidu aluspõhimõte ja see peaks olema patsientidele tagatud muu hulgas selleks, et kindlustada suurem tervisealane võrdsus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Samuti tuleks kaaluda täiendavaid meetmeid seoses HERA rahvusvahelise mõõtmega, et aidata tugevdada ülemaailmset tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise struktuuri. Teatis HERA kohta ei sisalda nõuet jagada teadustöö riikliku rahastamise toel hangitud oskusteavet, andmeid ja tehnoloogiaid ega mõistliku hinna klauslit. HERA rahvusvaheline mõõde on eriti oluline – alates valmisolekust kuni piiriülestele terviseohtudele reageerimiseni. Praegune COVIDi kriis näitab, et piiriüleseid tervisekriise ei ole võimalik lahendada ilma, et oleks tagatud kiire ja tõhus rahvusvaheline reageerimine, sealhulgas juurdepääs isikukaitsevahenditele ja vaktsineerimisele. HERA peaks ka pühenduma koostööle ülemaailmsete osalejatega, jagama andmeid ning toetama ülemaailmset juurdepääsu vaktsiinidele ja muudele meditsiinivahenditele. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kui HERA keskendub terviseturbe parandamisele ning asutuse suhtes kohaldatakse kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi, saavad liikmesriigid märkimisväärselt suurendada oma tervishoiusüsteemide vastupanuvõimet ja suutlikkust tervisekriisidele reageerida. Riikide valitsused ja komisjon peaksid seepärast püüdma tugevdada HERA struktuuri ja laiendada tulevikus asutuse kohaldamisala. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee on jätkuvalt mures võimalike kattuvuste pärast teiste organite, sealhulgas Euroopa Ravimiameti ja Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse tööga. Mõnes valdkonnas, nagu kriisiks valmisolek, teadusuuringud, andmed ning ravimite ja meditsiiniseadmete koordineeritud jaotamine, jääb HERA lisaväärtus selgusetuks, pidades silmas ettepanekuid laiendada Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ja Euroopa Ravimiameti volitusi ning määrust tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta. Näiteks oma arvamuses „Euroopa terviseliidu loomine“ (6) seadis komitee kahtluse alla, kas ELi hõlmava epideemia puhkemise korral oleksid HERA soovitused ülimuslikud Euroopa Ravimiameti soovituste suhtes. Seetõttu on koordineerimise tähtsus ilmselge, et vältida kattumist ja võtta samal ajal arvesse Euroopa väärtusi, mis sisaldavad läbipaistvust, vastutust ja terviklikkuse põhimõtetest juhinduvat koostööd. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | HERA juhatus tagab selle, et „välditakse kattumist teiste oluliste struktuuridega, nagu terviseohutuse komitee, vaktsiinide juhtnõukogu ja ELi programmide juhtimises osalevad asjaomased komiteed, kellega on vaja tihedaid kontakte“ (7). Komitee kahtleb, kas see kohustus on piisav, et vältida ELi eri struktuuride töö kattumist. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee kutsub samuti üles selgitama HERA volitusi seoses antimikroobikumiresistentsusega kui ohuga ülemaailmse tervisele, mille olukord jätkuvalt halveneb, hoolimata sellest, et teadlikkus probleemi tõsidusest ja ulatusest on kasvamas. Kuigi antimikroobikumiresistentsus on keeruline ja valdkonnaülene küsimus, ähvardavad selgusetud volitused hägustada vastutust ja poliitilisi algatusi. Antimikroobikumiresistentsus on terviseühtsuse põhimõtte keskne küsimus. |
| --- | --- |

4.9.

5.   HERA toimimine ja kontroll

| 5.1. | Komitee tunneb muret HERA struktuuri ja sõltumatuse puudumise pärast. Asutus oli algselt inspireeritud USA biomeditsiini kõrgetasemelise teadus- ja arendustegevuse ametist (Biomedical Advanced Research and Development Authority, BARDA) (8) ning kavandatud sõltumatu ja autonoomse asutusena. HERA loodi siiski komisjoni vastutusalasse kuuluva struktuurina. HERA näib olevat peaasjalikult tehniline asutus ja sellel puudub endiselt strateegiline, tulevikku suunatud (prognoosi-) komponent piiriüleste ohtude määratavate tegurite käsitlemiseks. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitees tekitab küsimusi asjaolu, et enne HERA loomist ega loomise ajal ei konsulteeritud Euroopa Parlamendiga ega kaasatud parlamenti sellesse protsessi. Komitee tunneb muret ka selle pärast, et HERA praeguses struktuuris piirdub Euroopa Parlamendi osa pelgalt selle eelarve üle hääletamise ja vaatleja rolliga HERA juhatuses. Kuigi komisjon lubab tagada korrapärase teabevahetuse Euroopa Parlamendiga HERA töö kohta, ei ole see kohustuslik ja komisjoni teatises seda ei täpsustata. Komitee tuletab meelde, et demokraatlik kontroll on rahvatervise poliitika väljatöötamisel väga oluline ning seda ei saa teha ilma, et Euroopa Parlament osaleks aktiivselt HERA töös. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kodanikuühiskonna organisatsioonidel, sotsiaalpartneritel ja eelkõige asjaomaste sektorite töötajaid esindavatel ametiühingutel, samuti rahvatervise, patsientide ning võrdõiguslikkuse organisatsioonidel ja teenuseosutajatel on tähtis roll selle tagamisel, et avalik huvi oleks ELi ja selle liikmesriikide rahvatervise poliitikas ning kriisiennetuse ja kriisile reageerimise valdkonnas võetud meetmete keskmes. Eelkõige võib kodanikuühiskond anda tagasisidet rahvatervise meetmete vastuvõetavuse kohta ja teavet haavatavate rühmade vajaduste kohta. Komitee on eriti mures organiseeritud kodanikuühiskonna, sealhulgas sotsiaalpartnerite puuduliku kaasamise pärast HERA struktuuri ja toimimisse. Praeguse struktuuri raames saab organiseeritud kodanikuühiskond anda oma panuse üksnes HERA nõuandva kogu töösse koos teiste väliste sidusrühmadega, sealhulgas tööstuse ja akadeemiliste ringkondadega. Näiteks ei ole kodanikuühiskonnale antud mingeid ülesandeid HERA juhatuses ja tervisekriisinõukogus, kes koordineerib kiireloomulisi meetmeid kriisietapis. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Samal ajal nähakse HERA raames ette palju märkimisväärsem roll tööstusele. Komisjoni teatises HERA kohta nähakse ette tõhustatud koostöö tööstusega ohtude kindlakstegemisel ja tööstuse vastupanuvõime tugevdamisel ELis ja väljaspool seda. Samuti teatas komisjon tööstuse esindajaid kaasava tööstuskoostöö ühisfoorumi kui nõuandva kogu allrühma loomisest. Kuigi komitee tunnistab tööstuse tähtsust tervisealaste hädaolukordade lahendamisel, on ta mures, et HERA praegune struktuur ei pruugi tagada, et rahvatervis ja haavatavate elanikkonnarühmade huvid oleksid ELi valmisoleku ja reageerimise keskmes, eelistades selle asemel tööstuspoliitikat. Igal juhul peab kestlik tööstuspoliitika olema kooskõlas HERA eesmärkidega ja kaasama ennetavalt kõiki asjaomaseid sidusrühmi. Tööstuskoostöö ühisfoorum peab seega kaasama mitte ainult tööstuse esindajaid, vaid ka ametiühinguid, et suurendada töötajate osalust (9). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee soovitab luua nõuandva kogu allrühma, mis toimiks võrdsetel alustel tööstuskoostöö ühisfoorumiga. Allrühma peaksid kuuluma kodanikuühiskonna organisatsioonid, nagu patsientide ja rahvatervise organisatsioonid, sotsiaalkindlustusasutused, sotsiaalpartnerid, sealhulgas tervishoiusektori ametiühingud, ning mittetulunduslik taristu ja mitteäriliste teadusasutuste esindajad. Selles allrühmas peaks olema koht ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel ning Euroopa Regioonide Komiteel. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Veel üks HERA praeguse struktuuriga seotud mureküsimus on läbipaistvus. Näiteks ei ole piisavat avatust selle osas, mis puudutab avaliku sektori vahendite eraldamist või hankelepinguid, lepingute üksikasju või toetust saavaid ettevõtteid, sealhulgas näiteks vaktsiinihindu. Avaliku sektori rahastamise ja erasektori partneritega tehtava koostöö läbipaistev juhtimine on oluline, et suurendada usaldust ja kindlustunnet tervisealaste hädaolukordade ohjamisel. Komitee soovitab pöörata rohkem tähelepanu täieliku läbipaistvuse tagamisele, mis puudutab HERA kontekstis eraldatud ja kasutatud vahendeid, avatud hankeid ja võimalust kaasata kodanikuühiskond asutuse finantsaspektide järelevalvesse (10). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Kuigi komitee tervitab mitmeaastasest finantsraamistikust ja taasterahastust „NextGenerationEU“ 6 miljardi euro eraldamist kuni 2027. aastani ning 24 miljardi euro suurust investeeringut muudest ELi programmidest, nagu taaste- ja vastupidavusrahastu, REACT-EU ja koostöövahendid, on komitee arvamusel, et selleks, et see investeering end ära tasuks, on vaja suuremat kontrolli ja demokraatiat. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komitee nõuab, et see HERA rahastamine ei toimuks programmi „EL tervise heaks“ muude eesmärkide, eelkõige vähktõvevastase võitluse kava arvelt. Komitee soovitused programmi „EL tervise heaks“ käsitlevas arvamuses on jätkuvalt asjakohased. Pärast aastatepikkust kokkuhoidu vajavad tervishoiupoliitika ja tervishoiusüsteemid suuri investeeringuid. |
| --- | --- |

5.8.

6.   HERA tulevik

| 6.1. | HERA on kavandatud paindliku struktuurina, mida kohandatakse vastavalt vajadusele. Selle rakendamise ja toimimise, sealhulgas struktuuri ja juhtimise läbivaatamine on ette nähtud 2025. aastal. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitee on seisukohal, et parema kontrolli ja esindatuse tagamiseks tuleks HERA juhtimine läbi vaadata võimalikult kiiresti. Eelkõige on oluline:






  — | tagada Euroopa Parlamendi suurem roll; |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

tagada Euroopa Parlamendi suurem roll;

| — | suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas sotsiaalpartnerite rolli ja nendega tehtavat koostööd; |
| --- | --- |

—

suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas sotsiaalpartnerite rolli ja nendega tehtavat koostööd;

| — | tagada, et tööstuse roll on hästi tasakaalustatud ja kontrollitud. |
| --- | --- |

—

tagada, et tööstuse roll on hästi tasakaalustatud ja kontrollitud.

| 6.3. | Komitee soovitab komisjonil kaaluda HERA muutmist sõltumatuks avaliku sektori asutuseks väljaspool komisjoni, (11) kasutades selleks seadusandlikku menetlust, millesse on kaasatud Euroopa Parlament kui kaasseadusandja. Samuti on oluline, et organiseeritud kodanikuühiskond osaleks kõikides HERA struktuuri ja volituste üle peetavates tulevastes aruteludes ning HERA põhjalikul läbivaatamisel 2025. aastal. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Pärast läbivaatamist peab HERA rohkem keskenduma rahvatervisele ning valmisolekule ja kriisidele reageerimisele ELi kodanike teenistuses. Komitee on seisukohal, et HERA-l peab olema oma roll tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel piiriülestes tervisealastes hädaolukordades ning tema võimuses peab olema leevendada tervisealaste hädaolukordade mõju enim ohustatud sotsiaalsetele rühmadele ning tervishoiu- ja hooldustöötajatele. Seda on võimalik saavutada: |
| --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | tagades kodanikuühiskonna parema kaasamise: HERA struktuur tuleb läbi vaadata, eesmärgiga kaasata asjaomastesse otsustusorganitesse ja protsessidesse rahvatervise organisatsioone, patsiente, võrdõiguslikkuse organisatsioone ning töötajaid ja nende ametiühinguid esindavad kodanikuühiskonna organisatsioonid. Näiteks võiks HERA lisaks nõuandva kogu allrühma moodustamisele luua spetsiaalse rakkerühma, mis keskenduks konkreetselt riskirühmadele ja haavatavatele elanikkonnarühmadele; |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | kogudes eristatud andmeid: kuna tervisealase ebavõrdsuse vastu võitlemise ja asjakohase vajaduspõhise töötajate arvu saavutamise eeltingimus on tagada paremini eristatud andmete kogumine haavatavate rühmade ja tervishoiutöötajate arvu kohta, on komitee arvamusel, et HERA peaks investeerima andmete kogumisse ja eristamisse; |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | koordineerides teavituskampaaniaid piiriüleste tervisealaste hädaolukordade korral: komitee kordab oma ettepanekut, et HERA koordineeriks tervisealaste hädaolukordade ajal teavituskampaaniaid, et inimesed saaksid paremini aru sellest, kuidas end kaitsta, milliseid kohandusi tuleb teha oma igapäevases tegevuses, et mitte ohtu sattuda, ning juhul kui ravi on saadaval, kuidas sellele ligi pääseda. Valmisolekuetapis võiks HERA tagada ka teabevahetuse pandeemia ennetamise kohta ja valmistada ELi kodanikke ette tulevasteks terviseohtudeks; |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | töötades välja usaldusväärse ja tõendatud teabe, mis on sõnastatud tavainimesele arusaadavas keeles ning mille eesmärk on suurendada elanikkonna teadlikkust ja neid harida, kasutades selleks liikmesriikide tervishoiuasutuste ja tervishoiuvaldkonnas tegutsejaid (kodanikuühiskond, sotsiaalmajandus, sealhulgas vastastikused ühingud), et inimesed usaldaksid teadust ja soostuksid paremini vaktsiine vastu võtma mitte ainult pandeemiakriisi ajal, vaid ka endeemiliste haiguste korral. HERA peaks kaaluma ka spetsiaalset ELi koolitusprogrammi, mida pakutakse rahvatervise ametnikele ja tervishoiutöötajatele, et edendada ja toetada ELi üldist kultuuri teaduse arendamisel ning praeguste ja tulevaste terviseohtudega toimetulekul; |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | korraldades varases etapis konsultatsioone mitme sidusrühma osalusel, et koostada kaks korda aastas Euroopa tasandil aruandeid ja iga-aastaseid riiklikke aruandeid. |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.5. | Meditsiinivahenditele ja ravimitele spetsialiseerunud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) peavad etendama tulevastes pandeemiates olulist rolli ning HERA raames tuleks luua teatavad stiimulid ja protokollid, andmaks neile vajalikud vahendid ja rahalised ressursid, et katta kõik tulevaste pandeemiate ja pandeemiateks muutuda võivate endeemiate vastu võitlemise aspektid. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Tõeline majanduslik stiimul VKEdele oleks julgustada neid osalema strateegilises kavas 2020–2024 ja eelkõige programmis „InvestEU“ (2021–2027), mille eesmärk on anda täiendav hoog kestlikele investeeringutele, innovatsioonile, digiüleminekule ja töökohtade loomisele Euroopas. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Üle 1,3 miljardi vaktsiini tootmisest piisas, et vaktsineerida üle 75 % täiskasvanud elanikkonnast (12) ja eksportida pool toodangust ülemaailmse pandeemia vastu võitlemiseks (13). Vaktsineerimisele juurdepääsu tagamine 25 %-le praegu vaktsineerimata elanikkonnast on aga elude päästmiseks endiselt ülioluline. HERA peaks jätkuvalt juhtima ülemaailmseid meetmeid piiriüleste terviseohtude ja pandeemiate vastu, sealhulgas tagama ülemaailmselt vaktsiinide võrdse kättesaadavuse. Komitee on seisukohal, et EL peaks jätkuvalt reageerima kriisile järjekindlalt ja ülemaailmselt, eelkõige COVAXi mehhanismi kaudu, aga ka uute ravimikandidaatide ja ravimeetodite abil, ning tugevdama ja toetama ülemaailmset terviseohutuse struktuuri. See peab samuti tugevdama ELi rolli Maailma Terviseorganisatsioonis. Et vastata eeskätt arenguriikide pakilistele vajadustele, palub komitee komisjonil jätkuvalt juhtida Euroopa tasandil avatud arutelu intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingust ajutise vabatahtliku erandi üle, mida kohaldataks COVID-19 vaktsiinide, ravi ja testide suhtes, et oleks võimalik suurendada ülemaailmset vaktsiinitootmist ja vähendada kulusid, et tagada inimeste juurdepääs neile kogu maailmas (14). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Tõhusad mehhanismid, millega tagatakse riiklike vahendite toel välja töötatud vaktsiinide ja raviviiside ülemaailmne kättesaadavus, on üliolulised, et vältida praegust ebavõrdsust vaktsineerimisel üle kogu maailma, kus umbes 60 % suure sissetulekuga riikides elavatest inimestest on saanud vähemalt ühe doosi, samas kui keskmise sissetulekuga riikides on vastav näitaja ainult 24 % ja madala sissetulekuga riikides alla 2 %. EL peab võtma arvesse teaduslikult tõendatud tõdemust, et keegi ei ole kaitstud enne, kui kõik on kaitstud. |
| --- | --- |

6.8.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 78 final, 12. veebruar 2021.

1

(2)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 109.

2

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/53606/20211216-euco-conclusions-et.pdf.

3

(4)  COM(2021) 380.

4

(5)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 109.

5

(6)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 109.

6

(7)  COM(2021) 576.

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/SPEECH_20_1655.

8

(9)  Vt näiteks Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, mille raames komisjon edendab töötajate suuremat osalemist.

9

(10)  Komitee rõhutas oma arvamuses „ELi eelarveraamistiku ümberkujundamine majanduse jätkusuutlikuks elavdamiseks ja õiglaseks üleminekuks“, et „riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks on vaja ka tulude ja kulude läbipaistvust, avatud hankeid ja kodanikuühiskonna pidevat kaasamist riigi rahanduse juhtimise järelevalvesse“ (ELT C 105, 4.3.2022, lk 11).

10

(11)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 109.

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/safe-covid-19-vaccines-europeans_et.

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/safe-covid-19-vaccines-europeans/global-response-coronavirus_et#covax.

13

(14)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Pandeemiast välja tugevamana“ (ELT C 152, 6.4.2022, lk 116).

14

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/66

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (uuesti sõnastatud)“

(COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD))

ja

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus poliitreklaami läbipaistvuse ja suunamise kohta“

(COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD))

(2022/C 275/11)

| Raportöör: | Andris GOBIŅŠ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Carlos Manuel TRINDADE |

Raportöör:

Andris GOBIŅŠ

Kaasraportöör:

Carlos Manuel TRINDADE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 13.12.2021
  Euroopa Liidu Nõukogu, 15.12.2021 ja 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 10.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 222/4/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 13.12.2021

Euroopa Liidu Nõukogu, 15.12.2021 ja 21.1.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

10.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

222/4/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks Euroopa Parlamendi valimiste paketi eesmärgid ja põhjenduse. Olles teadlik demokraatlike protsesside suurtest raskustest ja ohtudest, soovitab komitee seada määrustes suuremad eesmärgid ja viia määrused võimalikult kiiresti ellu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | On äärmiselt oluline võimaldada ja edendada kodanike teadlikku osalemist poliitikas ning tagada läbipaistev, juurdepääsetav ja aus poliitiline tegevus ja kodanikuühiskonna selge ja aktiivne roll. Käesolevas arvamuses esitatakse mitu ettepanekut määruste muutmiseks ja mõned seonduvad lisameetmed. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee toetab kõigi poliitiliste kampaaniatega seotud aspektide lisamist valimispaketti. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata desinformatsiooni vastu võitlemisele, sest desinformatsioonil on üha suurem mõju valimistele ja läbipaistvusele. Faktikontroll ja meediapädevus ei suuda kaotada selle lõhestava ja eksitava sisu tulva, millega kodanikud kokku puutuvad, ega välja selgitada, mis meelitab teatud kodanikke sellisele sisule üldse ligi. |
| --- | --- |

1.3.

1.4.   
  Poliitreklaami läbipaistvuse ja suunamise osas teeb komitee järgmised konkreetsed parandusettepanekud (vt punkt 3.1):

| i. | kasutada poliitreklaami laia, kuid selget määratlust, mis hõlmab rohkemat kui ametlikult tasustatud tegevust, muu hulgas ka nn bottide ja trollide ja/või manipuleeriva teabe mõju; |
| --- | --- |

i.

kasutada poliitreklaami laia, kuid selget määratlust, mis hõlmab rohkemat kui ametlikult tasustatud tegevust, muu hulgas ka nn bottide ja trollide ja/või manipuleeriva teabe mõju;

| ii. | laiendada rikkumiste eest määratavate karistuste kohaldamisala; |
| --- | --- |

ii.

laiendada rikkumiste eest määratavate karistuste kohaldamisala;

| iii. | laiendada õiguslikku alust kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele; |
| --- | --- |

iii.

laiendada õiguslikku alust kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele;

| iv. | piirata kolmandate riikide osalejate võimalusi mõju avaldada; |
| --- | --- |

iv.

piirata kolmandate riikide osalejate võimalusi mõju avaldada;

| v. | anda vahetult nähtavat teavet (mitte linke) peamiste läbipaistvusprobleemide kohta; |
| --- | --- |

v.

anda vahetult nähtavat teavet (mitte linke) peamiste läbipaistvusprobleemide kohta;

| vi. | muuta teave kättesaadavaks ja läbipaistvaks; |
| --- | --- |

vi.

muuta teave kättesaadavaks ja läbipaistvaks;

| vii. | kehtestada kõigile samad reeglid; |
| --- | --- |

vii.

kehtestada kõigile samad reeglid;

| viii. | luua võimalus esitada kaebus otse riiklikele pädevatele asutustele, mitte ainult asjaomasele veebiplatvormile; |
| --- | --- |

viii.

luua võimalus esitada kaebus otse riiklikele pädevatele asutustele, mitte ainult asjaomasele veebiplatvormile;

| ix. | teha teave piiranguteta kättesaadavaks kõigile kodanikele; |
| --- | --- |

ix.

teha teave piiranguteta kättesaadavaks kõigile kodanikele;

| x. | keelata suunatud poliitreklaam, mis põhineb isiku veebikäitumise või veebivälise käitumisega seotud teabe ulatuslikul jälgimisel ja töötlemisel; |
| --- | --- |

x.

keelata suunatud poliitreklaam, mis põhineb isiku veebikäitumise või veebivälise käitumisega seotud teabe ulatuslikul jälgimisel ja töötlemisel;

| xi. | piirata või lõpetada poliitreklaamis kasutatavaid suunamis- ja võimendamismeetodeid, mis hõlmavad isikuandmete töötlemist, nõusoleku piiratud andmisega seotud riskide tõttu; |
| --- | --- |

xi.

piirata või lõpetada poliitreklaamis kasutatavaid suunamis- ja võimendamismeetodeid, mis hõlmavad isikuandmete töötlemist, nõusoleku piiratud andmisega seotud riskide tõttu;

| xii. | keelustada täielikult konkreetsetel delikaatsete isikuandmete kategooriatel põhinev suunamine; |
| --- | --- |

xii.

keelustada täielikult konkreetsetel delikaatsete isikuandmete kategooriatel põhinev suunamine;

| xiii. | tagada suunamismeetodite täielik läbipaistvus, isegi kui need ei ole otseselt seotud teatava kampaaniaga; |
| --- | --- |

xiii.

tagada suunamismeetodite täielik läbipaistvus, isegi kui need ei ole otseselt seotud teatava kampaaniaga;

| xiv. | kaaluda erieeskirjade kehtestamist nende riikide jaoks, kus avalik-õigusliku meedia sõltumatus ei ole nõuetekohaselt tagatud. |
| --- | --- |

xiv.

kaaluda erieeskirjade kehtestamist nende riikide jaoks, kus avalik-õigusliku meedia sõltumatus ei ole nõuetekohaselt tagatud.

1.5.   
  Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamise osas (uuesti sõnastatud) teeb komitee järgmised konkreetsed ettepanekud (vt punkt 3.2):

| i. | tugevdada soolise tasakaalu standardeid; |
| --- | --- |

i.

tugevdada soolise tasakaalu standardeid;

| ii. | võidelda diskrimineerimise vastu ja edendada inimõigusi; |
| --- | --- |

ii.

võidelda diskrimineerimise vastu ja edendada inimõigusi;

| iii. | piirata kolmandatest riikidest pärinevaid annetusi erakondadele; |
| --- | --- |

iii.

piirata kolmandatest riikidest pärinevaid annetusi erakondadele;

| iv. | kehtestada kodanike annetuste üldiseks piirmääraks 18 000 eurot aastas; |
| --- | --- |

iv.

kehtestada kodanike annetuste üldiseks piirmääraks 18 000 eurot aastas;

| v. | reguleerida väliseid teenuseosutajaid; |
| --- | --- |

v.

reguleerida väliseid teenuseosutajaid;

| vi. | piirata Euroopa tasandi erakondade osalemist riiklikes referendumikampaaniates; |
| --- | --- |

vi.

piirata Euroopa tasandi erakondade osalemist riiklikes referendumikampaaniates;

| vii. | alandada anonüümsete annetuste ülempiiri 1 000 euroni; |
| --- | --- |

vii.

alandada anonüümsete annetuste ülempiiri 1 000 euroni;

| viii. | jätkata Euroopa tasandi erakondade kaasrahastamise süsteemi kasutamist. |
| --- | --- |

viii.

jätkata Euroopa tasandi erakondade kaasrahastamise süsteemi kasutamist.

1.6.   
  Vastupanuvõime osas ja kodanikuühiskonna rolli tugevdamise osas valimisprotsessides (vt punkt 3.3):

| i. | anda kodanikele kaalukas sõnaõigus ELi tuleviku kujundamisel ka pärast valimisi ja valimistevälisel ajal; |
| --- | --- |

i.

anda kodanikele kaalukas sõnaõigus ELi tuleviku kujundamisel ka pärast valimisi ja valimistevälisel ajal;

| ii. | korraldada igal aastal üritus, kus tutvustatakse parimaid tavasid, ning koostada igal aastal kava demokraatia, osalemise ja kodanikuühiskonna dialoogi tugevdamiseks ning Euroopa Liidu lepingu artikli 11 rakendamiseks; |
| --- | --- |

ii.

korraldada igal aastal üritus, kus tutvustatakse parimaid tavasid, ning koostada igal aastal kava demokraatia, osalemise ja kodanikuühiskonna dialoogi tugevdamiseks ning Euroopa Liidu lepingu artikli 11 rakendamiseks;

| iii. | luua rahastamisvahend erapooletute ja kaasavate valima kutsumise kampaaniate korraldamiseks; |
| --- | --- |

iii.

luua rahastamisvahend erapooletute ja kaasavate valima kutsumise kampaaniate korraldamiseks;

| iv. | luua rahastamisprogramm ajakirjanikele, teadlastele, faktikontrollijatele ja järelevalveorganisatsioonidele; |
| --- | --- |

iv.

luua rahastamisprogramm ajakirjanikele, teadlastele, faktikontrollijatele ja järelevalveorganisatsioonidele;

| v. | toetada ekspertide koostööd ja tegevust kampaaniate rahastamise, internetikriminalistika, desinformatsioonivastase võitluse ja küberjulgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

v.

toetada ekspertide koostööd ja tegevust kampaaniate rahastamise, internetikriminalistika, desinformatsioonivastase võitluse ja küberjulgeoleku valdkonnas;

| vi. | kõrvaldada allesjäänud takistused ja tagada kaasav osalemine valimistel; |
| --- | --- |

vi.

kõrvaldada allesjäänud takistused ja tagada kaasav osalemine valimistel;

| vii. | toetada liikuvaid kodanikke; |
| --- | --- |

vii.

toetada liikuvaid kodanikke;

| viii. | tagada takistusteta valimised ELi puuetega kodanikele; |
| --- | --- |

viii.

tagada takistusteta valimised ELi puuetega kodanikele;

| ix. | julgustada üksikisikuid astuma Euroopa tasandi erakondade liikmeks; |
| --- | --- |

ix.

julgustada üksikisikuid astuma Euroopa tasandi erakondade liikmeks;

| x. | tagada kodanikele õigus teada, millised riigi tasandi erakonnad on loonud või kavatsevad luua sidemeid Euroopa tasandi erakondadega; |
| --- | --- |

x.

tagada kodanikele õigus teada, millised riigi tasandi erakonnad on loonud või kavatsevad luua sidemeid Euroopa tasandi erakondadega;

| xi. | ühtlustada Euroopa Parlamendi valimiste tingimusi (valimisiga, valimiskuupäev, nõuded valimisringkondadele, kandidaatidele ja erakondadele ning nende rahastamisele) käsitlevaid õigusnorme ja edendada hariduse tähtsust. |
| --- | --- |

xi.

ühtlustada Euroopa Parlamendi valimiste tingimusi (valimisiga, valimiskuupäev, nõuded valimisringkondadele, kandidaatidele ja erakondadele ning nende rahastamisele) käsitlevaid õigusnorme ja edendada hariduse tähtsust.

2.   Taust ja üldised märkused

2.1.   
  Arvamuse taust, sealhulgas asjaomane seadusandlik ettepanek

| 2.1.1. | Euroopa Komisjon võttis 25. novembril 2021. aastal vastu paketi, mille eesmärk on tugevdada demokraatiat ja suurendada valimiste usaldusväärsust. See oli varem välja kuulutatud Euroopa Komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni poliitilistes suunistes ja Euroopa demokraatia tegevuskavas, mis võeti vastu 2020. aasta detsembris. Pakett sisaldab järgmisi õigusakte, millest komiteel paluti oma arvamuses käsitleda ainult punkte i ja ii:






  i. | Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist käsitleva määruse läbivaatamine; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

i.

Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist käsitleva määruse läbivaatamine;

| ii. | tasulise poliitreklaami suuremat läbipaistvust käsitleva määruse ettepanek; |
| --- | --- |

ii.

tasulise poliitreklaami suuremat läbipaistvust käsitleva määruse ettepanek;

| iii. | nn liikuvate ELi kodanike (ELi kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole) hääleõigust käsitleva kahe direktiivi läbivaatamine; |
| --- | --- |

iii.

nn liikuvate ELi kodanike (ELi kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole) hääleõigust käsitleva kahe direktiivi läbivaatamine;

| iv. | kavandatud ühine mehhanism valimiste säilenõtkuse tagamiseks. |
| --- | --- |

iv.

kavandatud ühine mehhanism valimiste säilenõtkuse tagamiseks.

2.2.   
  Üldised märkused

| 2.2.1. | Komitee rõhutab järgmist.






  i. | Komitee kiidab heaks 2018. aasta valimiste paketi (1) ajakohastamise. |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

i.

Komitee kiidab heaks 2018. aasta valimiste paketi (1) ajakohastamise.

| ii. | Komitee rõhutab ELi tasandi meetmete tähtsust demokraatliku arutelu edendamisel. |
| --- | --- |

ii.

Komitee rõhutab ELi tasandi meetmete tähtsust demokraatliku arutelu edendamisel.

| iii. | Komitee nõustub komisjoni järgmise väitega: „Kodanikele peab olema selge, et nad saavad poliitilist sisu ja kellelt see tuleb. Sisuline läbipaistvus peaks võimaldama teha asjaomaste osalejate suhtes avalikku kontrolli ja rakendada aruandekohustust ning peegeldama meie ühiskondade kaasavust ja mitmekesisust.“ (2) |
| --- | --- |

iii.

Komitee nõustub komisjoni järgmise väitega: „Kodanikele peab olema selge, et nad saavad poliitilist sisu ja kellelt see tuleb. Sisuline läbipaistvus peaks võimaldama teha asjaomaste osalejate suhtes avalikku kontrolli ja rakendada aruandekohustust ning peegeldama meie ühiskondade kaasavust ja mitmekesisust.“ (2)

| iv. | Eelkõige vajavad rohkem ja paremaid ettepanekuid ning ELi ühistegevust aspektid, mis on seotud kodanike osalemise võimaldamisega ning meie ühiskondade kaasatuse ja mitmekesisusega. Mitu sellekohast punkti on esitatud komitee arvamuses demokraatia tegevuskava kohta (3). |
| --- | --- |

iv.

Eelkõige vajavad rohkem ja paremaid ettepanekuid ning ELi ühistegevust aspektid, mis on seotud kodanike osalemise võimaldamisega ning meie ühiskondade kaasatuse ja mitmekesisusega. Mitu sellekohast punkti on esitatud komitee arvamuses demokraatia tegevuskava kohta (3).

| v. | Komitee juhib tähelepanu ohtudele, mida desinformatsioon kujutab endast demokraatiale Euroopa Liidus, ning toonitab, et vaja on võtta tugevaid ja otsustavaid meetmeid, et vältida olukorda, kus õõnestatakse valimiste objektiivsust ja vähendatakse kodanikuosalust. |
| --- | --- |

v.

Komitee juhib tähelepanu ohtudele, mida desinformatsioon kujutab endast demokraatiale Euroopa Liidus, ning toonitab, et vaja on võtta tugevaid ja otsustavaid meetmeid, et vältida olukorda, kus õõnestatakse valimiste objektiivsust ja vähendatakse kodanikuosalust.

| vi. | Digirevolutsioon on demokraatlikku poliitikat muutnud. Paljudest mitmesugustest vahenditest koosnevatel veebitööriistadel on poliitilistes kampaaniates keskne osa. Osa kampaaniate eesmärk on tekitada usaldamatust ja frustratsiooni ning moonutada mõtlemist ja arusaamu. Komitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et seetõttu võib digitehnoloogia kasutamine poliitilistes kampaaniates, hoolimata sellest et see pakub enneolematuid vahendeid inimesteni jõudmiseks, avaldada demokraatiale negatiivset mõju. Eurobaromeetri andmetel väidab pool eurooplastest, et internetti kasutades on nad kokku puutunud desinformatsiooni ja lõhestava veebisisuga. Lisaks ei suutnud kolmandik neist eurooplastest sisuga kokku puutudes kindlaks teha, kas tegemist oli poliitreklaamiga või mitte (4). |
| --- | --- |

vi.

Digirevolutsioon on demokraatlikku poliitikat muutnud. Paljudest mitmesugustest vahenditest koosnevatel veebitööriistadel on poliitilistes kampaaniates keskne osa. Osa kampaaniate eesmärk on tekitada usaldamatust ja frustratsiooni ning moonutada mõtlemist ja arusaamu. Komitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et seetõttu võib digitehnoloogia kasutamine poliitilistes kampaaniates, hoolimata sellest et see pakub enneolematuid vahendeid inimesteni jõudmiseks, avaldada demokraatiale negatiivset mõju. Eurobaromeetri andmetel väidab pool eurooplastest, et internetti kasutades on nad kokku puutunud desinformatsiooni ja lõhestava veebisisuga. Lisaks ei suutnud kolmandik neist eurooplastest sisuga kokku puutudes kindlaks teha, kas tegemist oli poliitreklaamiga või mitte (4).

| vii. | Komitee toetab ideed, et ELi rolli demokraatia tugevdamisel tuleks käsitleda üleilmsel tasandil, nimelt ELi välistegevuse kaudu, nagu on märgitud teatises COM(2021) 730 final. |
| --- | --- |

vii.

Komitee toetab ideed, et ELi rolli demokraatia tugevdamisel tuleks käsitleda üleilmsel tasandil, nimelt ELi välistegevuse kaudu, nagu on märgitud teatises COM(2021) 730 final.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   
  Poliitreklaami läbipaistvust ja suunamist käsitlevale määruse ettepanekule soovitatud muudatused

| 3.1.1. | Komitee toetab poliitreklaami laia, kuid selget määratlust ning soovitab hõlmata sellesse asjakohased meetmed kampaaniategevuse/tasumise erisuguste viiside kohta, mida kasutatakse poliitiliste protsesside mõjutamiseks, muu hulgas ka nn bottide ja trollide ja/või manipuleeritud teabe mõju. Probleemid võivad tekkida siis, kui ebaselge määratlus põhjustab liigset tegutsemisvabadust või rakendamise erinevusi eri platvormidel. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komitee leiab, et praegune võimalike sanktsioonide loetelu on väga piiratud, ning teeb ettepaneku lisada artikli 15 lõikesse 5 uus punkt, mis peaks olema järgmine: „(d) tegutseda eesmärgiga kohaldada kriminaalkaristusi, näiteks ulatusliku pettuse korral.“ Lisaks kutsub komitee üles kehtestama riiklikul tasandil Euroopa ühised karistuskriteeriumid. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Praegu on valitud õiguslik alus liiga kitsas, mis tähendab, et määrus puudutab peamiselt teenuseid, mida pakuvad ettevõtjad ja mille eest makstakse. Õiguslikku alust tuleks laiendada ning poliitreklaami eeskirju tuleks kohaldada kõigi juriidiliste ja füüsiliste isikute suhtes, kes tegelikult loovad ja avaldavad poliitreklaami. Füüsilisi isikuid käsitlevaid eeskirju tuleks täpsustada selliselt, et need ei kohaldu isikute suhtes, kes jagavad oma poliitilisi seisukohti puhtalt eraisikuna. Negatiivne kõrvalmõju kodanikuühiskonnale ja selle osalemisele otsustusprotsessis tuleks lahendada põhjaliku dialoogi kaudu asjaomaste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Põhjenduse 14 kohaselt kuulub reklaam, „mille on täies mahus ette valmistanud või avaldanud või mille edastamise on korraldanud väljaspool liitu asutatud teenuseosutajad, kuid mida levitatakse liidus elavatele üksikisikutele“, määruse kohaldamisalasse ning on seega põhimõtteliselt lubatud. Välisriigi sekkumise võimalus valimistesse on aga ELi demokraatia jaoks liiga suur oht. Tuleb välja töötada erisätted, mille eesmärk on vältida sellise poliitreklaami või muu kampaaniategevuse levitamist ELis, mida otseselt või kaudselt rahastavad väljaspool ELi asuvad osalejad. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Suurema läbipaistvuse huvides tuleks määruse eelnõu artikli 7 lõike 1 punkti c muuta järgmiselt: „läbipaistvusteade, mis võimaldab mõista poliitreklaami esituse laiemat konteksti ja eesmärke“, jättes välja järgmise osa tekstist: „või selge märge selle kohta, kust selle teate hõlpsasti leida võib“. Ka põhjendust 40 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Suurema läbipaistvuse huvides tuleks määruse eelnõu artiklis 7 sätestada ka reklaamile ja asjaomasele kampaaniale kulutatud summa avaldamine. Tuleks toetada ja määrusesse lisada liikmesriikides kehtivaid parimaid tavasid, mis nõuavad valimiseelset läbipaistvust reklaami ja teenuste hindade suhtes ning mida kohaldatakse võrdselt kõigile poliitilistele jõududele. Selle järelevalveks tuleks luua asjakohane süsteem. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Kodanike õigus saada poliitreklaami kohta läbipaistvat teavet peaks olema ülimuslik teenuseosutajatele esitatavatest aruandlusnõuetest tuleneva halduskoormuse ees. Seepärast tuleb määruse eelnõu artiklit 8 (Korrapärane aruandlus poliitreklaami teenuste kohta) kohaldada kõikide reklaami avaldajate suhtes, sealhulgas neile, keda liigitatakse mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kategooriasse. Selleks tuleks välja jätta artikli 8 lõige 2 („Lõiget 1 ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikli 3 lõikes 3 nimetatud kategooriasse kuuluvate ettevõtjate suhtes.“). |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Tuleks muuta ka määruse eelnõu artiklit 9 (Võimalikule ebaseaduslikule poliitreklaami esitusele viitamine). Selle asemel, et jätta reklaami avaldajad tegelema üksikisikute kaebustega selle kohta, et nende avaldatud reklaam ei vasta määruse nõuetele, peab olema ka võimalik esitada kaebus otse pädevatele riiklikele ametiasutustele. Vastasel juhul võib see põhjustada huvide konflikti, kus reklaami avaldajad ei pruugi tulude kaotamise kartuses soovida teatavat reklaamikampaaniat katkestada. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Poliitreklaami käsitlev teave peab olema kõigile huvitatud isikutele tasuta kättesaadav. Seepärast leiab komitee, et on põhjendamatu kitsendada nende isikute kategooriaid, kes võivad poliitreklaami teenuse osutajatelt teabe edastamist taotleda, nagu tehakse määruse eelnõu artikli 11 lõikes 2. Lisaks tuleks välja jätta kõnealuse artikli lõiked 4–7. Teave peaks olema hõlpsasti kättesaadav ja kasutatav. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Komitee soovitab tungivalt keelata suunatud poliitreklaami, mis põhineb isiku veebikäitumise või veebivälise käitumisega seotud teabe ulatuslikul jälgimisel ja töötlemisel. Oluline on meeles pidada, et isikuandmed, mis ei ole iseenesest delikaatsed, võivad koos muude mittedelikaatsete isikustamata või isikuandmetega viia sellesama delikaatse teabe paljastamiseni, mille eest komisjon püüab inimesi kaitsta. Selle küsimuse kohta tuleks määrusesse lisada eraldi punkt. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Määruse eelnõu kohaselt lubatakse poliitreklaamis kasutada suunamis- ja võimendamismeetodeid, millega kaasneb delikaatsete isikuandmete töötlemine „andmesubjekti sõnaselgel nõusolekul või juhul, kui andmeid töödeldakse poliitilise, filosoofilise, religioosse või ametiühingulise suunitlusega sihtasutuse, ühenduse või muu mittetulundusühingu õiguspärase tegevuse raames“. Samas on mõiste „sõnaselge nõusolek“ selles kontekstis kasutamine väga problemaatiline, sest pole võimalik tagada või kontrollida suure usaldusväärsusega, et suunamis- ja võimendamismeetodite sihtmärgiks olevad isikud võtavad tegelikult aega nende meetodite tundmaõppimiseks, kaasnevate ohtude täielikuks mõistmiseks ja tõeliselt teadliku nõusoleku andmiseks. Võttes arvesse suurt ohtu, mida poliitreklaamis kasutatavate suunamis- ja võimendamismeetodite kasutamine kujutab endast ELi demokraatiale, tuleks delikaatsetel andmetel põhinevad suunamis- ja võimendamismeetodid täielikult keelustada. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Suunamismeetodite läbipaistvus peaks olema tajutav ja selge ka teabe osas, mis ei ole otseselt seotud konkreetse kampaaniaga. Teave selle kohta, miks kellelegi näidatakse teatavat reklaami, peab olema nähtav ja kergesti kasutatav ning peab olema tagatud võimalus võtta kiiresti tagasi potentsiaalne nõusolek olla sellise reklaami sihtmärk. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Tuleks kaaluda erieeskirjade kehtestamist nende riikide jaoks, kus avalik-õigusliku meedia sõltumatus ei ole nõuetekohaselt tagatud. Lisaks tuleks tegeleda lünkade ja probleemidega, mis tulenevad temaatilise reklaami reguleerimise puudumisest. |
| --- | --- |

3.1.13.

3.2.   
  Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist käsitlevale ettepanekule (uuesti sõnastatud) soovitatud muudatused

| 3.2.1. | Tuleb tugevdada artikli 4 lõike 1 punkti j („erakonna sise-eeskirjad soolise tasakaalu kohta“), kehtestades soolise tasakaalu miinimumnõuded, näiteks soolise esindatuse kvoodid kogu liikmeskonnas ja vastutavatel ametikohtadel, ning nõudes nendest kinnipidamist. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Artikli 4 lõiget 2 tuleks muuta nii, et Euroopa tasandi erakonna põhikiri sisaldaks ka sätteid selle kohta, milline on erakonna lähenemisviis diskrimineerimise vastu võitlemisele ja inimõiguste edendamisele kooskõlas ELi normidega. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Komitee on seisukohal, et ELi tasandi erakondadele või sihtasutustele kasu toovad võimalikud toetused või annetused, mis pärinevad kolmandatest riikidest, võivad kujutada endast ülemäärast ohtu toetusesaajate sõltumatusele ja seega ka demokraatlikule süsteemile. Seepärast tuleks muuta määruse eelnõu artikli 23 lõikeid 9 ja 10, et rangelt tagada, et lubatud on ainult need toetused, mis pärinevad selliste Euroopa Nõukogu liikmesriikide erakondadelt, mis ei sea piiranguid ELi ühistele väärtustele ja kus neid väärtusi saab vabalt edendada. Teine muudatusettepanek puudutab lubatud toetuste ja annetuste summade märkimisväärset vähendamist. See peaks hõlmama ka võimalikke laene ja muid rahalisi kohustusi. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Läbipaistvuse huvides tuleks muuta määruse eelnõu artikli 23 lõiget 11, jättes välja järgmise avalduse: „Esimeses lõigus nimetatud piirmäära ei kohaldata, kui asjaomane liige on ka Euroopa Parlamendi, riigi parlamendi, piirkondliku parlamendi või piirkondliku assamblee liige.“ Seega on kodanike toetuste üldine piirmäär 18 000 eurot aastas liikme kohta. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Kooskõlas eespool öelduga tuleks poliitreklaami reguleerivaid eeskirju täielikult kohaldada alati, kui Euroopa tasandi erakonnad osalevad poliitreklaamis, ja mitte ainult siis, kui need sõltuvad välistest teenuseosutajatest. Selle kajastamiseks tuleks muuta määruse eelnõu artiklit 5. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Artikli 24 sätted, milles käsitletakse riiklike referendumikampaaniate võimalikku rahastamist Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste poolt, võivad tekitada probleemseid olukordi tingituna rahastuse võimalikust väärkasutamisest populistide või radikaalsete jõudude poolt ning võivad anda alust süüdistustele nn välissekkumise kohta. Need ohud on eriti suured väiksemates ELi liikmesriikides, kus mõjukaid kampaaniaid saab ellu viia suhteliselt väheste rahastamisvahenditega ja lühikese aja jooksul, samas kui Euroopa tasandi erakondade või sihtasutuste rahastamise seaduslikkust puudutavad menetlused võivad võtta kaua aega. Seda ettepanekut tuleks rakendada üksnes kooskõlas riigi tasandi referendumieeskirjadega, mis leevendavad tuvastatud ohte. Avalikud arutelud teiste ELi liikmesriikide poliitikutega on igal juhul kasulikud. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Läbipaistvuse huvides tuleks muuta artiklit 36, et see sisaldaks rangemaid eeskirju füüsiliste isikute annetuste avaldamise kohta. Maksimaalne annetuse summa, mille puhul annetaja nime ei ole vaja avaldada, peaks olema 1 000 eurot. See summa on proportsionaalsem teatavate ELi liikmesriikide suhteliselt madalama sissetulekutasemega. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Komisjon teeb ettepaneku muuta artikli 20 lõiget 4, et vähendada Euroopa tasandi erakondade kaasrahastamise määra 10 %-lt 5 %-le ja Euroopa Parlamendi valimiste aastal 0 %-le. Komitee ei toeta seda ettepanekut, sest isegi vähene kaasrahastamine näitab poolte pühendumist poliitikale, mida nad edendavad. Lisaks juhib komitee tähelepanu sellele, et kõik rahavood riigi tasandi ja Euroopa tasandi erakondade vahel peavad olema läbipaistvad. |
| --- | --- |

3.2.8.

3.3.   
  Säilenõtkus ja eriaspektid kodanikuühiskonna rolli tugevdamiseks valimisprotsessides

| 3.3.1. | Arvestades, et populistlikud ja natsionalistlikud erakonnad ja võrgustikud kasvavad Euroopas nii sisemise kui ka välise abiga, on komitee seisukohal, et kodanikuosaluse edendamine Euroopa demokraatlikus protsessis, nagu on märgitud komitee arvamuses demokraatia tegevuskava kohta, on muutunud olulisemaks kui kunagi varem ja seda tuleks käsitleda koos valimisprotsesside reguleerimisega. Kodanikele tuleb anda oluline sõnaõigus ELi tuleviku kujundamisel seoses valimistega, näiteks allpool kirjeldatud viisil, ja ka pärast valimisi ja valimistevälisel ajal (nagu on märgitud komitee arvamuses demokraatia tegevuskava kohta ja ELi lepingu artikli 11 rakendamise tegevuskavas (5)). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komitee rõhutab oma soovitust, et tuleks algatada iga-aastane üritus, mis tooks kokku ELi institutsioonide kõrgeima tasandi esindajad ja kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonide/liitude ja sotsiaalpartnerite esindajad, samuti valdkondlike dialoogide ning kohalike, piirkondlike, riiklike ja makropiirkondlike (rahvusvaheline ja naabruspoliitika) dialoogide esindajad, et jagada parimaid tavasid ja koostada iga-aastane kava demokraatia, osaluse ja kodanikuühiskonna dialoogi ning ELi lepingu artikli 11 rakendamise tugevdamiseks. See üritus võib luua koostoimet ka valimiste paketiga. Komisjonil ja komiteel peaks olema selles protsessis korraldajatena juhtroll. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Euroopa Komisjon peab looma spetsiaalse rahastamisvahendi, et viia ellu kodanikuühiskonna ja sõltumatu meedia poolt korraldatud erapooletuid ja kaasavaid valima kutsumise kampaaniaid, mille eesmärk on suurendada valimisosalust, eelkõige ELi liikmesriikide suures enamikus, kus valimistel osalemine ei ole kohustuslik. Sellistes kampaaniates tuleks eelkõige keskenduda ebasoodsas olukorras olevate rühmade, näiteks vähemuste ning sotsiaalse või majandusliku seisundi vms tõttu ebasoodsamas olukorras olevate rühmade kaasamisele. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Demokraatia tugevdamise ja valimiste usaldusväärsuse suurendamise paketi kõigi aspektide jaoks tuleks luua rahastamisprogramm ajakirjanike, teadlaste, faktikontrollijate ja järelevalveorganisatsioonide tegevuse toetamiseks, samuti seire tagamiseks ning desinformatsiooni leviku tõkestamise meetmete jaoks. Tuleks tagada piisav rahastamine inimeste digioskuste arendamiseks ja täiustamiseks ning populistlike/radikaalsete suhtlusmullide lõhkumiseks, sealhulgas nende lõhkumiseks, mis on loodud desinformatsiooni kasutades ja asjaomase liikmesriigi poliitiliste jõudude kasutatavate muude meetodite abil. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Kavandatava ühise valimiste säilenõtkuse mehhanismi raames tuleks pakkuda rahastust, toetust ja töövahendeid koostööks ekspertidega ja tööks kampaaniate rahastamise valdkonnas. Väga olulised on ka internetikriminalistika, desinformatsioonivastane võitlus ja valimiste küberjulgeolek. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Tuleb teha suuremaid jõupingutusi allesjäänud takistuste kõrvaldamiseks ja valimistel kaasava osalemise tagamiseks. Eelkõige tuleks teha rohkem tööd naiste, puuetega inimeste, noorte kodanike ja muude rühmade demokraatliku osaluse edendamiseks. Tuleks kõrvaldada teatavates liikmesriikides esinevad takistused liikuvate ELi kodanike hääletamisel. Tuleks hõlbustada hääletamist oma elukohariigis või, kui see on riigi ja ELi õiguse alusel võimalik, oma päritoluriigis ning see peaks suurendama liikuvate ELi kodanike osalust. Tuleb meeles pidada, et umbes 13,5 miljonit ELi kodanikku ei ela oma liikmesriigis. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Komitee märgib, et inimeste puhul, kes on kolinud teise ELi liikmesriiki, tuleks hääleõiguse registreerimist lihtsustada ja ühtlustada, näiteks ühise/jagatud hääleõiguse registreerimise platvormi kaudu (vajaduse korral), mis on kättesaadav kõigis ELi ametlikes keeltes. ELi kodanikele tuleks anda hääleõigus ka piirkondlikul tasandil ning luua tuleks kasutajatugi piiriüleseks hääletamiseks. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Komitee rõhutab, et miljonitel ELi kodanikel ei ole ikka veel tegelikku õigust hääletada. Komitee teabearuandes „Puuetega inimeste tegelikud õigused Euroopa Parlamendi valimistel hääletada“ tuuakse välja arvukad õiguslikud ja tehnilised takistused, millega puuetega ELi kodanikud liikmesriikides kokku puutuvad – kuigi nad tõepoolest soovivad hääletada, ei saa nad seda teha. Komitee kordab oma 2. detsembri 2020. aasta arvamuses „Vajadus tagada puuetega inimestele tegelik õigus hääletada Euroopa Parlamendi valimistel“ esitatud üleskutset rakendada kiiresti õiguslikke muudatusi, mis tagavad 2024. aastal toimuvatel Euroopa Parlamendi valimistel kõigile ELi kodanikele tegeliku hääleõiguse. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Üksikisikute julgustamine mis tahes Euroopa tasandi erakonna liikmeks astuma annaks neile võimaluse vahetult mõjutada arutelusid ELi tasandil ja nendesse panustada. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Kodanikel peaks olema võimalik selgelt mõista, millised riigi tasandi erakonnad on loonud või kavatsevad luua sidemeid Euroopa tasandi erakondadega. See on eriti oluline enne valimisi. |
| --- | --- |

3.3.10.

| 3.3.11. | Komitee toetab mitut Euroopa tuleviku konverentsi teisel kodanike paneelarutelul „Euroopa demokraatia / väärtused ja õigused, õigusriigi põhimõte, julgeolek“ (6) esitatud ettepanekut, näiteks ettepanekut ühtlustada Euroopa Parlamendi valimiste tingimusi (valimisiga, valimiskuupäev, nõuded valimisringkondadele, kandidaatidele, erakondadele ja nende rahastamisele) ning pöörata suuremat tähelepanu haridusele ja oskustele, nt andmekaitsele, demokraatiale ning populismi tuvastamisele ja selle vastu võitlemisele. |
| --- | --- |

3.3.11.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 730 final, „Valimiste usaldusväärsuse kaitsmine ja demokraatliku osaluse edendamine“.

1

(2)  COM(2021) 730 final, „Valimiste usaldusväärsuse kaitsmine ja demokraatliku osaluse edendamine“.

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus Euroopa demokraatia tegevuskava kohta.

3

(4)  Eurobaromeetri eriuuring nr 507 „Democracy in the EU“.

4

(5)  Action plan for the implementation of Articles 11(1) and 11(2) of the Treaty on European Union.

5

(6)  paneelarutelu – Euroopa kodanike paneelarutelud – Euroopa tuleviku konverents.

6

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/73

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus Euroopa Bauhaus. Kaunis, kestlik, kaasav““

(COM(2021) 573 final)

(2022/C 275/12)

| Raportöör: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Rudolf KOLBE |

Raportöör:

Pierre Jean COULON

Kaasraportöör:

Rudolf KOLBE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 28.10.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 202/0/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 28.10.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

2.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

202/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on võtnud vastu teatise, millega käivitatakse kontseptsioon „Uus Euroopa Bauhaus“, mille eesmärk on luua eelkõige kliimakriisiga võitlemiseks kaunid, kestlikud ja kaasavad kohad ja eluviisid, mis on kõigile kättesaadavad ja taskukohased. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab täielikult komisjoni kavandatud terviklikku ja valdkondadevahelist lähenemisviisi, millega luuakse üheskoos Euroopa jaoks rohelisem ja õiglasem tulevik ning edendatakse uut eluviisi, kus kestlikkus käib käsikäes stiiliga, kiirendades rohepööret arvukates eurooplaste igapäevaelu valdkondades, nende piirkondades, elu- ja töökohtades, liikuvuses ja igapäevases elukeskkonnas. See kaasav projekt juhindub 1919. aastal loodud ajaloolise Bauhausi ja sellest sündinud üleilmse kultuuriliikumise vaimust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteele valmistab erilist heameelt uue Euroopa Bauhausi kultuuriline mõõde, mis annab lootust ja väljavaateid tulevikuks, selle loominguline mõõde, mis on Euroopa rohelise kokkuleppe keskmeks, ning renoveerimislaine rahastamine, mis on üks rohepöörde olulistest alustaladest. Nimetatud kultuuriliikumise eesmärk on tagada kõigile kodanikele juurdepääs ringluspõhistele ja vähem CO2-mahukatele kaupadele nende elukohas, töökohas, avalikes hoonetes ja eluruumides tänu käegakatsutavatele kogemustele, mida tuleks edendada kodanikele võimalikult lähedal linna- ja maapiirkondades, nende elukohas või naabruskonnas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee nõustub komisjoni analüüsiga, et võtmetähtsus on innovaatilistel looduspõhistel materjalidel, mida toodetakse kestlike ja vähese CO2 heitega lahenduste abil. Samuti nõustub komitee sellega, et kolm lahutamatut põhiväärtust on kestlikkus ning kaunidus ja kaasavus, mis tähendab võrdsust kõigi jaoks, kättesaadavust ja taskukohasust (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee väljendab heameelt komisjoni innovaatilise algatuse üle, mis seisneb ühise kavandamise eelfaasi käivitamises, et mobiliseerida erinevatest piirkondadest ja erineva taustaga üksikisikutest ning ametlike partneritena osalevatest organisatsioonidest, kodanikuühiskonna organisatsioonidest ja sidusrühmadest koosnev kogukond – enneolematu osaluspõhine ühine kavandamine, mis võimaldab panna ühiselt paika uue Euroopa Bauhausi projekti kontseptsiooni ja selle elluviimise järgmisi samme käsitlevad ettepanekud. Komitee tunnustab iseäranis komisjoni kavatsust rakendada ja süvendada kaasavat lähenemisviisi selliste meetoditega nagu uue Euroopa Bauhausi labor, et valmistada ette poliitikameetmed. Komitee peab vajalikuks tagada protsessi jätkusuutlikkus institutsioonilisest tsüklist väljaspool. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee väljendab iseäranis heameelt üleilmse mõõtme üle, mille uus Euroopa Bauhaus on ühise kavandamise etapist alates saavutanud, ning tunnustab 2021. aasta aprillis toimunud ja veebi kaudu ligikaudu 8 000 osalejat koondanud üleilmsete arutelude edu; samuti tunnustab komitee esimese uue Euroopa Bauhausi auhinna edukat väljaandmist ja teemakohase uudiskirja levitamist. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee toetab komisjoni ettepanekut, mis seisneb Euroopa Liidu olemasolevate algatuste seostamises uue Euroopa Bauhausi mitme uue meetme ja rahastusega, katsetamaks poliitilisi strateegiaid ja vahendeid, et „luua parem elu“ kogukondadele, Euroopa kodanikele ning nende elukohale võimalikult lähedal. Komitee rõhutab, et rahastusele laialdase juurdepääsu tagamiseks on oluline pakkuda ka ühisrahastuse tüüpi väikesemahulise rahastamise võimalusi, mis on lihtsasti kättesaadavad, ning spetsiaalseid toetusmeetmeid neile, kellel pole piisavalt vahendeid, et endale ise rahastust taotleda, eelkõige väikeettevõtjatele, käsitöölistele ja ühendustele, kes tuleb protsessi kaasata. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kavatseb osaleda aktiivselt komisjoni edendatavas kaasavas algatuses ja uue Euroopa Bauhausi liikumise loomises, et pidada kodanike ja kodanikuühiskonnaga dialoogi, selleks et lahendada nende igapäevaseid probleeme ja parandada nende elukvaliteeti. Komitee osaleb nimetatud kaasavas projektis, korraldades komisjoni väljapakutud iga-aastase festivali raames konverentsi uue Euroopa Bauhausi ja kodanikuühiskonna teemal ning rajades kodanikuühiskonna platvormi ettepanekute esitamiseks ja toe pakkumiseks. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab eelkõige, et uue Euroopa Bauhausi kontseptsioon peab võimaldama liidul jõuda kodanikele ning linna- ja maapiirkondadele lähemale kohandatud teabevahetuse, kohalike algatuste ja meetmete rakendamise kaudu ning elu- ja töökohtades ja elukeskkonnas katsetuste korraldamise abil. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee jagab kolme peamist põhimõtet, mis tulenevad koosloomeprotsessist, üleilmse ja kohaliku mõõtme kombineerimisest, kaasamisest ja valdkonnaülesusest. See eeldab projektide ja algatuste puhul piirkondlikku lähenemisviisi naabruskondades, külades ja linnades, linnade ühendust oma äärelinnadega, linnade ümbermõtestamist üleilmse ja piirkondliku lähenemisviisi kohaselt, arvestades seejuures kliimamuutuste ja rohepöörde üleilmse mõõtmega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee nõuab, et uue Euroopa Bauhausi liikumise ja Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamist käsitlevate eelseisvate seadusandlike muudatuste vahel loodaks tõeline sünergia, mis oleks tagatud tugiraamistikuga, mis oleks kõigi Euroopa rohelise kokkuleppe ja selle rakendamisega seotud seadusandlike ettepanekute eeltingimus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee rõhutab, et tehiskeskkonna jaoks kestlike, kaasavate ja kaunite lahenduste otsimine sõltub suuresti kvaliteedil põhinevatele riigihangetele õigusraamistiku tagamisest, ning kutsub komisjoni üles võtma seda arvesse järgmine kord, kui vaadatakse läbi riigihankeid käsitlevaid direktiive. Nii riigihangete kui ka riigiabi jaoks tuleb määratleda, kehtestada ja rakendada uue Euroopa Bauhausi märgis. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee rõhutab, et uus Euroopa Bauhaus peab aitama aktiivselt edendada pikaajalisi investeeringuid kohalikku ja sotsiaalsesse taristusse, eelkõige uue Euroopa poolaasta ja Euroopa sotsiaalõiguste samba tõhusa rakendamise raames. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee teeb ettepaneku edendada ja rahastada uue Euroopa Bauhausi raames ka piirkondades pakutavat uute ametite interdistsiplinaarset kutseõpet, et inimväärne töö tõeliselt ellu viia. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Ülevaade

| 2.1. | Algatusega „Uus Euroopa Bauhaus“ väljendatakse ELi soovi luua kaunid, kestlikud ja kaasavad kohad, tooted ja eluviisid. Uus Euroopa Bauhaus tõstab esile uut eluviisi, kus kestlikkus käib käsikäes stiiliga, et kiirendada seeläbi rohepööret mitte ainult meie majanduse eri sektorites, nagu ehitus, mööbli- ja moetööstus, vaid ka meie ühiskonnas ning muudes igapäevaelu valdkondades. Eesmärk on tagada kõigile juurdepääs ringluspõhistele ja vähem CO2-mahukatele kaupadele, mis toetavad looduse taastamist ja kaitsevad elurikkust. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Uus Euroopa Bauhaus on lootuse ja tulevikuvaadete projekt, mis lisab Euroopa rohelisele kokkuleppele kultuurilise ja loomingulise mõõtme eesmärgiga edendada kestlikku innovatsiooni, tehnoloogiat ja majandust. See toob kohaliku tasandi käegakatsutavate kogemuste kaudu esile keskkonnaalase ülemineku eelised ja muudab igapäevaelu paremaks. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Et seda ellu viia, koondab komisjon asjaomased ELi algatused ning teeb ettepaneku uute meetmete ja rahastamisvõimaluste kohta. Need hõlmavad näiteks järgmist:






  — | uue Euroopa Bauhausi labori loomine kogukonna suurendamiseks ja poliitikameetmete ettevalmistamiseks; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

—

uue Euroopa Bauhausi labori loomine kogukonna suurendamiseks ja poliitikameetmete ettevalmistamiseks;

| — | ümberkujundavate uue Euroopa Bauhausi projektide stardirahastamine; |
| --- | --- |

—

ümberkujundavate uue Euroopa Bauhausi projektide stardirahastamine;

| — | uue Euroopa Bauhausi väärtustele vastavate sotsiaalelamuehitusprojektide rahastamine; |
| --- | --- |

—

uue Euroopa Bauhausi väärtustele vastavate sotsiaalelamuehitusprojektide rahastamine;

| — | uus lähenemisviis komisjoni kinnisvarastrateegiale; |
| --- | --- |

—

uus lähenemisviis komisjoni kinnisvarastrateegiale;

| — | rohepöörde üleminekujuhiste ühine koostamine ehitus- ja tekstiilivaldkonna ökosüsteemide jaoks; |
| --- | --- |

—

rohepöörde üleminekujuhiste ühine koostamine ehitus- ja tekstiilivaldkonna ökosüsteemide jaoks;

| — | idufirmasid ja kodanikualgatusi käsitlevad konkursikutsed; |
| --- | --- |

—

idufirmasid ja kodanikualgatusi käsitlevad konkursikutsed;

| — | iga-aastane uue Euroopa Bauhausi festival ja auhind; |
| --- | --- |

—

iga-aastane uue Euroopa Bauhausi festival ja auhind;

| — | eTwinning ja DiscoverEU 2022 uue Euroopa Bauhausi teemal. |
| --- | --- |

—

eTwinning ja DiscoverEU 2022 uue Euroopa Bauhausi teemal.

| 2.1.3. | Uus Euroopa Bauhaus annab võimaluse uurida ja katsetada poliitilisi strateegiaid, rahastamist ja muid vahendeid, et kujundada ja luua parem elu kõigile põlvkondadele. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Ühise kavandamise tulemusel loodud ümberkujundav projekt meilt kõigilt meile kõigile

| 2.2.1. | Ürituste, vestluste ja seminaride korraldamisel tugineti ühise kavandamise protsessis huvitatud üksikisikutele, organisatsioonidele, poliitilistele institutsioonidele ja ettevõtjatele. Esimene uue Euroopa Bauhausi auhind kuulutati välja osana ühise kavandamise etapist, et juhtida tähelepanu inspireerivatele näidistegevustele ja noorte talentide ideedele. |
| --- | --- |

2.2.1.

2.3.   Uue Euroopa Bauhausi vorm

| 2.3.1. | Ajaloolisest liikumisest uue Euroopa Bauhausini – põhiväärtuste kolmik:






  — | kestlik – alates kliimaeesmärkidest kuni ringmajanduse, nullsaaste ja elurikkuseni; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

kestlik – alates kliimaeesmärkidest kuni ringmajanduse, nullsaaste ja elurikkuseni;

| — | kaunis – kogemuste ja stiili kvaliteet, mis läheb funktsionaalsusest kaugemale; |
| --- | --- |

—

kaunis – kogemuste ja stiili kvaliteet, mis läheb funktsionaalsusest kaugemale;

| — | kaasav – mitmekesisuse väärtustamine, võrdsus kõigi jaoks, kättesaadavus ja taskukohasus. |
| --- | --- |

—

kaasav – mitmekesisuse väärtustamine, võrdsus kõigi jaoks, kättesaadavus ja taskukohasus.

| 2.3.2. | Võeti üle koosloomeprotsessist tulenevad kolm peamist põhimõtet, millest uus Euroopa Bauhaus peaks juhinduma:






  — | mitmetasandiline lähenemisviis: üleilmselt kohalikule; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

mitmetasandiline lähenemisviis: üleilmselt kohalikule;

| — | kaasav lähenemisviis; |
| --- | --- |

—

kaasav lähenemisviis;

| — | valdkondadeülene lähenemisviis. |
| --- | --- |

—

valdkondadeülene lähenemisviis.

| 2.3.3. | Ümberkujundava tee temaatilised teljed:






  — | taasühinemine loodusega; |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

—

taasühinemine loodusega;

| — | kuuluvustunde taastamine; |
| --- | --- |

—

kuuluvustunde taastamine;

| — | selliste kohtade ja inimeste esikohale seadmine, kes seda kõige rohkem vajavad; |
| --- | --- |

—

selliste kohtade ja inimeste esikohale seadmine, kes seda kõige rohkem vajavad;

| — | vajadus olelusringipõhise mõtteviisi järele tööstuslikes ökosüsteemides. |
| --- | --- |

—

vajadus olelusringipõhise mõtteviisi järele tööstuslikes ökosüsteemides.

2.4.   Uue Euroopa Bauhausi elluviimine

Luua uue Euroopa Bauhausi jaoks tugiraamistik

| 2.4.1. | Koostöö uue Euroopa Bauhausi kogukonnaga: uue Euroopa Bauhausi labor:






  — | märgistamisstrateegia; |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

—

märgistamisstrateegia;

| — | uuenduslik rahastamine; |
| --- | --- |

—

uuenduslik rahastamine;

| — | õiguslik analüüs ja katsetamine; |
| --- | --- |

—

õiguslik analüüs ja katsetamine;

| — | peamised tulemusnäitajad. |
| --- | --- |

—

peamised tulemusnäitajad.

| 2.4.2. | Kolmekordne ümberkujundamine – kolm toetus- ja rahastamisvahendite võimendajat:






  — | muutuste tegemine konkreetsetes kohtades kohapeal; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

—

muutuste tegemine konkreetsetes kohtades kohapeal;

| — | vajadus teha innovatsiooni elluviimiseks asju teisiti, sealhulgas parandades meie oskusi ja meetodeid; |
| --- | --- |

—

vajadus teha innovatsiooni elluviimiseks asju teisiti, sealhulgas parandades meie oskusi ja meetodeid;

| — | vajadus kohandada meetmete aluseks olevaid kavatsusi ja mõtteviisi. |
| --- | --- |

—

vajadus kohandada meetmete aluseks olevaid kavatsusi ja mõtteviisi.

| 2.4.3. | Komisjon kutsub 2022. aasta kevadel esmakordselt kokku uue Euroopa Bauhausi festivali:






  — | kohtade ümberkujundamine kohapeal; |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

—

kohtade ümberkujundamine kohapeal;

| — | innovatsiooni soodustava keskkonna ümberkujundamine; |
| --- | --- |

—

innovatsiooni soodustava keskkonna ümberkujundamine;

| — | uute tähenduste levitamine. |
| --- | --- |

—

uute tähenduste levitamine.

2.5.   Järgmised sammud

| — | Euroopas ja mujal osalejate kaasamine; |
| --- | --- |

—

Euroopas ja mujal osalejate kaasamine;

| — | koostöö Euroopa Parlamendi, nõukogu, Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, et suurendada teadlikkust ja edendada arutelu nende esindatavates piirkondades, mobiliseerida kodanikke; |
| --- | --- |

—

koostöö Euroopa Parlamendi, nõukogu, Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, et suurendada teadlikkust ja edendada arutelu nende esindatavates piirkondades, mobiliseerida kodanikke;

| — | liikmesriikide ja avaliku sektori asutuste koostöö rahvusvahelisel, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, sealhulgas kodanikuühiskonna osalemise kaudu; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide ja avaliku sektori asutuste koostöö rahvusvahelisel, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, sealhulgas kodanikuühiskonna osalemise kaudu;

| — | lähtepunktina kutsutakse liikmesriike üles volitama uue Euroopa Bauhausi algatusele kontaktpunktina üksust, et ühendada ja koordineerida jõupingutusi oma riigis ning osaleda teabe ja kogemuste vahetamiseks kogu ELi hõlmavas mitteametlikus võrgustikus; |
| --- | --- |

—

lähtepunktina kutsutakse liikmesriike üles volitama uue Euroopa Bauhausi algatusele kontaktpunktina üksust, et ühendada ja koordineerida jõupingutusi oma riigis ning osaleda teabe ja kogemuste vahetamiseks kogu ELi hõlmavas mitteametlikus võrgustikus;

| — | Euroopa Komisjon esitab aruande algatuse edenemise kohta 2022. aastal. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon esitab aruande algatuse edenemise kohta 2022. aastal.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee rõhutab, et „koostöö uue Euroopa Bauhausi kogukonnaga: uue Euroopa Bauhausi labor“ on väga oluline lähenemisviis, millega rakendatakse ja süvendatakse algatuse „uus Euroopa Bauhaus“ kaasavat lähenemisviisi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et õiguslik analüüs ja katsetamine on üks uue Euroopa Bauhausi prioriteetidest, ning rõhutab, et õigussüsteemi kohandamine on hädavajalik, et parandada uue Euroopa Bauhausi eesmärkide elluviimist. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee rõhutab, et tehiskeskkonna jaoks kestlikud, kaasavad ja kaunid lahendused sõltuvad suuresti kvaliteedil põhinevatele riigihangetele kohandatud õigusraamistiku tagamisest. Labori südameasjaks peaks olema riigihangete õigusraamistiku reform. Sellega seoses tuleks ka erasektori osas arutada stiimulite rolli kliimasõbraliku ja ehituskultuuri järgiva arhitektuuri juurutamiseks uue renoveerimiskultuuri loomise abil läbi avatud konkursside, auhindade ja toetuste määramise. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee hinnangul tuleks õigusliku analüüsi käigus käsitleda ka standardimissüsteemi. Innovatsiooni jaoks on kõigis (tehnilistes ja teaduslikes) valdkondades vaja võimet vastata tehnika viimasele tasemele, järgimata selleks mitte lihtsalt standardeid, mis on tehnoloogia kiire arengu tõttu tihti nagunii iganenud, vaid kasutades ka samaväärseid alternatiivseid lahendusi. Samaväärsete alternatiivsete lahenduste kasutamine ja seega standardite rikkumine võib tekitada kohtumenetlustes tõsiseid vastutusega seotud probleeme ning endiselt on väga keeruline kohtus tõestada, et alternatiivsed lahendused on samaväärsed (või sageli paremad). Samuti on ühtlustatud standardite ja eelkõige ehitusmaterjalide puhul eriti oluline kaaluda vahendeid, millega innovaatilisi alternatiivseid lahendusi paremini toetada. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee leiab, et uued rahastamisvõimalused on äärmiselt tähtsad, et toetada Bauhausi eesmärkide elluviimist ning säilitada algatuse hoog ja arvukate sidusrühmade entusiasm. Kuna Euroopa Liidu rahastamissüsteemile on äärmiselt keeruline ligi pääseda – sest rahastamise ja toetuse määramise kriteeriumid on keerulised ning lisaks kehtib palju muid nõudmisi (sh eelmaksed) – ning rahastamismäärad on suhteliselt väikesed, on olemas oht, et meetmed mõjutavad ainult tavapäraseid kasusaajaid, kellel on olemas Euroopa projektide esitamise kogemus, mitte aga palju laiemaid sihtrühmi. See probleem ei mõjuta mitte ainult uut Euroopa Bauhausi, vaid selles osas on ülioluline minna kaugemale ja pakkuda ka väikesemahulisi lihtsasti kättesaadavaid rahastamise võimalusi ning spetsiaalseid finantsmeetmeid neile, kellel puuduvad rahastuse taotlemiseks vahendid. Selle eesmärgi täitmiseks peavad Euroopa Liidu liikmesriigid, komisjon, kaubandus- ja tööstuskojad, kutseorganisatsioonid, haridusasutused ja muud asjaomased huvirühmad omavahel tihedat koostööd tegema. Tuleb tagada, et uue Euroopa Bauhausi rahastamisvõimalused põhineksid riiklikul tasandil (ka) eespool mainitud põhimõtetel ja oleks kõigis liikmesriikides kättesaadavad. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee rõhutab, et jätkusuutliku ja kaasava planeerimise tagamiseks on oluline pakkuda ülikoolides ja muudes kolmanda taseme haridusasutustes interdistsiplinaarset eriväljaõpet, esma- ja täiendusõpet ning võtta kutseorganisatsioonides kasutusele täiendusõppe püsivad mudelid. Ümberõpe ja oskuste täiendamine peavad eelkõige aitama tegelikkuses tagada inimväärse töö. |
| --- | --- |

3.6.

3.7.   Kommentaarid ümberkujundava tee temaatiliste telgede kohta

| 3.7.1. | Komitee tunnustab asjaolu, et rõhku pannakse kestliku, kaasava ja kauni maapiirkondade ja linnaarengu väljaarendamisele ning linnaplaneerimisele kõige laiemas tähenduses, sest tegemist on uue Euroopa Bauhausi prioriteetide elluviimise olulise hoovaga. Komitee tõstab esile vajaduse panna rõhku järgmisele:






  — | tõhustatud planeerimine, piirkondlik juhtimine ja ruumilise planeerimise poliitika, et vähendada mulla katmist, maakasutust ja selle muutumist, tehes seda läbipaistvalt kõigi sidusrühmade osalusel; |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

—

tõhustatud planeerimine, piirkondlik juhtimine ja ruumilise planeerimise poliitika, et vähendada mulla katmist, maakasutust ja selle muutumist, tehes seda läbipaistvalt kõigi sidusrühmade osalusel;

| — | linnade, alevite ja külade sisearengu (hüljatud piirkondade kvaliteedipõhine taaskasutamine) ühtse edendamise säilitamine Euroopa ja riiklikul tasandil, et töötada välja terviklik kampaania arenduste kavandamiseks; |
| --- | --- |

—

linnade, alevite ja külade sisearengu (hüljatud piirkondade kvaliteedipõhine taaskasutamine) ühtse edendamise säilitamine Euroopa ja riiklikul tasandil, et töötada välja terviklik kampaania arenduste kavandamiseks;

| — | linna- ja külastruktuuride kestlik ajakohastamine, võttes arvesse tekkivaid kliimamuutusi, naftajärgset ühiskonda ja infoajastut; |
| --- | --- |

—

linna- ja külastruktuuride kestlik ajakohastamine, võttes arvesse tekkivaid kliimamuutusi, naftajärgset ühiskonda ja infoajastut;

| — | hoonestuse säilitamine ja taaselustamine, mis annab olulise panuse ringmajandusse ja kultuuripärandi säilitamisse, seades eelkõige prioriteediks sotsiaalelamud, töölisklassi linnaosad ja avalikud hooned, parandades arusaama hoonete ja sotsiaalse ruumi erinevast vastastikmõjust, aga ka rohelisest ja tehnilisest taristust ning planeerimisülesannetest, mida on võimalik teostada tänu erinevate spetsialiseeritud harude võrdsele koostööle. |
| --- | --- |

—

hoonestuse säilitamine ja taaselustamine, mis annab olulise panuse ringmajandusse ja kultuuripärandi säilitamisse, seades eelkõige prioriteediks sotsiaalelamud, töölisklassi linnaosad ja avalikud hooned, parandades arusaama hoonete ja sotsiaalse ruumi erinevast vastastikmõjust, aga ka rohelisest ja tehnilisest taristust ning planeerimisülesannetest, mida on võimalik teostada tänu erinevate spetsialiseeritud harude võrdsele koostööle.

| 3.7.2. | Komitee tunnustab rõhuasetust tohutuid CO2 koguseid hõlmava ehitussektori rohepöörde viiside koosloomeprotsessile. Ehitusvaldkonnas uute toodete ja protsesside väljaarendamine koostöös planeerijate, ehitustoodete tootjate ja ehitussektoriga, töötades välja uusi koostöömudeleid (nt kasutusaeg, ringlussevõetavus, väiksem keskkonnamõju, taastuvenergia) on oluline tegur sellises üleminekus edu saavutamiseks ning selle toetamiseks tuleb mõtestada ümber kehtiv standardimissüsteem. Renoveerimislaine on oluline osa rohelisest kokkuleppest, sest tuleb keskenduda hoonete korrashoiule. See on isegi kõige olulisem meede ressursside säästmiseks ja ehitusjäätmete tekke vältimiseks. Tuleb töötada välja uued tehnoloogiad ja protsessid ehitusjäätmete ringlusse võtmiseks, aga ka elementide taaskasutamiseks või uute kvaliteetsemate ehitusmaterjalide kasutusele võtmiseks (upcycling). |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Komitee tunneb heameelt selle üle, et komisjon on võtnud vastu teatise, millega käivitatakse kontseptsioon „Uus Euroopa Bauhaus“, mille eesmärk on luua kliimakriisiga võitlemiseks kõigi Euroopa kodanike jaoks „kaunid, kestlikud ja kaasavad kohad, tooted ja eluviisid“. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Komitee toetab komisjoni kavandatud algatust, mis seisneb Euroopa jaoks üheskoos rohelisema ja õiglasema tuleviku loomises ning sellise uue eluviisi edendamises, kus kestlikkus käib käsikäes stiiliga, kiirendades rohepööret arvukates eurooplaste igapäevaelu valdkondades ning nende elukohtades, töökohtades, liikuvuses ja elukeskkonnas. See kaasav projekt juhindub 1919. aastal loodud ajaloolise Bauhausi ja sellest välja kasvanud üleilmse kultuuriliikumise vaimust. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | Komiteele valmistab erilist heameelt uue Euroopa Bauhausi kultuuriline mõõde, mis annab lootust ja väljavaateid tulevikuks, ning selle loominguline mõõde, mis on Euroopa rohelise kokkuleppe keskmeks, samuti renoveerimislaine rahastamine (2). Nimetatud kultuuriliikumise eesmärk peab olema tagada kõigile kodanikele juurdepääs ringluspõhistele ja vähem CO2-mahukatele kaupadele nende elukohas, töökohas, avalikes hoonetes ja eluruumides tänu käegakatsutavatele kogemustele, mida tuleks edendada kodanikele võimalikult lähedal nende elukohas või naabruskonnas. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | Komitee nõustub komisjoni analüüsiga, et võtmetähtsus on innovaatilistel looduspõhistel materjalidel, mida toodetakse kestlike ja vähese CO2 heitega lahenduste abil. Samuti nõustub komitee sellega, et kolm lahutamatut põhiväärtust on kestlikkus ning kaunidus ja kaasavus, mis tähendab võrdsust kõigi jaoks, kättesaadavust ja taskukohasust. |
| --- | --- |

3.7.6.

| 3.7.7. | Komitee väljendab heameelt komisjoni innovaatilise algatuse üle, mis seisneb ühise kavandamise eelfaasi käivitamises, et valdkonnaüleselt mobiliseerida väga erinevatest piirkondadest ja erineva taustaga üksikisikutest ning ametlikest partnerorganisatsioonidest, kodanikuühiskonna organisatsioonidest ja sidusrühmadest koosnev kogukond – enneolematu osaluspõhine ühine kavandamine, mis võimaldab panna ühiselt paika uue Euroopa Bauhausi projekti kontseptsiooni ja selle elluviimise järgmisi samme käsitlevad ettepanekud. |
| --- | --- |

3.7.7.

| 3.7.8. | Komitee väljendab heameelt üleilmse mõõtme üle, mille uus Euroopa Bauhaus on ühise kavandamise etapist alates saavutanud, ning tunnustab 2021. aasta aprillis toimunud ja veebi kaudu ligikaudu 8 000 osalejat koondanud üleilmsete arutelude edu; samuti tunnustab komitee esimese uue Euroopa Bauhausi auhinna edukat väljaandmist ja teemakohase uudiskirja levitamist (3). |
| --- | --- |

3.7.8.

| 3.7.9. | Komitee leiab, et uue Euroopa Bauhausi kontseptsioon peab võimaldama Euroopa Liidul jõuda kodanikele ja nende piirkondadele lähemale kohandatud teabevahetuse, nende osalusel rakendavate algatuste ja meetmete kaudu ning nende igapäevases elu- ja töökohas ja elukeskkonnas kohalike katsetuste korraldamise abil. |
| --- | --- |

3.7.9.

| 3.7.10. | Komitee võtab huviga teadmiseks projektikonkursi väljakuulutamise kõigepealt sotsiaalsete, taskukohaste ja kestlike elamurajoonide näidisprojektide jaoks ning seejärel Euroopa linnaarengu algatuse raames, mis on seotud ühtekuuluvuspoliitikaga 2021–2027, ning linnaarengu rahastamisvahendi kasutusele võtmise. |
| --- | --- |

3.7.10.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee toetab komisjoni ettepanekut, mis seisneb Euroopa Liidu olemasolevate algatuste seostamises uue Euroopa Bauhausi mitme uue meetme ja rahastusega, katsetamaks poliitilisi strateegiaid ja vahendeid, et kogukondadele, Euroopa kodanikele ning nende elukohale võimalikult lähedal „luua parem elu“, mis on kõigile kättesaadav ja taskukohane. Liikuvuse küsimusi tuleks järjepidevalt arvesse võtta. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nimetatud Euroopa meetmeid ja rahastust, mis kuuluvad uue Euroopa Bauhausi alla, tuleb lihtsustada juhendite ja toimivuse osas, et ühendused ja kohalikud kogukonnad saaksid neid samasuguse ühise kavandamise vaimus kasutada ning et need oleksid Euroopa kodanikele ja nende elukohale, elurajoonile võimalikult lähedal. Välja tuleb töötada uue Euroopa Bauhausi ühisrahastamine ning kohalike osalejate ligipääs rahastusele tuleb tagada uue Euroopa Bauhausi ühtse kontaktpunktiga igas liikmesriigis. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tasub osaleda aktiivselt Euroopa Komisjoni edendatavas kaasavas algatuses ja uue Euroopa Bauhausi liikumise loomises, et pidada kodanike ja kodanikuühiskonnaga dialoogi, et lahendada nende igapäevaseid probleeme ja parandada nende elukvaliteeti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Oluline on selles kaasavas projektis ja liikumises aktiivselt osaleda, korraldades komitee iga-aastase konverentsi uue Euroopa Bauhausi ja kodanikuühiskonna kohta, keda ta esindab komisjoni kavandatud uue Euroopa Bauhausi iga-aastase festivali raames, ning rajades kodanikuühiskonna platvormi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee kutsub üles jagama kolme peamist põhimõtet, mis tulenevad koosloomeprotsessist, üleilmse ja kohaliku mõõtme kombineerimisest, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate rühmade kaasamisest, ja valdkonnaülesusest, kasutades projektide ja algatuste puhul piirkondlikku lähenemisviisi naabruskondades, külades ja linnades, arvestades seejuures kliimamuutuste ja rohepöörde üleilmse mõõtmega. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee leiab, et samuti tuleks jagada temaatilisi telgesid, mis kerkisid esile ühise kavandamise etapis. Need on loodusega taasühinemine, kuuluvustunde taastamine, taskukohaseid ja kõigile kättesaadavaid lahendusi enim vajavate inimeste esikohale seadmine, eelkõige eluasemete osas, ning pikaajaline, olelusringipõhine ja lõimitud mõtteviis tööstuslikus ökosüsteemis ning hoonete ja eluruumide elueaga seoses. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee kavatseb nõuda, et uue Euroopa Bauhausi liikumise ja Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamist käsitlevate eelseisvate seadusandlike muudatuste vahel loodaks tõeline sünergia, et tagada selle liikumise realiseerumine ning tugiraamistiku nõude täitmine iseäranis riigihangete ja riigiabi puhul. Komitee teeb ettepaneku luua uue Euroopa Bauhausi märgis. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee leiab, et pikaajalised investeeringud kohalikku ja sotsiaalsesse taristusse, mis on vajalikud uue Euroopa Bauhausi nõuetekohaseks rakendamiseks, peavad saama Euroopa poolaasta ja Euroopa sotsiaalõiguste samba tõhusa rakendamise raames sihtotstarbelist tuge. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee leiab samuti, et uue Euroopa Bauhausi meetmete ja programmide raames tuleb piirkondades edendada ka uute ametite interdistsiplinaarset esma- ja täiendusõpet. |
| --- | --- |

4.9.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 93.

1

(2)  ELT C 155, 30.4.2021, lk 73.

2

(3)  https://ec.europa.eu/newsroom/neb/newsletter-archives/view/service/2137

3

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/80

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Toimetulek energiahindade tõusuga: meetme- ja toetuspakett““

(COM(2021) 660 final)

(2022/C 275/13)

| Raportöörid: | Thomas KATTNIG, Alena MASTANTUONO, Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Raportöörid:

Thomas KATTNIG, Alena MASTANTUONO, Lutz RIBBE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 193/10/7 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 1.12.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

2.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

24.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

193/10/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Komisjoni analüüs näitab, et kõige tugevam mõju energiahinnale tuleneb järsust ülemaailmse gaasinõudluse kasvust, lisaks suurendas seda veelgi majanduse elavnemine, Euroopa Liitu suunatud tarnete vähenemine, investeeringute nappus pärast finants- ja majanduskriisijärgset kokkuhoiupoliitikat ning taristu hoolduse hilinemine pandeemia tõttu. Elektrihinnad tõusid ka aastaajale omaste ilmastikutingimuste tõttu (suvel oli veetase madal ja tuult vähe), mis tõi kaasa taastuvenergia tootmise vähenemise Euroopas. Hinnatõusu mõju heitkogustega kauplemise süsteemile oli piiratud. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EL töötab selle nimel, et saavutada 2030. aasta kliimaeesmärke, mis peaksid meid viima 2050. aastaks kliimaneutraalse majanduseni. Lisaks rohepöördeks vajalikele tohututele investeeringutele nõuab see ka kogu energiasüsteemi ümberkujundamist. Surve loobuda fossiilenergiast ja – mõnes liikmesriigis – tuumaenergiast vähendab võimalike allikate arvu ja suurendab sõltuvust neist vähestest, mis on alles jäänud. See muudab Euroopa energiasüsteemi kaitsetumaks, eeskätt hindade kõikumise osas, ning seetõttu on vaja kiiret reageerimist, et tagada stabiilne ja prognoositav energiahinna keskkond. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Praegune energiahinnakriis ei tabaks Euroopa kodanikke ja ettevõtjaid nii rängalt, kui Euroopa ei sõltuks nii suurel määral fossiilkütuste impordist. Teatud riigid kasutavad seda sõltuvust ära geopoliitilistel eesmärkidel. Selle tagajärjel kannatavad Euroopa ettevõtjad ja tarbijad. Enamus liikmesriike ei ole ikka veel suutnud kõnealust sõltuvust vähendada, kuigi komisjon peab seda eesmärki energialiidu üheks strateegiliseks eesmärgiks, nagu ka tarbija asetamist energiasüsteemi keskmesse. Mõlema osas on Euroopa energiapoliitika oma eesmärkidest kaugele maha jäänud. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kasvava elektrifitseerimisvajaduse tõttu, mida üldiselt peetakse Euroopa CO2 heite vähendamise eesmärkide saavutamise peamiseks vahendiks, vajab Euroopa märkimisväärseid investeeringuid kestlikesse CO2-neutraalsetesse ja vähese CO2 heitega energiaallikatesse. Selline olukord toob esile vajaduse maksimeerida jõupingutusi taastuvenergia osakaalu suurendamiseks, millel võib olla hindu alandav mõju ja mis suurendab kindlasti ELi energiasõltumatust (vähem sõltuvust režiimidest, mis kasutavad energiaallikaid geopoliitilise võimendajana). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Riiklikud reguleerivad asutused peavad etendama aktiivset rolli igat liiki tarbijate murede lahendamisel ja teavitama tarbijaid nende õigustest praegusel kõrge hinna perioodil. Samuti peavad tarnijad tariifide kehtestamisel tagama, et tarbijatele oleksid jätkuvalt kättesaadavad stabiilsed tariifid, mitte ainult muutuvad tariifid, mis kajastavad börsil toimuvaid muutusi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub komisjoniga, et meetmed, mida tuleb võtta tingituna energiahindade tõusust, ei tohi kahjustada kliimapoliitikaalaseid jõupingutusi. Seetõttu tuleks neid, keda hinnatõus mõjutab, kindlasti toetada, näiteks võimaldades neil rakendada energiasäästumeetmeid, osaleda ise või kogukonna liikmena taastuvenergia tootmises ja kasutamises ning seega saada kasu heiteta ja vähese heitega energiaallikate madalamatest hindadest. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee peab asjakohaseks nii otsest rahalist toetust kui ka maksupõhiseid vahendeid, mis on kõige tõhusamad ja koheselt kasutatavad meetmed vähekaitstud rühmade abistamiseks. Samal ajal toetab komitee liikmesriikide konkreetsete lahenduste loomist, mis reageeriks asjaomase riigi tegelikele tingimustele, nt energiavarustuse katkestamise ärahoidmine külmal ajal, pikaajalised osamaksekavad ja eri maksupoliitiliste vahendite kasutamine. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee ei toeta mitte ainult erakorralisi meetmeid drastiliste sotsiaalsete tagajärgede vältimiseks, vaid pooldab kindlalt ka turuhindamisi, mis kontrollivad energiaturu osaliste käitumist. Samal ajal juhib komitee tähelepanu liidu ühistele väärtustele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 14 tähenduses, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingule lisatud protokollis nr 26 üldhuviteenuste kohta. See võib suurendada tõhusust ja kõrvaldada turutõrked. Ametiasutused peavad teostama tõhusamat turukontrolli. Selles kontekstis väärib kaalumist võimalus, et ELi liikmesriigid ostaksid gaasi ja naftat ühiselt, eriti arvestades hiljutisi sündmusi Ukrainas, mis on toonud esile vajaduse, et EL suurendaks geopoliitilise kriisi tingimustes oma võimet tagada energiavarustus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Samuti on vaja parandada ülekandevõrkude süsteemi võrkudevaheliste ühenduste laiendamise ja paremini väljaarendatud salvestustaristu kaudu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Et motiveerida kodumajapidamisi ja ettevõtjaid ostma energiasäästlikke tooteid ja tehnoloogiaid ning tootma energiat ise, on vaja stiimuleid. Abivajajatele antav otsene abi peab olema sihipärane, mitte üldine. See peab kajastama sotsiaalset mõõdet ega tohi takistada rohepöörde elluviimist. Kaaluda võiks ajaliselt piiratud toetust (nt esimese 300 kWh elektri eest isiku ja leibkonna kohta) kuni kindlaksmääratava sissetulekupiirini. Samuti tuleks anda otsest abi neile, kelle tulu jääb kindlaksmääratavast ülemmäärast allapoole, tingimusel et vastavas olukorras ei ole võimalik leida taskukohast alternatiivset lahendust. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Praegune hinnakriis pakub ka võimalusi. See muudab atraktiivsemaks investeeringud Euroopa taastuvenergia tootmisse ja energiasäästu meetmetesse. Paljud kodanikud ei saa neid investeeringuid siiski endale lubada. Et kodanikud saaksid täita oma rolli aktiivsete tarbijatena, nagu on sätestatud puhta energia paketis, ja saada kasu taastuvenergia kulude vähenemisest, on vaja spetsiaalselt kavandatud toetusprogramme liidu, liikmesriigi ja piirkondliku/omavalitsuse tasandil. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee rõhutab energiatarnijate olulist rolli üldhuviteenuste kättesaadavuse tagamise peamiste osalejatena ning märgib, et energiaturu korralduse muutmine viimase 20 aasta jooksul on jätnud liikmesriikidele vähem poliitilisi vahendeid, et võidelda energiakulude tõusu vastu. Tundub, et energiaturu praeguses korralduses on vajakajäämisi selles, kuidas reageerida hinnakõikumisele ja pakkuda eeliseid väikestele taastuvenergia tootjatele ja kõigile tarbijatele. Seepärast palub komitee Euroopa Komisjonil esitada ettepaneku, mis aitaks need puudused tõhusalt lahendada ja sobiks rohepöörde konteksti. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Taust, faktid ja kontekst (nagu esitatud komisjoni teatises)

| 2.1. | Euroopa Komisjon avaldas teatise selle kohta, kuidas tulla toime energiahindade tõusuga. Meetmepaketi vormis avaldamise põhjus on energiahindade järsk lühiajaline tõus, millel on negatiivne mõju COVID-19 kriisi järgsele taastumisele ja ELi elanikkonna heaolule. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Energiahindu käsitlevas teatises on esitatud rida meetmeid selle kohta, kuidas EL ja liikmesriigid peaksid sellel raskel ajavahemikul reageerima. See hõlmab viivitamatult rakendatavaid, lühiajalisi ja keskmise tähtajaga meetmeid. Need sisaldavad nii hädaabi- kui ka kompensatsioonivahendeid, samuti investeeringuid ning institutsioonilisi ja menetluslikke muudatusi. Peamised sihtrühmad on kodumajapidamised ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Meetmepakett pakub koordineeritud lähenemisviisi kõige suuremas ohus olevate inimeste kaitsmiseks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Alates 2019. aastast kuni 2021. aasta septembrini on gaasi ja elektri hulgimüügihinnad tõusnud ELis keskmiselt vastavalt 429 % ja 230 %. Jaehindade tõus on seni olnud palju mõõdukam (vastavalt 14 % või 7 %), kuid selle talve lühiajaline prognoos näitab, et ka need võivad järgida hulgimüügihindu. Selline areng tähendaks tugevat šokki kodumajapidamiste eelarvele ja ettevõtjate rahavoole ning nõuab õiguspäraseid poliitikameetmeid hoolimata asjaolust, et prognooside kohaselt peaks turg stabiliseeruma umbes 2022. aasta aprilliks gaasi puhul ja 2023. aastaks elektri puhul. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Suured hinnaerinevused tulenevad aga suurel määral turust. Osaliselt kehtib see ka heitkogustega kauplemise süsteemi puhul, kus on toimunud sarnane hinnatõus. Ajavahemikul 2020. aasta jaanuarist kuni 2021. aasta novembrini on saastekvootide hind tõusnud ligikaudu 20 eurolt tonni kohta ligikaudu 75 euroni tonni kohta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisjoni analüüs näitab, et kõige tugevam mõju hinnale tuleneb järsust ülemaailmse gaasinõudluse kasvust, ning hinnatõus on vaid vähesel määral tingitud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi arengust. Suurenenud nõudlus gaasi järele oli tingitud majanduse elavnemisest, ELi tarnete suurenemisest ja taristu hoolduse hilinemisest pandeemia tõttu. Elektrihinnad tõusid ka aastaajale omaste ilmastikutingimuste tõttu (suvel oli veetase madal ja tuult vähe), mis tõi kaasa taastuvenergia tootmise vähenemise Euroopas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisjon on arvamusel, et tegu on energiahinna ajutise tõusuga ja esitab seda seisukohta toetava hea analüüsi. Komisjon märgib ka, et taastuvate energiaallikate puhul on suundumus fossiilkütustega võrreldes täiesti erinev, sest esimeste puhul on kulud aastate jooksul pidevalt vähenenud. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Universaalset lahendust ei ole olemas. Energiahinnad on ELis väga erinevad. See on muu hulgas tingitud asjaolust, et liikmesriigid sekkuvad praegu turgudel väga erinevalt, nt maksude ja lõivude, maksuvabastuste või koormusega, mis sageli mõjutab vaid mõnda tarbijat. Mõnes liikmesriigis põhinevad enamiku kodumajapidamiste energiahinnad elektri ja maagaasi börsihindadel (muutuvad hinnad). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Nagu me praegu näeme, ohustab suur sõltuvus fossiilkütuste impordist ka varustuskindlust Euroopas. Kõrge tarnetase tingis vajaduse gaasihoidlate tühjendamiseks ja gaasi hoiustamine Euroopas on langenud ajalooliselt madalale tasemele. Euroopa Komisjon peaks võtma meetmeid, et kasutada oma tugevat läbirääkimispositsiooni suure ja Venemaa jaoks strateegiliselt tähtsa hulgiostjana. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | EL töötab selle nimel, et saavutada 2030. aasta kliimaeesmärke, mis peaksid meid viima 2050. aastaks kliimaneutraalse majanduseni. Lisaks rohepöördeks vajalikele tohututele investeeringutele nõuab see ka kogu energiasüsteemi ümberkujundamist. Surve loobuda fossiilenergiast ja – mõnes liikmesriigis – tuumaenergiast vähendab võimalike allikate arvu ja suurendab sõltuvust neist vähestest, mis on alles jäänud. See muudab Euroopa energiasüsteemi kaitsetumaks, eeskätt hindade kõikumise osas, ning seetõttu on vaja kiiret reageerimist, et tagada stabiilne ja prognoositav energiahinna keskkond. Seepärast on komiteel heameel, et Euroopa Komisjon reageeris energiahinna tõusule kiiresti, ning ta nõustub ettepaneku sisuga ja suures osas ka väljapakutud vahenditega. Komitee kutsub liikmesriike üles kasutama neid vahendeid kiiresti, et leevendada hinnatõusu negatiivset mõju kõige vähem kaitstud rühmadele. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee mõistab, et koheselt rakendatavate meetmetega keskendutakse pigem energiaturu arengu negatiivsete tagajärgede kõrvaldamisele ning keskpika perioodi meetmed on suunatud põhjuste lahendamisele. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee toetab neid kiireloomulisi meetmeid ja nende olemust, mis on suunatud kõige vähem kaitstud rühmadele. Kõige rohkem mõjutab see energiaostuvõimetuid ning väikese ja keskmisest väiksema sissetulekuga leibkondi, kuna nemad kulutavad energiale oluliselt suurema osa oma sissetulekust. Sellel on aga suur mõju ka ettevõtjatele, nimelt VKEdele ja energiamahukatele tööstusharudele. Kõrgete energiahindade mõju on sektorite lõikes ebaühtlane ja aitab märkimisväärselt kaasa inflatsiooni kasvule. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Samuti tuleks märkida, et 2021. aastal ei olnud gaasi hulgihinnad oluliselt kõrgemad kui 2008. või 2012. aastal. See on väga kõikuv turg. Suured hinnaerinevused tulenevad aga suurel määral turust. Komisjoni analüüs näitab, et kõige tugevam mõju energiahinnale tuleneb järsust ülemaailmse gaasinõudluse kasvust, samuti suurendas seda veelgi majanduse elavnemine, ELi suunatud tarnete vähenemine, investeeringute nappus pärast finants- ja majanduskriisijärgset kokkuhoiupoliitikat ning taristu hoolduse hilinemine pandeemia tõttu. Lisaks tõusis hind ka aastaajale omaste ilmastikutingimuste tõttu (suvel oli veetase madal ja tuult vähe), mis tõi kaasa taastuvenergia tootmise vähenemise Euroopas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee leiab, et ühiskonda tuleks motiveerida stiimulite, rahalise toetuse (eelkõige väikese sissetulekuga leibkondade ja teiste vähekaitstud rühmade puhul) ja sõltumatu nõustamise kaudu, et minna fossiilkütustelt üle taastuvatele energiaallikatele, mida ei iseloomusta mitte ainult suhteliselt kõrged alginvesteeringute kulud, vaid ka madalad tootmis- ja tegevuskulud. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Veel üks oluline stiimul on fossiilsete energiaallikate toetuste järkjärguline kaotamine. Aastatel 2015–2019 suurenesid fossiilkütuste toetused ELis 4 % ja 2020. aastal vähenesid need tuntavalt. Vähenemine oli energiasektoris 10 % ja tööstuses 4 %, samas suurenesid need 25 % transpordisektoris ja 13 % kodumajapidamiste puhul, kes saavad toetust kütteõli ja maagaasi tarbimise eest (1). Toetustel on sotsiaalvaldkonnas oluline roll, sest need tagavad, et üleminek kliimaneutraalsele majandusele toimub õiglaselt. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee on alati pooldanud seisukohta, et energiahinnad peavad peegeldama tegelikku olukorda, mis tähendab, et kõik välismõjud peaksid sisalduma hindades. Selles mõttes on mõistlik eeldada, et fossiilkütuste kõrgemad hinnad pakuvad turupõhiseid stiimuleid energia säästmiseks ja taastuvatele energiaallikatele üleminekuks. Lisaks kergitab hindu ka fossiilkütuste keskkonnakahjulike toetuste kaotamine. Sellest hoolimata tuleb energiahindade tõusu sotsiaalset ja majanduslikku mõju hoolikalt analüüsida. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kasvava elektrifitseerimisvajaduse tõttu, mida üldiselt peetakse Euroopa CO2 heite vähendamise eesmärkide saavutamise peamiseks vahendiks, vajab Euroopa märkimisväärseid investeeringuid kestlikesse CO2-neutraalsetesse ja vähese CO2 heitega energiaallikatesse. Kiirendada tuleb teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni toetamist energeetikas, näiteks energia salvestamise lahenduste vallas. Komitee rõhutab ka vajadust toetada energiatootmist nn energiakogukondade kaudu, et energiat tarbitaks seal, kus seda toodetakse, ning et oleks tagatud teatavate piirkondade varustuskindlus. Energia jagamine energiakogukondade kaudu võimaldab kogukonna liikmetel, sealhulgas vähekaitstud energiatarbijatel või VKEdel, kes ei suuda ise taastuvenergiasse investeerida, saada kasu taastuvenergia kulude vähendamise eelistest. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Energiahindade alandamisele aitaks kaasa ka Euroopa suure sõltuvuse vähendamine impordist. Mõned väljaspool ELi asuvad riigid kasutavad seda sõltuvust ära geopoliitilistel eesmärkidel. Selle tagajärjel kannatavad Euroopa ettevõtjad ja tarbijad. Seetõttu on õige, et juba aastaid tagasi seadis komisjon energiaressursside impordi vähendamise strateegiliseks eesmärgiks, nt energialiidu strateegilises raamistikus. Üksnes eesmärkide teatavakstegemisest aga ei piisa ja senised edusammud on olnud siiski väga tagasihoidlikud (vt TEN 724). Vaja on konkreetseid meetmeid, mis aga puuduvad. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Mis puudutab tulevasi energiakandjaid, nagu vesinik, siis on oht, et sõltuvus impordist suureneb veelgi, sest paljud väidavad, nagu oleks vesiniku import odav. Nad jätavad seejuures tähelepanuta asjaolu, et see muudaks Euroopa veelgi kaitsetumaks geopoliitiliste huvidega kolmandate riikide hinnamanipulatsioonide suhtes, mille peavad kinni maksma tarbijad. See probleem on hästi teada juba alates 1973. aasta naftakriisist. Sellest ajast alates ei ole peaaegu midagi muutunud paremuse suunas, hoolimata kõigist näiteks energialiidu strateegilises raamistikus antud lubadustest. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee leiab, et ühiskonda tuleks motiveerida stiimulite, rahalise toetuse ja sõltumatu nõustamise kaudu, et minna fossiilkütustelt üle taastuvatele energiaallikatele, mida ei iseloomusta mitte ainult suhteliselt kõrged alginvesteeringute kulud, vaid ka madalad tootmis- ja tegevuskulud. Kahjuks ei ole mõned taastuvad energiaallikad stabiilsed, mistõttu on energiavarustuse tagamiseks vaja salvestustehnoloogiat ja üleminekuetapis selliseid allikaid nagu gaas ning ohutud ja kestlikud null- ja vähese CO2 heitega energiaallikad. Seda silmas pidades peaks Euroopa Komisjon alustama kampaaniat, et selgitada paremini puhta energia eeliseid. Komitee võiks anda panuse sellesse kampaaniasse ja pakkuda oma eksperditeadmisi. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Lõpptarbijate jaoks on kaks võimalust, kuidas kohe energiaarveid vähendada: a) säästa energiat ja b) kasutada kohalikku taastuvenergiat. Probleem on aga selles, et mõlema jaoks on vaja teha alginvesteeringuid (nt soojusisolatsiooni, uutesse säästlikumatesse seadmetesse, päikeseelektrisüsteemidesse jne). Need, kes kannatavad kõrgete energiahindade all kõige rohkem, ei saa tavaliselt neid investeeringuid endale lubada. Riigipoolne lepingute sõlmimine võiks pakkuda lahendust: riik võiks rahastada selliseid investeeringuid ette ning tarbijad maksaksid intressi ja tagasimakse oma elektri- ja küttearvete säästudest. Ülejäänud säästud võivad nad endale jätta. See mudel on arengumaades end tõestanud. Seda on lihtne Euroopasse üle kanda. Oluline on järgida tarbijaõiguse miinimumnõudeid, nagu läbipaistev raamatupidamine ja lepingu lõpetamise võimalused. Teine võimalus on otseinvesteeringute toetused. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kompensatsioonimeetmed peavad olema sihipärased, mitte üldised. Need peavad kajastama sotsiaalset mõõdet ja mitte takistama rohepöörde elluviimist. Kaaluda võiks ajaliselt piiratud toetust (nt esimese 300 kWh elektri eest isiku kohta leibkonnas) kuni kindlaksmääratava sissetulekupiirini. Näib olevat hädavajalik anda toetust vähekaitstud rühmadele, tingimusel et nende olukorras ei ole võimalik leida taskukohast alternatiivset kütte- või transpordilahendust. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee kutsub liikmesriike üles kõrvaldama taastuvenergia kasutuselevõttu pidurdavad tehnilised takistused, näiteks tuulegeneraatorite pikaajalised planeerimisload. Komitee kutsub liikmesriike üles kaaluma nii palju kui võimalik 5G kasutamist rohepöördeks, et optimeerida energiatarbimist ja -säästu. Sellega seoses tunneb komitee heameelt komisjoni kavatsuse üle käsitleda seda küsimust 2022. aastal. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee kutsub üles suurendama energiaallikate vallas autonoomiat, sest suur sõltuvus impordist mõjutab energiahindu. Euroopa Komisjon on seadnud energiaressursside impordi vähendamise strateegiliseks eesmärgiks. Vaja on konkreetseid meetmeid ning tulevaste energiaallikate, näiteks vesiniku puhul, tuleb vältida sõltuvust impordist. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee ei toeta mitte ainult erakorralisi meetmeid drastiliste sotsiaalsete tagajärgede vältimiseks, vaid pooldab kindlalt ka turuhindamisi, mis kontrollivad energiaturu osaliste käitumist. Samal ajal juhib komitee tähelepanu liidu ühistele väärtustele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 14 tähenduses, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingule lisatud protokollis nr 26 üldhuviteenuste kohta. See võib kaasa tuua energiaturu paranemise, tõhususe ja turutõrgete kõrvaldamise. Ametiasutused peavad teostama tõhusamat turukontrolli. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles pidevalt jälgima energiaturul valitsevat erakorralist olukorda, hindama iga päev tulemusi ja kohandama vastuvõetud meetmete intensiivsust vastavalt olukorra muutumisele. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Kuigi komitee on alati väljendanud arvamust, et negatiivse välismõju hindamiseks on vaja tugevat heitkogustega kauplemise süsteemi, tuleb arvesse võtta, et saastekvoote vajavad ettevõtjad, kes tekitavad tootmisprotsessis CO2 heidet, konkureerivad finantseerimisasutuste ja vahendajatega. Heitkogustega kauplemine on vahend, mida kasutatakse välismõjude, näiteks kliimakahjustuste hindamiseks, kuid sellest ei tohiks saada finantsspekulatsiooni turg. Euroopa Komisjon peaks analüüsima, millised võimalused on Euroopa Liidul kujundada turustruktuure nii, et hoida ära tarbijate, tarneettevõtjate ja investorite jaoks sellised äärmiselt negatiivsed suundumused. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Komitee rõhutab energiatarnijate olulist rolli üldhuviteenuste kättesaadavuse peamiste osalejatena ning märgib, et energiaturu korralduse muutmine viimase 20 aasta jooksul on jätnud liikmesriikidele vähem poliitilisi vahendeid, et võidelda energiakulude tõusu vastu. Tundub, et energiaturu praeguses korralduses on vajakajäämisi selles, kuidas reageerida hinnakõikumisele ja pakkuda eeliseid väikestele taastuvenergia tootjatele ja kõigile tarbijatele. Seepärast palub komitee Euroopa Komisjonil esitada ettepaneku, mis aitaks need puudused tõhusalt lahendada ja sobiks rohepöörde konteksti. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Komitee rõhutab, et oluline on jätkata keskpika perioodi meetmetega, millega toetatakse ELi energiaturu vastupanuvõimet ja kestlikkust ja energiaturu toodete hinna taskukohasust. Eriti oluline on suurendada taastuvatesse energiaallikatesse tehtavate investeeringute mahtu (kuna paljud praegused tavapärased võimsused on peagi kättesaamatud) ja seega toetada turu pakkumise poolt. Samal ajal on ühtviisi oluline arendada energiatarnete ühenduvust ja kindlust kogu ELis ning suurendada avaliku sektori investeeringuid võrgutaristusse. Vastasel juhul ei osutu tõeks Euroopa Komisjoni veendumus, et parim lahendus energiahindade stabiilsuse ja kestlikkuse tagamiseks on uute taastuvate energiaallikate kasutuselevõtt. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee on veendunud, et lõpptarbijatele tooteid pakkuvate energiatarneettevõtjate jaoks tuleks vastu võtta uued, täpsemad ja rangemad regulatiivsed eeskirjad. Komitee on seisukohal, et mõned neist tarneettevõtjatest ei ole tegutsenud pädevalt. Teisisõnu peaksid tarnijad suutma vastu pidada hinnakõikumistele turul ega peaks tarbijatega sõlmitud lepinguid viivitamata lõpetama. See tähendab näiteks seda, et neil peaks olema piisav kapitalireserv või nad vastavad teatavatele tingimustele. Komitee leiab, et riiklike reguleerivate asutuste roll peaks koosnema ka turuosaliste vastutuse korrapärasest ja põhjalikust analüüsist. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Riiklikud reguleerivad asutused peavad etendama aktiivset rolli igat liiki tarbijate murede lahendamisel ja teavitama tarbijaid nende õigustest praegusel kõrge hinna perioodil. See hõlmab teabe andmist tarnijate vahetamise ja tühistamisvõimaluste või sõltumatute võrdlusportaalide kohta, kus on võimalik võrrelda erinevaid tariife ja nende tingimusi, aga ka tuge vaidluste lahendamisel ja vahekohtumenetluste rakendamist. Samuti peavad tarnijad tariifide kehtestamisel tagama, et tarbijatele oleksid jätkuvalt kättesaadavad stabiilsed tariifid, mitte ainult muutuvad tariifid, mis kajastavad börsil toimuvaid muutusi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee teeb ettepaneku ennetavama tarbijakaitsepoliitika rakendamiseks, mille eesmärk on teavitada tarbijaid ja parandada energiaettevõtjate kriisivalmidust, sealhulgas kohustust maandada riske tõusvate hulgimüügituru hindade vastu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tarbijad vajavad paremat kaitset, läbipaistvaid lepingutingimusi, tõhusat hinnakontrolli, sõltumatut nõustamist ja lihtsaid õiguslikke jõustamisvõimalusi, eelkõige kütte ja jahutuse tarne valdkonnas. Vaja on teha vahet energiasäästulepingute ja rajatisi puudutavate lepingute vahel. Õiguslikult tuleks sätestada, et üürnikud peaksid maksma ainult tegelikke energiaga seotud tegevuskulusid. Kui hoones toodetakse soojust, saab nendeks pidada üksnes kasutatud energiaallika kulusid, millele lisanduvad mõistlikud kulud küttesüsteemi hooldamiseks ja toetamiseks. Lepingute sõlmimisega seotud lepingulised ja finantsriskid peaksid kandma need, kes selliseid põhikokkuleppeid sõlmivad, nt kinnisvaraarendajad ja üürileandjad. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee peab asjakohaseks nii otsest rahalist toetust kui ka maksupõhiseid vahendeid, mis on kõige tõhusamad ja koheselt kasutatavad meetmed vähekaitstud rühmade abistamiseks. Samal ajal toetab see konkreetsete liikmesriikide lahenduse loomist, mis reageeriks asjaomase riigi tegelikele tingimustele, nt energiavarustuse katkestamise ärahoidmine külmal ajal, pikaajalised osamaksekavad ja eri maksupoliitiliste vahendite kasutamine. Liikmesriigid peavad kasutama ka konkreetseid vahendeid ja programme, mis aitavad rakendada energiatõhususe meetmeid eeskätt väikese sissetulekuga leibkondadel. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Maksustamise puhul soovitab komisjon oma töövahendites vähendada energiaga seotud makse madalaimate maksumääradeni, mis on direktiividega (energiamaksu direktiiv, käibemaksudirektiiv) kehtestatud. Et edendada juurdepääsu taastuvenergiale, eelkõige taastuvelektrile, on vaja maksumäära, mis eristaks energiaallikate keskkonnamõju, nagu komisjon tegi ettepaneku energia maksustamise direktiivi muudatuses (COM(2021) 563). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Energiaostuvõimetute leibkondade toetamiseks juhib komitee tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste või osalejate olulisele rollile nende majapidamiste toetamisel. Sageli on konkreetsed meetmepaketid, näiteks Austrias küttetoetused kütte ja sooja vee taskukohasuse toetamiseks, liidumaade (piirkondade) ja omavalitsuste ülesanne. Need tugiteenused tuleks loetleda riiklikes energia- ja kliimakavades, et võimaldada võrreldavust liikmesriikide vahel ja selle alusel vastastikust õppimist. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Taskukohase energia kättesaadavus on ühiskonnaelus osalemise ja inimväärsete elutingimuste keskne eeltingimus, kuna energia on see, mis võimaldab eelkõige valguse, soojuse, liikuvuse ja kommunikatsiooniga varustamist. Energiaostuvõimetuse all kannatavad inimesed ei saa sedalaadi pakkumisi muretult kasutada, mistõttu on nad oma igapäevaelus väga piiratud. Sellele tuleb otsustavalt vastu astuda ja energiaostuvõimetuse vastu tuleb võidelda kestlikult. |
| --- | --- |

4.8.

Brüssel, 24. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 950 final.

1

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine muudatusettepanek, mis kogus hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

Punkt 3.12

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõpptarbijate jaoks on kaks võimalust, kuidas kohe energiaarveid vähendada: a) säästa energiat ja b) kasutada kohalikku taastuvenergiat. Probleem on aga selles, et mõlema jaoks on vaja teha alginvesteeringuid (nt soojusisolatsiooni, uutesse säästlikumatesse seadmetesse, päikeseelektrisüsteemidesse jne). Need, kes kannatavad kõrgete energiahindade all kõige rohkem, ei saa tavaliselt neid investeeringuid endale lubada.
  Riigipoolne lepingute sõlmimine võiks pakkuda lahendust: riik võiks rahastada selliseid investeeringuid ette ning tarbijad maksaksid intressi ja tagasimakse oma elektri- ja küttearvete säästudest. Ülejäänud säästud võivad nad endale jätta. See mudel on arengumaades end tõestanud. Seda on lihtne Euroopasse üle kanda. Oluline on järgida tarbijaõiguse miinimumnõudeid, nagu läbipaistev raamatupidamine ja lepingu lõpetamise võimalused. Teine võimalus on otseinvesteeringute toetused. | Lõpptarbijate jaoks on kaks võimalust, kuidas kohe energiaarveid vähendada: a) säästa energiat ja b) kasutada kohalikku taastuvenergiat. Probleem on aga selles, et mõlema jaoks on vaja teha alginvesteeringuid (nt soojusisolatsiooni, uutesse säästlikumatesse seadmetesse, päikeseelektrisüsteemidesse jne). Need, kes kannatavad kõrgete energiahindade all kõige rohkem, ei saa tavaliselt neid investeeringuid endale lubada. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Lõpptarbijate jaoks on kaks võimalust, kuidas kohe energiaarveid vähendada: a) säästa energiat ja b) kasutada kohalikku taastuvenergiat. Probleem on aga selles, et mõlema jaoks on vaja teha alginvesteeringuid (nt soojusisolatsiooni, uutesse säästlikumatesse seadmetesse, päikeseelektrisüsteemidesse jne). Need, kes kannatavad kõrgete energiahindade all kõige rohkem, ei saa tavaliselt neid investeeringuid endale lubada.
  Riigipoolne lepingute sõlmimine võiks pakkuda lahendust: riik võiks rahastada selliseid investeeringuid ette ning tarbijad maksaksid intressi ja tagasimakse oma elektri- ja küttearvete säästudest. Ülejäänud säästud võivad nad endale jätta. See mudel on arengumaades end tõestanud. Seda on lihtne Euroopasse üle kanda. Oluline on järgida tarbijaõiguse miinimumnõudeid, nagu läbipaistev raamatupidamine ja lepingu lõpetamise võimalused. Teine võimalus on otseinvesteeringute toetused.

Lõpptarbijate jaoks on kaks võimalust, kuidas kohe energiaarveid vähendada: a) säästa energiat ja b) kasutada kohalikku taastuvenergiat. Probleem on aga selles, et mõlema jaoks on vaja teha alginvesteeringuid (nt soojusisolatsiooni, uutesse säästlikumatesse seadmetesse, päikeseelektrisüsteemidesse jne). Need, kes kannatavad kõrgete energiahindade all kõige rohkem, ei saa tavaliselt neid investeeringuid endale lubada.

Motivatsioon

Välja jätta, kuna see on arusaamatu ja pakutud lahendus on ebaselge. Ei ole õige teha ettepanek viia lahendused arengumaadest Euroopasse ilma põhjaliku kontrollita.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 44 |
| --- | --- |
| Vastu: | 120 |
| Erapooletuid: | 51 |

Poolt:

44

Vastu:

120

Erapooletuid:

51

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/88

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate raadamise ja metsade degradeerumisega seotud kaupade ja toodete liidu turul kättesaadavaks tegemist ja liidust eksportimist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 995/2010“

(COM(2021) 706 final – 2021/0366(COD))

(2022/C 275/14)

| Raportöör: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Florian MARIN |

Raportöör:

Arnold PUECH D’ALISSAC

Kaasraportöör:

Florian MARIN

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlamendi konsulteerimistaotlus, 17.1.2022
  nõukogu, 17.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 225/3/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlamendi konsulteerimistaotlus, 17.1.2022

nõukogu, 17.1.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

225/3/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab komisjoni määruse ettepaneku heaks. Komisjoni seadusandlik algatus on õigeaegne ja väga asjakohane. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee mõistab, et Euroopa Komisjon püüab leida tasakaalu lihtsa rakendamise ja mõjususe vahel, ning on seisukohal, et määruse kohaldamisala tuleks laiendada.






  — | Määrus peaks raadamisest ja metsade degradeerumisest kaugemale ulatuma. Toodete ja kaupade suhtes, mille tootmine on kaasa toonud muude -kaitsmisväärsete ökosüsteemide, näiteks savannide, märgalade, turbaalade, mangroovide ja kaldaäärsete puhveralade hävimise, tuleks samuti kehtestada keeld, mis takistab nende Euroopa turule laskmist. |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

Määrus peaks raadamisest ja metsade degradeerumisest kaugemale ulatuma. Toodete ja kaupade suhtes, mille tootmine on kaasa toonud muude -kaitsmisväärsete ökosüsteemide, näiteks savannide, märgalade, turbaalade, mangroovide ja kaldaäärsete puhveralade hävimise, tuleks samuti kehtestada keeld, mis takistab nende Euroopa turule laskmist.

| — | Olulised metsi ohustavad kaubad, näiteks mais, suhkur ja kautšuk, tuleks määruse kohaldamisalasse lisada alates selle jõustumisest. Lisaks tuleks kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ja ebaausa konkurentsi vältimiseks laiendada saadud toodete loetelu ning määrus peaks hõlmama tooteid, mis on valmistatud loomadest, keda on söödetud metsi ohustavate kaupadega. |
| --- | --- |

—

Olulised metsi ohustavad kaubad, näiteks mais, suhkur ja kautšuk, tuleks määruse kohaldamisalasse lisada alates selle jõustumisest. Lisaks tuleks kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ja ebaausa konkurentsi vältimiseks laiendada saadud toodete loetelu ning määrus peaks hõlmama tooteid, mis on valmistatud loomadest, keda on söödetud metsi ohustavate kaupadega.

| — | Määruses tuleb lisaks raadamisele ja metsade degradeerumisele käsitleda ka muid väga olulisi sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid küsimusi, mis on seotud hõlmatud toodete tootmisega. See on seda olulisem inimõiguste, töötajate õiglase kohtlemise ja töötajate õigustega seotud küsimuste puhul. Õiguspärasuse nõudmisest üksnes tootjariigis, nagu on ettepanekus sätestatud, ei piisa täpselt samadel põhjustel, nagu sellest ei piisa raadamise ennetamiseks. |
| --- | --- |

—

Määruses tuleb lisaks raadamisele ja metsade degradeerumisele käsitleda ka muid väga olulisi sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid küsimusi, mis on seotud hõlmatud toodete tootmisega. See on seda olulisem inimõiguste, töötajate õiglase kohtlemise ja töötajate õigustega seotud küsimuste puhul. Õiguspärasuse nõudmisest üksnes tootjariigis, nagu on ettepanekus sätestatud, ei piisa täpselt samadel põhjustel, nagu sellest ei piisa raadamise ennetamiseks.

| 1.3. | Kavandatava õigusakti tõhusus ja tulemuslikkus sõltub sellele liikmesriigis seatud prioriteetsusest ja iga liikmesriigi pädevate asutuste tegevussuutlikkusest. Esmatähtsaks tuleb pidada seda, et kõik liikmesriigid tagaksid tõhusa ja tulemusliku kontrolli, et algatuse jaoks eraldataks vajalikud rahalised vahendid ja et kõigis liikmesriikides oleksid enne määruse jõustumist olemas asjaomased süsteemid. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Paljude kaupade puhul pole Euroopa kaugeltki suurim ostja. Selliste kaupade puhul võib üksikute Euroopa nõudlusega seotud meetmete mõju raadamisele olla piiratud. Peamine prioriteet peaks olema poliitiline koostöö ja nõudlusega seotud algatuste vastavusse viimine teiste suuremate importivate riikidega. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Euroopa dokumenteerimisnõuete täitmine on tootjariikidele ja -piirkondadele, eelkõige põllumajandustootjatele ja väikepõllumajandustootjatele, keerukas. Komitee leiab, et kavandatava määrusega seotud kulusid ei tohiks üle kanda väikepõllumajandustootjatele, kes vaevu suudavad elatist teenida.
  Euroopa peab suhtlema tootjariikidega ning pakkuma Euroopa nõuete täitmiseks vajalike meetmete rakendamisel oma abi ja koostööd. Komisjon peaks tunnustama väikepõllumajandustootjate, sealhulgas naiste potentsiaalset rolli muutuste käivitajana ning tagama väikepõllumajandustootjate tõhusa, vaba, sisuka ja teadliku osalemise. Vaeste riikide tootjatele tuleks kohanemiseks võimaldada piisavat aega.
  Sertifitseerimise rolli ja kavandatava määruse mõju põllumajandustootjatele, sealhulgas väikepõllumajandustootjatele ja kohalikele kogukondadele, tuleb eelnevalt hinnata ning asjakohaste hindamiste järeldused tuleb määrusesse lisada enne selle jõustumist. |
| --- | --- |

1.5.

Euroopa peab suhtlema tootjariikidega ning pakkuma Euroopa nõuete täitmiseks vajalike meetmete rakendamisel oma abi ja koostööd. Komisjon peaks tunnustama väikepõllumajandustootjate, sealhulgas naiste potentsiaalset rolli muutuste käivitajana ning tagama väikepõllumajandustootjate tõhusa, vaba, sisuka ja teadliku osalemise. Vaeste riikide tootjatele tuleks kohanemiseks võimaldada piisavat aega.

Sertifitseerimise rolli ja kavandatava määruse mõju põllumajandustootjatele, sealhulgas väikepõllumajandustootjatele ja kohalikele kogukondadele, tuleb eelnevalt hinnata ning asjakohaste hindamiste järeldused tuleb määrusesse lisada enne selle jõustumist.

| 1.6. | Karistused peaksid olema hoiatuslikud. Samal ajal ei tohiks karistused ja nulltolerants kaasa tuua riskide vältimist. Kui Euroopa turule kaupa toovad ostjad väldivad märkimisväärse raadamisriskiga piirkondi täielikult, on äärealade põllumajandustootjatel ja väikepõllumajandustootjatel oht kõrvale jääda. Lisaks võib Euroopa kaotada võimaluse aidata kaasa säästvamatele tootmistavadele üleminekul valdkondades, kus see on kõige olulisem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Euroopas on struktuurne valgupuudus, mis praegu kaetakse imporditava valgurikka söödaga, millest osa pärineb raadamise riskiga piirkondadest.
  Euroopa peab suurendama oma taimse valgu alast sõltumatust. Euroopa Liidul tuleb samuti välja töötada programmiga „Euroopa horisont“ ja ELi innovatsioonifondiga seotud spetsiaalne strateegia uute valguallikate arendamiseks, nende tootmise suurendamiseks ja turustatavaks muutmiseks. See võiks hõlmata mitmeaastaste heintaimede keskkonnasõbralikku biorafineerimist ja valkude suuremahulist tootmist metaani tarbivate mikrovetikate abil. |
| --- | --- |

1.7.

Euroopa peab suurendama oma taimse valgu alast sõltumatust. Euroopa Liidul tuleb samuti välja töötada programmiga „Euroopa horisont“ ja ELi innovatsioonifondiga seotud spetsiaalne strateegia uute valguallikate arendamiseks, nende tootmise suurendamiseks ja turustatavaks muutmiseks. See võiks hõlmata mitmeaastaste heintaimede keskkonnasõbralikku biorafineerimist ja valkude suuremahulist tootmist metaani tarbivate mikrovetikate abil.

| 1.8. | Riikide võrdlusanalüüsi süsteemi raames VKEdele tehtavad erandid ja lihtsustatud hoolsusmeetmed ei tohiks kaasa tuua lünki, mis võivad muuta määruse ebatõhusaks. Samal ajal ei tohiks määrus põhjustada tarbetut halduskoormust ja -kulusid. Komisjonil tuleks hoolikalt hinnata, kas sätted, mis on seotud geograafilise asukoha määramisega kuni konkreetsete maatükkide täpsuse ja teatud tõendamiskohustusteni madala riskitasemega riikides on proportsionaalsed ja vajalikud. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab, et sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonnal peaks raadamise vähendamise tõhususe jälgimisel olema käegakatsutav roll. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Regioonide Komitee peaksid saama Euroopa Komisjoni mitut sidusrühma hõlmava platvormi liikmeteks. Platvormile tuleks anda keskne roll õigusaktide rakendamise järelevalves. Platvormi sidusrühmi tuleks toetada satelliidiandmete kasutamisel ja arvesse tuleks võtta andmete omandiõigust. Liikmesriigid peavad metsade tervise ja seisundi kindlakstegemiseks rakendama ühtset lähenemisviisi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Määrus peab olema kooskõlas lepingutega, mille EL on sõlminud oma kaubanduspartneritega. Olles oluline importija ja suurim eksportija, on EL väga huvitatud -hästi toimiva, õiglase ja kestliku rahvusvahelise kaubandussüsteemi säilitamisest. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Euroopa Komisjon esitas 17. novembril 2021 ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse raadamise ja metsade degradeerumisega seotud teatavate kaupade ja toodete liidu turul kättesaadavaks tegemist ja liidust eksportimist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 995/2010. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Algatust mainiti 2019. aasta juulis avaldatud komisjoni teatises „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“. Ettepanek on osa Euroopa rohelisest kokkuleppest, ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiast ja strateegiast „Talust taldrikule“. Ettepanek kajastab samuti Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni mõningaid olulisi elemente soovitustest komisjonile ELi õigusraamistiku kohta ELi -põhjustatava ülemaailmse raadamise peatamiseks ja tagasipööramiseks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Määruse eesmärk on piirata raadamist ja metsade degradeerumist, mis on põhjustatud ELi tarbimisest ja tootmisest. See omakorda peaks vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja ülemaailmset elurikkuse vähenemist. Algatuse eesmärk on minimeerida pärast 31. detsembrit 2020 toimunud raadamise ja metsade degradeerumisega seotud tarneahelatest pärinevate toodete tarbimist ning suurendada ELi nõudlust seaduslike ja raadamisvabade kaupade ning toodetega kauplemise järele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kavandatavas määruses sätestatakse mõisted „mets“, „raadamine“, „istutatud mets“ ja „istandik“, mis põhinevad ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) määratlustel, kuid millega kaasnevad mõned olulised muudatused. Mõiste „metsa degradeerumine“ määratlus erineb oluliselt FAO vastavast määratlusest. Asjakohaseid kaupu ja tooteid võib liidu turule lasta või seal kättesaadavaks teha või eksportida üksnes siis, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  — | tooted ja kaubad on raadamisvabad, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

tooted ja kaubad on raadamisvabad,

| — | need on toodetud kooskõlas tootjariigi asjakohaste õigusaktidega ja |
| --- | --- |

—

need on toodetud kooskõlas tootjariigi asjakohaste õigusaktidega ja

| — | nende puhul täidetakse hoolsuskohustuse täitmise deklaratsioon. |
| --- | --- |

—

nende puhul täidetakse hoolsuskohustuse täitmise deklaratsioon.

| 2.5. | Asjakohased kaubad ja tooted (määruse kohaldamisala) on loetletud artiklis 1: veised, kakao, kohv, õlipalm, soja ja puit. Lisaks nimetatakse I lisas teatavaid „asjakohaseid tooteid“, mis sisaldavad, on söödetud või valmistatud asjaomaseid kaupu kasutades, viidates toote HS-koodile.
  Määruse kohaldamisala määrati kindlaks hinnates, millised parameetrid võimaldaksid sellel kõige tõhusamalt vähendada liidu panust kauba- ja tootepõhisesse raadamisse ja metsade degradeerumisse, ning hinnates komisjoni (puuduvat) suutlikkust uurida määruse kohaldamise võimalikku mõju kõigile saadud toodetele.
  I lisas loetletud saadud toodetele kehtiv kohaldamisala vaadatakse läbi hiljemalt kahe aasta jooksul pärast määruse jõustumist. Komisjon võib võtta vastu delegeeritud õigusakte, et lisada täiendavaid asjakohaseid kaupu. |
| --- | --- |

2.5.

Määruse kohaldamisala määrati kindlaks hinnates, millised parameetrid võimaldaksid sellel kõige tõhusamalt vähendada liidu panust kauba- ja tootepõhisesse raadamisse ja metsade degradeerumisse, ning hinnates komisjoni (puuduvat) suutlikkust uurida määruse kohaldamise võimalikku mõju kõigile saadud toodetele.

I lisas loetletud saadud toodetele kehtiv kohaldamisala vaadatakse läbi hiljemalt kahe aasta jooksul pärast määruse jõustumist. Komisjon võib võtta vastu delegeeritud õigusakte, et lisada täiendavaid asjakohaseid kaupu.

| 2.6. | Ettevõtjate hoolsuskohustus hõlmab teabe, dokumentide ja andmete kogumist ning riskihindamise meetmeid ja riskide vähendamise meetmeid. Määruse nõuete täitmise jaoks vajalik teave sisaldab teavet tarnija kohta, tootjariigi tuvastamist ja koordinaate kõigi selliste maatükkide geograafilise asukoha määramiseks, kus asjakohaseid kaupu ja tooteid toodetakse, samuti tootmise kuupäeva ja ajavahemikku. VKEdest kauplejate suhtes kohaldatakse leebemaid hoolsuskohustusi. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Hoolsuskohustuste süsteem on tulemuspõhine ja sisaldab ettevõtjatele kohustust teha kindlaks, et risk puudub või et see on väheoluline, et kaubad ja tooted ei ole seaduslikud ja/või raadamisvabad. Kui ettevõtjad seda kohustust ei täida, ei lubata neil asjaomaseid kaupu ja tooteid ELi turule tuua või sealt eksportida. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kavandatava määrusega kehtestatakse riikide võrdlusanalüüsi süsteem, mis võimaldab komisjonil riike või riigi tasandist madalamal olevaid piirkondi kategoriseerida asjakohaste hõlmatud toodetega seotud raadamistavade alusel. Riskitase jaotatakse kolme kategooriasse – madal, standardne ja kõrge. Ettevõtjate ja liikmesriikide ametiasutuste kohustused varieeruvad olenevalt tootjariigi või -piirkonna riskitasemest. Madala riskitasemega riikide või piirkondade suhtes kohaldatakse lihtsustatud hoolsuskohustust ning kõrge riskitasemega riikide pädevate asutuste suhtes kehtivad impordi puhul rangemaid kontrollinõudeid. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Määrus sisaldab liikmesriikide kohustust tagada oma pädevate asutuste kaudu kaupade ja toodete tõhus kontroll, sealhulgas koostada kava, milles rakendatakse riskipõhist lähenemisviisi. Samuti peavad pädevad asutused ettevõtjaid kontrollima. Liikmesriikidel tuleb tagada, et pädevatel asutustel on oma kohustuste täitmiseks piisavad volitused ja vahendid. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Määruse ettepanekut käsitleva komitee arvamuse eesmärk on tagada määruses kodanikuühiskonna vaatenurk. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee kiidab komisjoni määruse ettepaneku heaks. Suurem osa ülemaailmsest raadamisest on seotud põllumajandusmaa laiendamise ja selliste kaupade nõudlusega nagu veiseliha, puit, palmiõli ja soja. EL on nende toodete suur tarbija, sealjuures osa neist toodetakse jätkusuutmatult, millega kaasneb raadamine. Seetõttu on komisjoni seadusandlik algatus õigeaegne ja väga asjakohane. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee loodab, et ELi määrus saadab turule tugeva signaali ja tagab tugeva stiimuli tarneahelatele, kus EL on suur rahvusvaheline ostja, et kujundada ümber ja dokumenteerida raadamisvaba tootmist. Peale selle tagavad ühised ELi normid ELi siseturul võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mõne kauba puhul ei ole Euroopa kaugeltki suurim importija ning ta ei saa märkimisväärselt mõjutada tarneahelate korraldust ega logistikat tootjariikides. Raadamise korral tuleb teha selget vahet väikestel ja suurtel ettevõtjatel. Suurte ettevõtjate mõju tarneahelas on tohutu.
  Peamine prioriteet peaks olema poliitiline koostöö ja raadamisvabade nõudlusega seotud algatuste ühtlustamine teiste suuremate importivate riikidega. Eelseisev COP27 võib olla üks võimalus poliitilise kokkuleppe sõlmimiseks. |
| --- | --- |

3.3.

Peamine prioriteet peaks olema poliitiline koostöö ja raadamisvabade nõudlusega seotud algatuste ühtlustamine teiste suuremate importivate riikidega. Eelseisev COP27 võib olla üks võimalus poliitilise kokkuleppe sõlmimiseks.

| 3.4. | Veelgi olulisem on koostöö tootjariikidega, et toetada neid raadamise algpõhjustega tegelemisel. Raadamisele avaldavad otsest mõju vaesuse vähendamine, inimväärseks elatiseks võimaluste pakkumine ja edendamine, sealhulgas kvaliteetsete töökohtade loomine ja investeeringud maapiirkondade arengusse. Raadamise vähendamise korral tuleb arvesse võtta metsa kultuurilist tähtsust, eelkõige maa- ja metsakogukondade jaoks. Pidades silmas puidu tootmist, peaks EL püüdma aidata rakendada kestlikku metsamajandust. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Osa raadamisest mõnedes riikides põhjustavad põllumajandustootjad ja maakogukonnad, kes kasutavad puitu kütuseks ja kütteks või kes puhastavad väikeseid maatükke põllumajandustegevuse ja karjakasvatuse tarvis. Valdav osa metsade raadamisest on aga tingitud metsade muutmisest kaubanduslikuks põllumajandustegevuseks. Kavandatavat määrust ei kohaldata juhtudel, kus kohalikud kogukonnad langetavad metsa, mida nad omavad või kasutavad, et toetada oma elatusvahendeid, kui sellel maal kasvatatud tooteid ei lasta ELi turule. Siiski on selliseid rühmi kaasavad toetusmehhanismid, sealhulgas rahaline toetus ja koostöö, samuti olulised edasise raadamise vähendamiseks. Komitee on seisukohal, et praeguse määrusega kaasnevaid kulusid ei tohiks üle kanda väikepõllumajandustootjatele – sõltumata sellest, kas nende toodangut eksporditakse või mitte –, kes vaevu suudavad elatist teenida. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Prioriteet peaks olema eelkõige suuremahulise tegevuse või suure hulga väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevuse lõpetamine, kui metsa raiutakse maha kaubandusliku põllumajanduse või muudel tööstuslikel eesmärkidel (nt kaevandamine, loodusvarade kasutamine või seotud taristu). Teadlikkuse suurendamine ELis ja tootjariikides metsade rolli ja tähtsuse kohta kliimamuutustevastases võitluses ja süsiniku sidumises on oluline ning selleks tuleb tagada ELi rahaline toetus. Vajalik on parimate tavade ülekandmine, temaatiliste sildade rajamine ja ühtsete kontaktpunktide loomine digiplatvormidel üle kogu maailma. Haridus, koolitus ja kvalifitseeritud tööjõud on raadamise pikaajalisel vähendamisel üliolulised. Tehnilise toe programme, mis aitavad suurendada tootlikkust, tuleks kaaluda alternatiivina põllumajanduse jaoks suurema maa hõivamisele. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee kutsub üles looma kiirreageerimismehhanismi, et toetada inimesi ja kodanikuühiskonda, kes kaitsevad metsi nii ELis kui ka väljaspool seda. Metsa- ja keskkonnakaitse, maalihked ja elupaigad kujutavad endast suurt ohtu kohalikele kogukondadele ja põlisrahvastele, mistõttu on inimesi nende kaitsmise eest tapetud nii väljaspool ELi kui ka mõnes ELi liikmesriigis. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Valdav enamus põllumajandustootjaid ja väikepõllumajandustootjaid ei rakenda ebaseaduslikke tavasid ega raadamist ning üha suurem hulk põllumajandustootjaid ja väikepõllumajandustootjaid tegeleb koos kohalike, Euroopa ja rahvusvaheliste kolleegidega sertifitseerimissüsteemide või maastikualaste algatuste raames vastutustundlike tavade dokumenteerimisega.
  Neid inimesi ei tohiks unustada. Euroopa peab suhtlema tootjariikidega ning tegema koostööd kavandatud tarneahela jälgitavuse nõuete täitmiseks vajalike meetmete rakendamisel ning arendama välja riiklikud kaupade jälgitavuse süsteemid seal, kus need praegu puuduvad. Tootjariikidele tuleks tagada kohanemiseks vajalik aeg. |
| --- | --- |

3.8.

Neid inimesi ei tohiks unustada. Euroopa peab suhtlema tootjariikidega ning tegema koostööd kavandatud tarneahela jälgitavuse nõuete täitmiseks vajalike meetmete rakendamisel ning arendama välja riiklikud kaupade jälgitavuse süsteemid seal, kus need praegu puuduvad. Tootjariikidele tuleks tagada kohanemiseks vajalik aeg.

| 3.9. | Kavandatav määrus ei tohiks viia vaid ELi tarneahelate keskkonnasäästlikumaks muutmiseni, tegelemata raadamise algpõhjustega. Kavandatava õigusakti võimalik tagajärg on see, et mõned Euroopa ettevõtjad võivad otsustada hankida oma tooteid/kaupu (võimaluse korral) turvalisematest riikidest, et vältida raadamise või ebaseaduslikkuse ohtu. Kui see on nii, võib ELi metsi ohustavate kaupadega kauplemise maht eelkõige riskiriikides väheneda, mis võib vähendada ELi võimalusi mõjutada metsahaldust nendes riikides. Euroopa peaks ennetama sellist olukorda, kui kaotatakse võimalus aidata kaasa säästvamatele tootmistavadele üleminekul valdkondades, kus see on kõige olulisem, kui Euroopa turule sisenevad ostjad väldivad üldiselt piirkondi, kus on märkimisväärne raadamise risk. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Määrusest tulenevad kohustused peaksid laienema ka finantssektorile. Selle eesmärk on tagada, et asjaomaste kaupade ja toodete tootmist, töötlemist, nendega kauplemist või nende turule laskmist puudutavad finantsteenused ja investeeringud ei ole seotud raadamise, metsade degradeerumise või riiklike õigusaktide ja rahvusvaheliste inimõiguste standardite rikkumisega. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Euroopa roheline kokkulepe, ühine põllumajanduspoliitika ja strateegia „Talust taldrikule“ võivad tulevikus põhjustada põllumajandusliku tootmise vähenemise ELis (1). Euroopas keskkonnahoidlikumaks muutmine ei tohiks aga kaasa tuua tootmissektori keskkonnamõju mujalekandumist. Euroopa peab investeerima põllumajanduslikku tootmisse, mis võib jätkuda samas mahus või suureneda, muutudes samal ajal keskkonnasäästlikumaks ja kestlikumaks. 2023. aastast rakendatavast ühisest põllumajanduspoliitikast tulenev tootmiseks mittekasutatav maa suurendab kogu maailma tootmisvajadusi ja raadamise riski. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Euroopas on struktuurne valgupuudus, mis praegu kaetakse imporditava valgurikka söödaga, millest osa pärineb raadamise riskiga piirkondadest.
  Üha kasvav maailma elanikkond ja ülemaailmne keskklass toovad kaasa veelgi suurema ülemaailmse nõudluse. Euroopal ei tule üksnes suurendada oma taimse valgu ja söödavalgu alast sõltumatust, vaid investeerida tuleb ka tehnoloogiatesse, mis võimaldavad suurendada valgutootmist ilma tootmiseks rohkem maad kasutamata.
  Euroopa Liidul tuleb uute alternatiivsete valguallikate tootmise suurendamiseks ja turustatavaks muutmiseks välja töötada spetsiaalne strateegia, mis võiks olla seotud programmiga „Euroopa horisont“ ja innovatsioonifondiga. See võiks hõlmata mitmeaastaste heintaimede biorafineerimist ja valkude suuremahulist tootmist metaani tarbivate mikrovetikate abil. |
| --- | --- |

3.12.

Üha kasvav maailma elanikkond ja ülemaailmne keskklass toovad kaasa veelgi suurema ülemaailmse nõudluse. Euroopal ei tule üksnes suurendada oma taimse valgu ja söödavalgu alast sõltumatust, vaid investeerida tuleb ka tehnoloogiatesse, mis võimaldavad suurendada valgutootmist ilma tootmiseks rohkem maad kasutamata.

Euroopa Liidul tuleb uute alternatiivsete valguallikate tootmise suurendamiseks ja turustatavaks muutmiseks välja töötada spetsiaalne strateegia, mis võiks olla seotud programmiga „Euroopa horisont“ ja innovatsioonifondiga. See võiks hõlmata mitmeaastaste heintaimede biorafineerimist ja valkude suuremahulist tootmist metaani tarbivate mikrovetikate abil.

| 3.13. | Euroopa põllumajandussektor seisab silmitsi ressursside kiiresti kasvavate hindadega, mis tõenäoliselt toovad kaasa toiduainete hindade tõusu. See lisandub praegustele kõrgetele energiahindadele, mis mõjutavad Euroopa kodanike eelarveid. Meetmete valikul ja määruse rakendamise ajastamisel tuleks olla ettevaatlik, et tarneahelatel oleks aega kohaneda, et ennetada järsku hinnatõusu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | On alust arvata, et nõudlus metsa ohustavate toodete järele suureneb, kui kasvab maailma rahvastik ja maailma keskklass. Tarbijaid tuleks teavitada jätkusuutlike, tervislike ja tasakaalustatud tarbimisharjumuste tähtsusest, nagu on märgitud arvamuses NAT/755 (2). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Määrus peab olema kooskõlas lepingutega, mille EL on sõlminud oma kaubanduspartneritega. Olles oluline importija ja ka suurim eksportija, on EL väga huvitatud -hästi toimivast, õiglasest ja kestlikust rahvusvahelisest kaubandussüsteemist. Haldussäästlikkuse huvides tuleks kõnealuse määrusega hõlmatud toodete nõuetelevastavust kontrollida nende ELi toomisel. Pärast müügiloa saamist peaks neil toodetel olema võimalik ELis vabalt ringelda, ilma täiendava kontrolli vajaduseta. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Teistel ökosüsteemidel, näiteks savannidel, märgaladel, turbaaladel, mangroovidel ja kaldaäärsetel puhveraladel on kõrge kaitseväärtus ja paljud neist on hävimisohus. Sellised väärtuslikud kaitsealad tuleks määrusesse lisada. EL ja liikmesriigid peaksid kaaluma põlismetsade kaitsmist, lisades need UNESCO kaitse alla. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Teatud olulised metsi ohustavad kaubad, näiteks mais, suhkur ja kautšuk, puuduvad määruse kohaldamisalast. Nendest saadud toodete loetelu piirdub vaid mõne üksiku tootega, mis vähendab määruse mõju. Määruse tõhususe tagamiseks peavad selle kohaldamisalaga olema hõlmatud kõik raadamise, metsade degradeerumise ja väärtuslike kaitsealade kadumisega seotud tooted. Erilist tähelepanu tuleb pöörata kautšukile, maisile, banaanidele, roosuhkrule ning sojaga söödetud loomade lihale (nt sea- ja linnuliha). Komitee nõuab tungivalt puidumassi kaardistamist ELi tasandil. See probleem peaks lähiajal lahendatud saama. Määruse põhimõisted (nt „raadamisvaba“ või „metsa degradeerumine“) peaksid olema kooskõlas FAO määratlustega. Kohandatud määratlused või vaid osaliselt FAO määratlustel põhinevad määratlused tekitavad tõlgendamisruumi ja võivad seega põhjustada majandustegevuses osalejate jaoks õiguslikku ebakindlust. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Määruse jõustamine kuulub liikmesriikide pädevate asutuste ülesannete hulka. Kavandatava õigusakti tõhusus sõltub seega sellele seatud prioriteedist ja iga liikmesriigi ametiasutuste tegevussuutlikkusest. Vajalike rahaliste vahendite eraldamise ja süsteemide olemasolu tagamine peab kõigis liikmesriikides olema esmatähtis. Sihtotstarbelised investeeringud IT-taristusse, personal ja iga liikmesriigi ametiasutuste suurenenud tegevussuutlikkus on tõhusa ja piisava järelevalve, võrdlusanalüüsi ja riskihindamise jaoks olulised. Sellega seoses tuleks kasutada tehisintellekti. Üksused, kelle suhtes määrust kohaldatakse, peaksid rakendama läbipaistvat järelevalvesüsteemi (sealhulgas hoolsuskohustuse aruannete avaldamine kujul, mis ei sea ohtu konfidentsiaalset äriteavet). Tähtaeg peab olema juba möödunud kuupäev, et vältida edasise raadamise innustamist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Määruses keskendutakse raadamisele ja metsade degradeerumisele, mis on seotud teatud kaupade ja toodete tootmise ja tarbimisega Euroopas. Siiski ei käsitleta muid väga olulisi sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid küsimusi, mis on seotud hõlmatud toodete tootmisega. Eelkõige põhineb valitud lähenemisviis inimõiguste kaitsmiseks üksnes siseriiklike õigusraamistike alusel kohaldatavatel õigusaktidel. See tekitab suuri lünki põlisrahvaste ja kohalike kogukondade maaomandiõiguste ning muude rahvusvaheliste inimõiguste standardite kaitsmisel. |
| --- | --- |

4.4.

Komitee julgustab komisjoni kaaluma oma ettepaneku täiendamist suunistega hoolsuskohustuse täitmise ja tarneahelate riskihindamise kohta igas kaubasektoris. Suunised peaksid sisaldama võimalikke teabeallikaid, millega asjaomased vastutavad ettevõtjad võiksid tutvuda, näiteks sertifitseerimissüsteemid, mis vastavad teatavatele miinimumstandarditele. Eesmärk peaks olema vastutustundlike ja raadamisvabade tarneahelate sidusa süsteemi loomine, mis tugineks osaliselt olulisele tööle, mis on juba tehtud mitmes olemasolevas sertifitseerimissüsteemis.

| 4.5. | Hiljemalt viis aastat pärast määruse jõustumist hindab komisjon mõju põllumajandustootjatele, eelkõige väikepõllumajandustootjatele, põlisrahvastele ja kohalikele kogukondadele ning lisatoetuse võimalikku vajadust. Ettepanekuga nähakse ette ka kaubandust lihtsustavate lisavahendite vajaduse ja teostatavuse hindamine, et toetada määruse eesmärkide saavutamist sertifitseerimissüsteemide tunnustamise kaudu.
  Komitee leiab siiski, et sertifitseerimise roll ja mõju põllumajandustootjatele, sealhulgas väikepõllumajandustootjatele ja kohalikele kogukondadele, on kavandatava määruse toimimise ning kavandatud ja kavandamata mõju saavutamise jaoks olulised. Neid tuleb käsitleda eelhindamiste raames ja asjakohastest hindamistest tulenevad järeldused tuleb määrusesse lisada enne selle jõustumist. |
| --- | --- |

4.5.

Komitee leiab siiski, et sertifitseerimise roll ja mõju põllumajandustootjatele, sealhulgas väikepõllumajandustootjatele ja kohalikele kogukondadele, on kavandatava määruse toimimise ning kavandatud ja kavandamata mõju saavutamise jaoks olulised. Neid tuleb käsitleda eelhindamiste raames ja asjakohastest hindamistest tulenevad järeldused tuleb määrusesse lisada enne selle jõustumist.

| 4.6. | Riikide võrdlusanalüüsi süsteemi raames VKEdele tehtavad erandid ja lihtsustatud hoolsusmeetmed ei tohiks kaasa tuua lünki, mis võivad muuta määruse ebatõhusaks. Samal ajal ei tohiks määrus põhjustada tarbetut halduskoormust ja -kulusid. Inim- ja keskkonnaõiguste alane avalik ELi reitinguagentuur (3) võib äritegevuse kontekstis aidata VKEdel oma kohustusi täita. Komisjonil tuleks hoolikalt hinnata, kas ettepanekud sätete kohta, mis on seotud geograafilise asukoha määramisega kuni konkreetsete maatükkide täpsuse ja tõendamiskohustuseni madala riskitasemega riikides on proportsionaalsed ja vajalikud. Mõned nõuded ei tooks ELis kaasa mitte ainult vastuolusid seoses liikmesriikide subsidiaarsuse põhimõttega, vaid paneksid eelkõige ebaproportsionaalselt suure koormuse ka väiketootjatele, kellel on märkimisväärne osa ELi varustamisel. Läbipaistvuse huvides tuleb klassifitseerimise täpsed kriteeriumid avalikustada. Väikemetsa omanikke ELis ja väljaspool seda tuleb toetada, et parandada säästvat metsamajandamist, võimaldada kestlikku rahastamist ja pakkuda säästvaid metsatooteid. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Artiklid 22 ja 24 sisaldavad sätteid määrusele mittevastavate kaupade ja toodete turult kõrvaldamise ja võimaliku hävitamise kohta. See oleks enamikul juhtudel vastuolus muude oluliste ELi poliitika põhimõtete ja eesmärkidega, sealhulgas seoses toidu raiskamise vältimisega. Seetõttu soovitab komitee komisjonil need sätted läbi vaadata, et vältida väärtuslike ressursside hävitamist. Määruse eelnõu (artikkel 3) kohaselt ei tohiks turule lasta puitu, mis on saadud metsa õiguspärasest (lubatud) langetamisest põllumajandusmaa loomise eesmärgil. Asjakohane oleks selgitada, et turustamiskeeld ei hõlma automaatselt teatud lubatud langetamismenetlusest saadud puitu, mille puhul on kindlaks tehtud sotsiaalne vajadus maakasutuse muutmise järele. Sellised sätted peaksid põhinema sätetel, mis on teada paljude liikmesriikide metsandusalastest õigusaktidest, kus muutmine on lubatud erandlikel asjaoludel, mis põhinevad sellistel kriteeriumidel nagu metsastamise määr, metsa majandamine ja hüvitis uusistutuse eest. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee leiab, et lisaks kriminaalkaristusele kõige tõsisemate seaduserikkumiste korral on vaja liikmesriikide ühist lähenemisviisi, mis põhineb ELi suunistel rahaliste või mitterahaliste karistuste kohta. Samuti tuleb kehtestada läbipaistvad kriteeriumid karistuste määramiseks ja neid edendada. Lisaks haldustrahvidele ja -karistustele tuleks määruses sätestada, et ettevõtjaid saab siseriikliku õiguse alusel pidada määruse sätete rikkumise eest vastutavaks. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komisjoni materjalis mainitud õiguspärasuse määratlus on inimõigustealase olukorra lahendamiseks liiga leebe. Komitee leiab, et kõnealuses õigusaktis on tarvis jõulisemaid vahendeid, nagu tsiviilvastutus ja kindlustus. ELi import peaks hõlmama töötingimuste, ühinemisvabaduse ja töötajate õiglase kohtlemise kontrollikriteeriume. Säästva metsamajandamise kriteeriumide ja raadamise kõrval tuleb arvestada töötajate õigusi, töötervishoidu ja tööohutust, sugu, karjääri prognoositavust, õiglase pensionisüsteemi kättesaadavust ja kvaliteetseid töökohti puidutööstuse töötajatele ning metsakogukondadest ja põlisrahva hulgast pärinevatele inimestele. Prioriteedid peaksid olema õiglane maaomand ja juurdepääs maale. Rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigused peaksid olema osa hoolsuskohustuse toimimisviisist, turuletoomise nõuetest ja võrdluskriteeriumidest. Sunniviisilist tööd ja lapstööjõu kasutamist tuleb hoolikalt jälgida ja see lõpetada. Artikli 3 punktis b tuleks lisaks tootjariigi õigusaktidele arvestada ka rahvusvaheliselt asjakohaseid sotsiaalklausleid ja inimõiguste kriteeriume, mis põhinevad ILO põhikonventsioonidel, eelkõige 1989. aasta konventsioonil C169 „Põlisrahvaste ja hõimurahvaste konventsioon“ (nr 169) ja 2001. aasta konventsioonil C184 „Ohutus ja tervishoid põllumajanduses“ (nr 184) ning muudel rahvusvahelistel inimõigusi käsitlevatel õigusaktidel (4). See peaks kajastuma ka ettepaneku artikli 10 lõikes 2. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee leiab, et sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonnal peaks olema käegakatsutav roll raadamise vähendamise tõhususe jälgimisel. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Regioonide Komitee peaksid olema Euroopa Komisjoni mitut sidusrühma hõlmava platvormi liikmed ning sellele tuleks anda keskne roll õigusaktide rakendamise järelevalves. Platvormi sidusrühmi tuleks toetada satelliidiandmete kasutamisel ja arvesse tuleks võtta andmete omandiõigust. Tarvis on liikmesriikide ühtset lähenemisviisi metsade tervise ja seisundi määratlemiseks. |
| --- | --- |

4.10.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121368

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „Tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamine ELis“ (ELT C 190, 5.6.2019, lk 9).

2

(3)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus „ÜRO siduv leping äritegevuse ja inimõiguste kohta“, punkt 1.15 (ELT C 97, 24.3.2020, lk 9).

3

(4)  Nt inimõiguste ülddeklaratsioon, Euroopa sotsiaalharta, Euroopa Liidu põhiõiguste harta, maa-, kalavarude ja metsavalduse vastutustundliku haldamise vabatahtlikud suunised riikliku toiduga kindlustatuse kontekstis.

4

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/95 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/95

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse jäätmesaadetisi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1257/2013 ja (EL) 2020/1056“

(COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD))

(2022/C 275/15)

| Raportöör: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Raportöör:

Anastasis YIAPANIS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 22.11.2021
  nõukogu, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 192 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 160/2/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 22.11.2021

nõukogu, 1.12.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 192 ja 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

160/2/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks komisjoni uue määruse ettepaneku ja sellega kaasneva teatise ning on arvamusel, et inimeste tervise ja keskkonna kaitse on ELi esmatähtis prioriteet. Kui see on tehniliselt võimalik, tuleks liidus tekitatud jäätmeid töödelda ümber liidus keskkonnahoidlikul, majanduslikult ja sotsiaalselt vastuvõetaval viisil. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee kutsub liikmesriike üles võtma võimalikult kiiresti kasutusele elektroonilise andmevahetuse (EDI) süsteemi, leppima kokku ühtlustatud nõuete vastuvõtmises eelneva nõusoleku menetluste jaoks ja andma komisjonile õiguse võtta jäätmete ühtseks liigitamiseks vastu delegeeritud õigusakte. Kohe tuleks tagada toimevõime suurendamiseks vajalikud rahalised vahendid ja tehniline abi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tuleb kiiresti üle minna uutele ärimudelitele, millega antakse planeedile rohkem tagasi, kui sellelt võetakse. Töötervishoidu ja -ohutust ning töötingimusi tuleb korralikult kaitsta ja jälgida. Komitee kutsub üles investeerima töötajate koolitusse, eraldades Euroopa Sotsiaalfond+ raames selleks sihtotstarbeliselt vahendeid. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee nõuab rohkem rahastamisvõimalusi ELi ringlussevõtuga tegelevate ettevõtete rajamiseks ja/või kaasajastamiseks ning jäätmete korduskasutamise ja ringlussevõtu uudsete tehnoloogiate avastamiseks. ELi territooriumil ringlussevõtu võimekuse suurendamine aitab vähendada süsiniku- ja keskkonnajalajälge ning suurendab selles sektoris tööhõivet. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee usub, et finantstagatise ühtlustatud arvutamisel tuleks selgelt arvesse võtta kõiki jäätmesaadetistest tekkivaid ohte, ent seejuures ei tohi ettevõtteid, eelkõige väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, üle koormata. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kiidab heaks komisjoni ettepaneku viia nii käitise kui ka riigi tasandil läbi välisauditeid, mida teostavad vastava kvalifikatsiooniga ELi teavitatud asutuste poolt tunnustatud või sertifitseeritud ELi audiitorid, ning on arvamusel, et sotsiaalpartnerid ja asjaomased valitsusvälised organisatsioonid peaksid neid menetlusi jälgima. Tugevdada tuleks järelevalve-, kaebuste esitamise ja sanktsioonide mehhanismi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub üles kehtestama määruse vastuvõtmise järel maksimaalselt kahe aasta pikkuse üleminekuperioodi. Lisaks tuleks perioodi, mille jooksul transiidikoha pädevad asutused saavad esitada kavandatud taaskasutuseks mõeldud saadetiste vastu vastuväiteid, vähendada kümne päevani ja ühe saadetise vastu peaks olema võimalik esitada vastuväiteid ainult üks kord. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kutsub üles laiendama EDI süsteemi kõigile ekspordiks, impordiks ja transiidiks mõeldud jäätmesaadetistele. Süsteem peaks saama kasutusvalmis võimalikult kiiresti, veel enne Euroopa Komisjoni pakutud kaheaastase tähtaja möödumist. Selleks on vaja piisavaid inim- ja tehnilisi ressursse. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee arvates vähendab kvaliteetsete ringlussevõetavate jäätmete eksport ja eeskätt suure kriitilise tähtsusega tooraine sisaldusega jäätmete eksport ELi kestlikkust ja ülemaailmset konkurentsivõimet. Tuleb investeerida jäätmekäitlustaristusse, eriti riikides, kus on algatatud rikkumismenetlused. Tuleks hinnata jäätmete ekspordimahtude lähteolukorda, et tuvastada muutusi jäätmeveos ja seega kaitsta ELi ning saavutada rohelises kokkuleppes ja ringmajanduse tegevuskavas kirjeldatud ELi eesmärgid. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Mis puutub keskkonnakohustustesse, siis peaksid nii Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) kuuluvad kui ka sinna mittekuuluvad riigid täitma sama rangeid nõudeid, nagu need on kehtestatud ELis, ning tuleks esitada tõendid, et kõik vastuvõtvad riigid juba käitlevad oma riigis tekitatud jäätmeid ELi normidele sarnasel keskkonnahoidlikul viisil ning ILO põhikonventsioone ja töönorme järgides. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee toetab kontrolli- ja uurimismenetluste kehtestamist ning nõuab liikmesriikide ja liidu täielikku koostööd ning ühtlustatud trahvisüsteemi, mis oleks tõhus ja rikkumisega proportsionaalne. Mittekonfidentsiaalsed andmed tuleks teha avalikult kättesaadavaks kõigile huvitatud osapooltele, sealhulgas sotsiaalpartneritele, valitsusvälistele organisatsioonidele, kohalikele omavalitsustele ja kodanikele. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Tootmisettevõtteid tuleb motiveerida välja töötama tooteid, mis sobivad korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks. Tarvis on liikmesriikide ja Euroopa tasandi strateegiaid, mis hõlmavad sotsiaalpartnereid, VKEde esindajaid ning kodanikuühiskonna organisatsioone, ning neid strateegiaid tuleb edendada koostööplatvormide kaudu. Suurepärane näide sellest on Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvorm (1). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles hindama võimalust luua teisese tooraine turu vaatlusrühm, mis täidaks Euroopa Komisjonile nõu andvat rolli ning võiks analüüsida sektori arengupoliitikat ja võimalusi kõrvaldada olemasolevad kitsaskohad ja hoida väärtuslik teisene tooraine ELis ning esitada selleks soovitusi. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee nõuab ka määruse rakendamise mõju põhjalikku hindamist viis aastat pärast määruse jõustumist. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Sissejuhatus ja üldised märkused

| 2.1. | Materjalide, näiteks metallide, mineraalide, biomassi ja fossiilkütuste tarbimine eeldatavasti kahekordistub aastaks 2060, (2) mis omakorda suurendab aastas tekitatavate jäätmete kogust 2050. aastaks 70 % (3). Suure sissetulekuga riigid on maailma suurimad jäätmete eksportijad, arengumaad aga suurimad importijad (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tootmisettevõtete tootmiskuludest läheb kokku umbes 40 % toorainetele. Praegu pärineb vaid 12 % ELi tööstussektoris kasutatavast materjaliressursist ringlusse- ja taaskasutusse võetud materjalist (5). Ringlussevõetud tooraine kasutamist takistab kõige rohkem selle kõrge hind võrreldes uue toorainega. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Euroopa Komisjon avaldas 17. novembril 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, milles käsitletakse jäätmesaadetisi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1257/2013 (6) ja (EL) 2020/1056 (7) (määrus). Sellega asendatakse 15 aasta vanune jäätmesaadetiste määrus (EÜ) nr 1013/2006, (8) mille läbivaatamist Euroopa Parlament (9) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (10) on nõudnud, ning see tugineb Euroopa rohelises kokkuleppes (11) ja ringmajanduse tegevuskavas (12) väljakuulutatud eesmärkidele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Suurenevad jäätmekogused ja majanduse areng on viinud EList kolmandatesse riikidesse eksporditavate jäätmete hulga suurenemiseni, mis on omakorda põhjustanud sihtriikides teatud negatiivset keskkonna- ja tervisemõju. Määruse eesmärk on lihtsustada ja kiirendada ELi-siseste korduskasutuseks ja ringlussevõtuks mõeldud saadetiste menetlemist, sellega kehtestatakse teatud selged eeskirjad jäätmete ekspordiks, impordiks ja transiidiks ning jõustatakse praegune ELi ebaseaduslike saadetiste vastase tegevuse raamistik. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks komisjoni uue määruse ettepaneku ja sellega kaasneva teatise ning on arvamusel, et inimeste tervise ja keskkonna kaitse on ELi esmatähtis prioriteet. EL kui kliimamuutuste vastase võitluse eestvedaja peaks suutma oma territooriumil tekitatavate jäätmetega ise toime tulla ja mitte eksportima neid teistesse riikidesse. Tuleb kiiresti üle minna uutele ärimudelitele, millega antakse planeedile rohkem tagasi, kui sellelt võetakse ja mida toetaks kõigi asjaomaste sidusrühmade kestlik käitumine. Investeeringud keskkonnahoidlikku jäätmekäitlustaristusse peaksid jääma esmatähtsaks, eriti riikides, kus on algatatud rikkumismenetlused. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Majanduslikust küljest võivad jäätmed olla väga väärtuslikud ringlussevõetud tooraine taaskasutamise seisukohast, toetades ELi ringmajandust, vähendades sõltuvust teatud esmasest toorainest ning kärpides seejuures Euroopas esmase tooraine tootmiseks vajalikku energiakulu ja vähendades CO2 heidet. Ühtlasi on komitee arvamusel, et kvaliteetsete ringlussevõetavate jäätmete eksport ja eeskätt suure kriitilise tähtsusega tooraine sisaldusega jäätmete eksport vähendab ELi kestlikkust ja ülemaailmset konkurentsivõimet, sest liiduvälistele konkurentidele antakse väärtuslikke ressursse. |
| --- | --- |

2.6.

3.   ELi-sisesed jäätmesaadetised

| 3.1. | Komisjoni läbiviidud konsulteerimisel sidusrühmadega ilmnesid järgmised vajadused:






  — | teatamismenetluste digiteerimine; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

teatamismenetluste digiteerimine;

| — | kiirmenetluse uuendamine; |
| --- | --- |

—

kiirmenetluse uuendamine;

| — | ühtsed ja läbipaistvad jäätmete liigitamise ning finantstagatiste arvutamise eeskirjad; |
| --- | --- |

—

ühtsed ja läbipaistvad jäätmete liigitamise ning finantstagatiste arvutamise eeskirjad;

| — | kooskõla läheduspõhimõtte ja jäätmehierarhiaga. |
| --- | --- |

—

kooskõla läheduspõhimõtte ja jäätmehierarhiaga.

| 3.2. | 2006. aasta määruse killustatud rakendamine ELis on ELi-siseste jäätmesaadetiste puhul viinud pikaldaste menetluste ja pideva bürokraatiani. See põhjustab majandustegevuses osalejatele viivitusi ning rahalist kahju, mistõttu nad hoiduvad jäätmeid materjalide taaskasutamiseks ELi piires vedamast. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee leiab, et kui see on tehniliselt võimalik, tuleks liidus tekitatud jäätmeid töödelda ümber liidus keskkonnahoidlikul, majanduslikult ja sotsiaalselt vastuvõetaval viisil, pidades seejuures alati kinni keskkonna-, tervishoiu- ja ohutusnõuetest. Liidu sees veetavate jäätmete suurem hulk ja kiiremad menetlused tugevdavad liidus ringmajandust, toetavad ELi konkurentsivõimet ja strateegilist autonoomsust ning loovad aluse uutele töökohtadele. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ELi piires ringlussevõtu võimekuse suurendamine on äärmiselt tähtis ning aitab vähendada süsiniku- ja keskkonnajalajälge. See võib kõnealuses sektoris suurendada ka tööhõivet: Euroopa Komisjoni esitatud andmed, mille kohaselt ringlusse- ja korduskasutusse võtu sektoris luuakse 9 000–23 000 uut töökohta, on paljulubavad ning kui ringlussevõtu võimekust tõhusalt toetada, võivad need arvud osutuda veelgi suuremaks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee arvates on täiesti vastuvõetamatu, et mõni liikmesriik kasutab endiselt paberipõhiseid menetlusi ning et mõnel juhul tõlgendavad isegi sama liikmesriigi eri piirkonnad jõustamismenetlusi erinevalt. Seepärast kutsub komitee liikmesriike üles võtma võimalikult kiiresti omaks Euroopa Komisjoni pakutud digilahendused ning tagama sujuva ülemineku ühtlustatud ja läbipaistvale Euroopa raamistikule, leppima kokku ühtlustatud nõuete vastuvõtmises eelneva nõusoleku menetluste jaoks ning andma komisjonile õiguse võtta jäätmete ühtseks liigitamiseks vastu delegeeritud õigusakte. Kohe tuleks tagada toimevõime suurendamiseks vajalikud rahalised vahendid ja tehniline abi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komisjon teeb ettepaneku jäätmesaadetiste finantstagatise arvutamise menetlus ühtlustada. Komitee kiidab heaks asjaolu, et see muudab süsteemi ettevõtetele prognoositavamaks, ent kutsub üles arvutama neid summasid proportsionaalselt viisil, mis ei tekitaks majandustegevuses osalejatele täiendavat koormust. Komitee on seisukohal, et finantstagatis peaks selgelt hõlmama kõiki jäätmesaadetistest tekkivaid ohte, ent seejuures ei tohi ettevõtteid üle koormata, eriti arvestades, et protsessi on kaasatud palju väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, mille vaba likviidsus on piiratud. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Samuti nõuab komitee Euroopa Liidult ja liikmesriikidelt rohkem rahastamisvõimalusi ELi ringlussevõtuga tegelevate ettevõtete rajamiseks ja/või kaasajastamiseks ning uudsete jäätmete korduskasutamise ja ringlussevõtu tehnoloogiate avastamiseks. Viivitamatult tuleb arendada ringlussevõtust saadud tooraine lõppturge, et luua täielikult toimiv teisese tooraine turg, muutes olelusringi lõppu jõudnud tooted uueks tootmises kasutatavaks tooraineks. Samuti peaks EL suurendama ringlussevõetud materjalide kättesaadavust ja kvaliteeti, keskendudes materjali võimele säilitada pärast ringlussevõttu oma olemuslikke omadusi, ning selle võimet asendada edasises kasutuses esmast toorainet. See suurendab liidus töötlemisvõimekust, loob uusi kvaliteetseid ja keskkonnasäästlikke töökohti ning annab võimaluse selgitada välja, missugused toorained tekitavad väärtusetuid jäätmeid ja need pikaajalises perspektiivis kasutusest välja jätta või asendada. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Jäätmesaadetiste eksport, import ja transiit

| 4.1. | Kolmandatesse riikidesse eksporditavate jäätmete maht on viimase 17 aasta jooksul 75 % suurenenud ja küündib ligikaudu 33 miljoni tonnini aastas (13). Seejuures mõeldakse väga sageli väga vähe või ei mõelda üldse sellele, kuidas ettevõtted, kuhu jäätmed toimetatakse, toimivad ja jäätmeid töötlevad. ELis imporditakse aastas 16 miljonit tonni jäätmeid, ELi sees kaubeldavate jäätmete hulk küündib aga 70 miljoni tonnini. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EL on enam kui 80 vabakaubanduslepingu pool ning umbes 40 lepingut on praegu ootel või läbirääkimiste järgus. Komitee hinnangul on äärmiselt sobimatu, et vaid kahes neist mainitakse sõnaselgelt ringmajandust, (14) ning ta nõuab rohkem tähelepanu kõigi olemasolevate ja tulevaste vabakaubanduslepingute kestlikku arengut käsitlevate peatükkide tugevdamisele ja nende tõhusa rakendamise tagamisele. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Suhteliselt hiljuti Hiina, India, Tai, Vietnami ja Malaisia kehtestatud plastjäätmetega kauplemise piirangud on esile toonud ELi liigse sõltuvuse jäätmete käitlemisest välisriikides. Vastuvõetamatu sõltuvus jäätmete ekspordist muudab ELi majanduse tarneahela häirete suhtes haavatavaks. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Jäätmete eksportimisel tuleks kinni pidada täieliku läbipaistvuse eeskirjadest ning teha avalikult kättesaadavaks sihtriigi keskkonnahoidliku jäätmekäitluse nõuded. Komitee kiidab heaks komisjoni ettepaneku viia väljaspool liitu asuvates jäätmehoidlates läbi välisauditeid ning on arvamusel, et need peaksid hõlmama üksikasjalikke sätteid keskkonnajalajälje ja töötingimuste kohta. Korduskasutamise eesmärgil transporditava saadetise korral tuleks kinni pidada põhimõttest „saastaja maksab“ ning tootega peaksid kaasas käima laiendatud tootjavastutuse tasud, sest tarbijad on need jäätmeetapi kulude katmiseks kinni maksnud sõltumata sellest, kus jäätmeid käideldakse. Auditimenetlustes peaksid osalema ka sotsiaalpartnerid ja asjaomased valitsusvälised organisatsioonid ning avatud andmetaristuid tuleb rahastada ja need tuleb kättesaadavaks teha. Valitsusväliste organisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmade kaebuste lahendamise mehhanisme tuleks tugevdada. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee julgustab (vastava kvalifikatsiooniga ELi teavitatud asutuste poolt) tunnustatud või sertifitseeritud ELi audiitorit viima läbi auditimenetlusi käitise ja riigi tasandil, et tagada jäätmete sihtriigis ELi riigis kohaldatavate inimtervise, keskkonna- ja sotsiaalsete standardite järgimine. Kirjeldada tuleb üksikasjalikumaid auditimenetlusi, samuti järelevalvekriteeriume, kaebusi ja sanktsioone. Samuti on vaja kirjeldada (mahupõhised ja riskipõhised) sisendeid, mis võivad käivitada auditi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee julgustab VKEsid viima tootjavastutusorganisatsioonide kaudu kolmandates riikides asuvates jäätmekäitlusettevõtetes läbi auditeid, sest see peaks vähendama asjaomaste toimingutega kaasnevat rahalist koormust. Töötervishoidu ja -ohutust ning töötingimusi tuleb hästi kaitsta ja jälgida. Investeeringud töötajate koolitamisse ja oskusteadmistesse tuleks katta Euroopa Sotsiaalfond+ raames sihtotstarbeliselt eraldatud vahenditest. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee mõistab, et asutused ja majandustegevuses osalejad vajavad uute eeskirjade rakendamiseks ning nende järgmiseks veidi kohanemisaega. Ent komitee arvates ei ole pakutud kolme aasta pikkune tähtaeg pärast määruse jõustumist piisavalt ambitsioonikas ja ta kutsub üles kehtestama maksimaalselt kaheaastase üleminekuperioodi. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Euroopa Komisjon pakkus transiidikoha pädevatele asutustele kavandatava taaskasutuseks mõeldud saadetise vastu põhjendatud vastuväidete esitamiseks välja 30päevase tähtaja. Komitee arvates tuleks operatiivsuse tagamiseks ja ebavajalike viivituste vältimiseks lühendada seda tähtaega kümne päevani. Komitee nõuab ka nimetatud asutustele selgete piirangute kehtestamist, et nad ei saaks sama saadetise vastu mitu korda vastuväiteid esitada. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee kutsub üles laiendama EDI süsteemi kõigile ekspordiks, impordiks ja transiidiks mõeldud jäätmesaadetistele. Ainult nii saab tagada nende protsesside jälgitavuse ja läbipaistvuse selliselt, et nende korral järgitaks samu eeskirju, mis kehtivad liidusisestele saadetistele. Komisjon ja liikmesriigid peavad tegema maksimaalseid jõupingutusi, et rakendada see süsteem tööle võimalikult kiiresti, juba enne kavandatud kaheaastase tähtaja möödumist. Komitee kutsub üles nägema selleks ette piisavaid inim- ja tehnilisi ressursse. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Kui teatud sihtriigid võidakse vabastada kohustusest tõendada, mil määral nad täidavad olulisi inimeste tervise alaseid ja keskkonnanõudeid, ainult seetõttu, et nad on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmed, läheb see vastuollu reformi mõttega ning võib nõrgendada tervet süsteemi. Komitee nõuab, et jäätmete ekspordi puhul täidaksid OECDsse kuuluvad ja sinna mittekuuluvad riigid sama rangeid keskkonnanõudeid, nagu need on kehtestatud ELis. Komitee nõuab ka tõendeid, et kõik vastuvõtvad riigid juba käitlevad oma riigis tekitatud jäätmeid ELi tavale sarnasel keskkonnahoidlikul viisil ning ILO põhikonventsioone ja töönorme järgides. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Ebaseaduslik jäätmevedu

| 5.1. | 2006. aasta määruse erinev jõustamine liikmesriikide lõikes on kaasa toonud ebaseadusliku jäätmeveo sagenemise. Keeruline on esitada täpseid arvandmeid, ent arvatakse, et 30 % kõigist Euroopa jäätmesaadetistest on ebaseaduslikud ja nende väärtus küündib aastas umbes 9,5 miljardi euroni (15). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sidusrühmadega konsulteerimisest selgus, et ebaseadusliku jäätmeveo vastaste menetluste tugevdamist toetatakse laialdaselt. Jäätmete ekspordi, impordi ja transiidi tugevdatud kontroll on vajalik, et võidelda keskkonnakuritegude ja ebaseadusliku jäätmeveo vastu. Komitee pooldab ja toetab kontrolli- ja uurimismenetluste kehtestamist ning nõuab liikmesriikide ja liidu täielikku koostööd kooskõlas ELi uue organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegiaga (2021–2025) (16). Euroopa Pettusevastase Ameti osalemine võib aidata mõnes liikmesriigis kompenseerida inimressursside puudust ja tagada tõhusama koostööraamistiku. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ebaseaduslik jäätmevedu on endiselt üks kõige raskematest keskkonnakuritegudest ning seda peetakse väga kasumlikuks ja madala riskitasemega tegevuseks, millel on hävitavad tagajärjed inimeste tervisele ja keskkonnale. Euroopa Kontrollikoda on märkinud, et ebaseadusliku jäätmeveo juhtumite avastamise määr on madal ning et nende kuritegude korral on vastutusele võtmise määr teiste kuriteoliikidega võrreldes madalam, rakendatavad sanktsioonid ei ole aga proportsionaalsed ega hoiatavad (17). See on peamiselt tingitud asjaolust, et jäätmeveo ahelad on väga keerulised ja osalejate teadlikkust ebaseaduslikust tegevusest on raske tõestada, eriti seetõttu, et jäätmed võivad enne ebaseaduslikku kõrvaldamist mitu korda omanikku vahetada ning ühest riigist teise liikuda. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kui neil on juurdepääs andmetele, suudavad tööstussektori sidusrühmad ja valitsusvälised organisatsioonid võimalikke ebaseaduslikke jäätmesaadetisi jälgida ja saavad nendest teatada. Komitee kutsub seepärast üles tegema mittekonfidentsiaalsed andmed kättesaadavaks kõigile huvitatud osapooltele, sealhulgas sotsiaalpartneritele, valitsusvälistele organisatsioonidele, kohalikele omavalitsustele ja kodanikele. Komitee on seisukohal, et kõikehõlmav andmekogumine ja suurem läbipaistvus toovad kaasa tugevama kontrolli ning vähendavad ebaseaduslikke jäätmesaadetisi. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee on siiski arvamusel, et tuvastatud ebaseadusliku jäätmeveoga tegelejaid tuleks selgelt eristada ettevõtetest, kes on mõistetud süüdi inimlikus veas dokumentide koostamisel (eriti seoses VII lisaga) (18) nii, nagu see oli minevikus. Komitee nõuab ühtlustatud trahvisüsteemi, mis oleks tõhus ja rikkumisega proportsionaalne. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Lõppmärkused

| 6.1. | Kõigile peaks nüüd olema selge, et me toodame liiga palju jäätmeid, millele lisandub uute loodusvarade vähesuse probleem. Komitee nõuab reguleerivat raamistikku, mis motiveeriks kasutama ringlussevõetud materjale, mis omakorda aitaks vähendada CO2 heidet ja hoida ära väärtuslike jäätmete prügimäele sattumist. Jäätmete ressursina kasutamine on ringmajanduse tegevuskava keskmes ning komitee on juba tõdenud järgmist: „Selleks et siduda majanduslik areng loodusvarade tarbimisest ja sellest tulenevatest keskkonnamõjudest lahti, peab EL enesele seadma ambitsioonikamad eesmärgid“ (19). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitee kutsub üles esitama kooskõlas ringmajanduse põhimõtetega seadusandlikke ettepanekuid, mis motiveeriksid tootmisettevõtteid välja töötama korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks sobivaid tooteid ning hõlmaksid ringmajanduse ärimudelite arendamist. Tuleb välja töötada Euroopa Liidu ja liikmesriikide strateegiad ning õigusraamistikud, mis motiveerivad selliseks üleminekuks ja võitlevad toodete enneaegse vananemise vastu, ning kaasata sellesse sotsiaalpartnereid, VKEde esindajaid ja kodanikuühiskonna organisatsioone. Üleminek ringmajandusele tähendab ühelt poolt, et toodete väärtus püsib kauem majanduses, ja teiselt poolt, et laiendatakse ringlussevõetud tooraine kasutamist. Seetõttu on äärmiselt tähtis hõlbustada juurdepääsu uudsetele lahendustele jäätmete teiseseks tooraineks muutmiseks ning seda tuleb toetada internetiplatvormide (näiteks Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvorm) ja heade tavade jagamise kaudu. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komitee arvates on EDI rakendamine vägagi vajalik ja kooskõlas ELi digistrateegiaga (20) ning ta kutsub üles seda kiiresti rakendama, sest see võib vähendada ettevõtete majanduslikku kahju, tagada kiiremad menetlused ja kvaliteediseire. Ühtlasi on komitee seisukohal, et elektrooniline süsteem suurendab läbipaistvust ja tõhusust, tagab andmete parema jälgitavuse, loob raamistiku liikmesriikide tihedaks koostööks ning julgustab arendama töökindlaid jäätmeturge. Komitee teeb ka ettepaneku kasutada transpordi jälgimiseks ajakohast tehnoloogiat (asjade internet ja satelliidid) ning andmete turvalisuse tagamiseks plokiahela tehnoloogiat. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks mõeldud jäätmesaadetisi tuleb selgelt eristada madalamateks taaskasutuse vormideks, näiteks põletamiseks mõeldud saadetistest. On hädavajalik, et algusest peale oleksid olemas õiged uurimisvahendid ja selged kriteeriumid, millega keelatakse jäätmevedu vääradel ettekäänetel. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles hindama võimalust luua teisese tooraine turu vaatlusrühm, mis võib analüüsida sektori arengupoliitikat ja olemasolevate kitsaskohtade kõrvaldamise võimalusi ning esitada selleks soovitusi. Vaatlusrühm peaks hõlmama kõiki asjaomaseid Euroopa Liidu sidusrühmi ja täitma komisjonile nõu andvat rolli. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Komitee on ka arvamusel, et Euroopa Komisjon peaks viis aastat pärast määruse jõustumist selle rakendamise mõju põhjalikult hindama. |
| --- | --- |

6.6.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/en.

1

(2)  OECD (2018), Global Material Resources Outlook to 2060.

2

(3)  World Bank: A Global Snapshot of Solid Waste Management to 2050.

3

(4)  Euroopa Keskkonnapoliitika Instituut, „EU circular economy and trade“.

4

(5)  Eurostat, „Circular Economy in the EU“.

5

(6)  ELT L 330, 10.12.2013, lk 1.

6

(7)  ELT L 249, 31.7.2020, lk 33.

7

(8)  ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.

8

(9)  Euroopa Parlament, „Waste Shipment Regulation Revision of Regulation (EC) No 1013/2006 on shipments of waste“.

9

(10)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime“ (ELT C 220, 9.6.2021, lk 118).

10

(11)  COM(2019) 640 final.

11

(12)  COM(2020) 98 final.

12

(13)  Teatis „Meie jäätmed, meie vastutus“.

13

(14)  Mehhiko ja Uus-Meremaaga sõlmitud vabakaubanduslepingud.

14

(15)  Küsimused ja vastused uute jäätmesaadetisi käsitlevate ELi eeskirjade kohta.

15

(16)  ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025).

16

(17)  Ülevaade nr 4/2020: ELi meetmed plastijäätmete probleemi lahendamiseks.

17

(18)  VII lisa. Jäätmesaadetistele lisatud teave.

18

(19)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Õhukvaliteeti, vett ja jäätmeid käsitlevate ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine“ (ELT C 110, 22.3.2019).

19

(20)  Euroopa digistrateegia „Euroopa digituleviku kujundamine“.

20

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/101

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „„Eesmärk 55“: ELi 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamine teel kliimaneutraalsuseni“

(COM(2021) 550 final)

(2022/C 275/16)

| Raportöörid: | Cillian LOHAN ja Stefano MALLIA |
| --- | --- |

Raportöörid:

Cillian LOHAN ja Stefano MALLIA

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.2.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 24.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 198/2/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 13.9.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.2.2022

Vastuvõtmine täiskogus:

24.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

198/2/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kliimaneutraalse ühiskonna suunas liikudes tuleb meil kasutusele võtta mudel, mis tagab jõudsalt edeneva majanduse. Kui soovime, et EL omaks juhtrolli ja et ülejäänud maailm võtaks EList eeskuju, peaksime püüdma kujundada kõige tulemuslikuma mudeli – sellise, mis on majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonna seisukohast õiglane ja jätkusuutlik. Võttes kasutusele mudeli, mis ei too kaasa kestlikul arengul põhinevat majanduskasvu, jääksime rahvusvahelisel areenil isolatsiooni ja annaksime teistele globaalsetele konkurentidele võimaluse juhtpositsiooni haarata. Euroopa tegevusviisi edendamisel ning ausa konkurentsi tagamisel ELi ja konkureerivate maailmajagude vahel etendab olulist rolli ELi kliimadiplomaatia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Paketis „Eesmärk 55“ esitatud 2030. aasta läbivaadatud eesmärkide saavutamine mõjutab sektoreid, piirkondi, kogukondi ja üksikisikuid kogu Euroopas ebaühtlaselt. Nende probleemide lahendamiseks soovitab komitee, et Euroopa Komisjon kirjeldaks ja analüüsiks üksikasjalikult mõju, mida üleminek avaldab tööhõivele ja oskustele eri riikides, piirkondades ja sektorites, sealhulgas alltöövõtjatele ja järgmise etapi väärtusahelatele. Puudub ühtne, kõigile sobiv lahendus ning seepärast peavad üleminekut soodustavad meetmed olema kohandatud nii, et need kajastaksid Euroopas esinevaid erinevaid olusid, pidades silmas vajadust tagada võrdsed võimalused ja arvestades liikmesriikide erinevaid lähtekohti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ELi institutsioonid peaksid töötama välja lisaettepanekuid ulatuslike avaliku ja erasektori investeeringute kaasamiseks Euroopa ja riigi tasandil, et toetada üleminekut nendes sektorites ja piirkondades, mida tuleb kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks põhjalikult ümber kujundada. Sellega seoses on komitee kindlal seisukohal, et õiglase ülemineku fondi mahtu ja kohaldamisala tuleb olulisel määral suurendada, et see oleks vastavuses eesseisvate raskustega. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles esitama ettepaneku uue juhtimisraamistiku kohta, et ennetada ja juhtida muutusi, mis on seotud rohepöördega töömaailmas. Sellega tuleks samuti julgustada liikmesriike looma kolmepoolseid õiglase ülemineku komisjone, et võimaldada piirkondlikel omavalitsustel, sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel osaleda riiklike ja piirkondlike õiglase ülemineku kavade rakendamises. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee leiab, et ELil tuleb töötada kliimaneutraalsuse (kasvuhoonegaaside netonullheite) saavutamise suunas, tagades samal ajal konkurentsivõime ning ettevõtetele ja kodanikele taskukohase hinnaga energiavarustuskindluse. Euroopa konkurentsivõime tagamine peaks käima käsikäes selle tagamisega, et ELi konkurendid järgiksid rangeimaid keskkonna- ja sotsiaalseid standardeid. Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vastase kaitse tugevdamine kolmandatest riikidest pärit impordi puhul on oluline, et tagada ELi kliimapoliitika keskkonnaalane terviklikkus ja sotsiaalne heakskiit. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ELi õigusraamistiku abil on vaja tagada, et kõige konkurentsivõimelisemad ettevõtted oleksid järgmistel aastakümnetel need, millel on juhtroll jätkusuutlike ja vähese CO2 heitega ärimudelite rakendamisel. Seepärast on komitee kindlal arvamusel, et õigusnormid peaksid sillutama teed uute tehnoloogiate väljatöötamisele ja turuleviimisele, sealhulgas nõudluspoolsed meetmed juhtivate turgude loomiseks ja vähese CO2 heitega toodete tarbimise soodustamiseks. Lisaks peaksid kõik paketi „Eesmärk 55“ raames esitatavad seadusandlikud ettepanekud läbima konkurentsivõime kontrolli kestliku arengu eesmärkide põhimõtete alusel, et oleks hästi mõistetav nende täielik mõju ettevõtetele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on veendunud, et erilist tähelepanu tuleb pöörata majandussektoritele, kus on suur mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (MVKEd) osakaal. MVKEdel on potentsiaal kiirendada innovatsiooni Euroopa majanduse CO2 heite vähendamiseks vajalike toodete ja lahenduste arendamisel. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tungivalt on vaja poliitilist sidusust, tunnistades kliimakriisi ja elurikkuse kriisi omavahelist seotust. Uusi tehnoloogiaid täiendab energia- ja materjalitarbimise vähendamine vastavalt ringmajanduse põhimõtetele. Valdkondlikud strateegiad ja rahastamismudelid peaksid olema paketiga „Eesmärk 55“ kooskõlas, tagades näiteks, et maaomanikele/maahaldajatele/põllumajandustootjatele hüvitatakse süsiniku looduslik säilitamine mullas ja et keskkonnakahjulikud toetused peatatakse. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Oluline on selgelt ja ausalt teavitada inimesi nii kuludest kui ka tuludest, mis kaasnevad nende järskude ja ulatuslike meetmetega, mida on vaja võtta 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamiseks. Need muutused mõjutavad kõiki sektoreid ja piirkondi ning kasu ei pruugi kohe näha olla. Laiapõhjalise toetuse tagamine nõuab kõigilt ühiskonnaliikmetelt enneolematul tasemel arusaamist ja kaasatust. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Käesoleva arvamuse põhjendus ja ülesehitus

| 2.1. | Käesoleva arvamuse eesmärk on esitada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üldine seisukoht paketi „Eesmärk 55“ kohta, mille komisjon esitas 14. detsembril. Komitee rõhutab vajadust, et pakett tagaks sotsiaalselt õiglase, konkurentsivõimelise ja keskkonnahoidliku ülemineku. Komitee esitab konkreetsed arvamused paketi kõigi asjakohaste seadusandlike ettepanekute kohta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee rõhutab, et pakett „Eesmärk 55“ tuleb siduda ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärkidega, mida komitee on toetanud varasemates arvamustes. Kestliku arengu eesmärgid on eriti kasulikud, sest need on üleilmsed ja hõlmavad lisaks komisjoni paketi aluseks olevale pakilisele kliimaprobleemile ka muid vajalikke majandusliku ja sotsiaalse kestlikkuse eesmärke, mis tuleb paketi edu saavutamiseks täita. Seepärast esitatakse järgnev arvamus kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkide kolme peamise sihiga. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Üldpõhimõtted – komitee konkreetsed seisukohad komisjoni dokumendi kohta

Sotsiaalselt õiglane üleminek

| 3.1. | Oma resolutsioonis Euroopa tuleviku konverentsi teemal tegi komitee ettepaneku „luua Euroopa jaoks uus narratiiv, mis seob Euroopa kaug- ja lähimineviku tänapäevaga ning pakub tulevikunägemuse, mis põhineb piiriülesel koostööl, Euroopa rahvaste vaheliste sidemete tugevdamisel ning solidaarsusel, sotsiaalsel õiglusel, põlvkondadevahelisel koostööl, soolisel võrdõiguslikkusel, kestlikul heaolul ning õiglasel rohe- ja digiüleminekul. On hädavajalik võimendada üldsuse toetust nendele väärtustele, et kujundada ümber meie majanduskasvu- ja juhtimismudelid kestlikkuse suunas, ehitada üles võrdsem ühiskond ning asetada kodanikuühiskonna organisatsioonid ülesehitamise ja taastamise keskmesse“ (1). Komitee on kindlalt veendunud, et paketi „Eesmärk 55“ hästi läbimõeldud rakendamine aitab kaasa selle uue narratiivi elluviimisele. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Samuti on komitee märkinud, et keskenduda tuleb õiglasele ja kestlikule COVID-19 kriisist taastumisele, mis sillutab teed kaasavamale ühiskonnale, arendab pikaajalist konkurentsivõimet ja loob koostöökeskkonna, võttes täielikult arvesse ELi liikmesriikides esinevaid ja omavahel põimunud sotsiaalseid, majanduslikke, demokraatlikke, demograafilisi ja kliimakriise, rohe- ja digiülemineku vajadust ning pandeemiast tingitud pikemaajalisi struktuurimuutusi (2). ELi kõige tähtsam eesmärk peab olema tugevdada meie sotsiaalse turumajanduse mudelit, milles jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline majandus ning hästi väljaarendatud sotsiaalpoliitika käivad käsikäes. Seega on Euroopa rohelise kokkuleppe saavutamine – mida komitee on juba algusest peale kiiduväärseks pidanud – õige tee, mida mööda edasi minna. Euroopa roheline kokkulepe on uus Euroopa majanduskasvu strateegia, mille keskmes on heaolu, kestlikkus ja sotsiaalne õiglus. Jõuka Euroopa saavutamiseks on oluline tagada õiglane üleminek kliimaneutraalsele eluviisile, edendada kvaliteetseid töökohti ning kestlikku ettevõtlust ja innovatsiooni, sealhulgas ringmajandust ja sotsiaalmajandust (3). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pakett „Eesmärk 55“ on samm 2050. aastaks kliimaneutraalse Euroopa majanduse saavutamise suunas. Selline üleminek nõuab meie elu-, töö- ja käitumisviisi põhjalikku ümberhindamist. Võttes arvesse, et puudub ühtne, kõigile sobiv lahendus, peavad üleminekut soodustavad meetmed olema kohandatud nii, et need kajastaksid Euroopas esinevaid erinevaid olusid, pidades silmas vajadust tagada võrdsed võimalused ja arvestades liikmesriikide erinevaid lähtekohti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Paketis „Eesmärk 55“ esitatud 2030. aasta läbivaadatud eesmärkide saavutamine mõjutab sektoreid, piirkondi, kogukondi ja üksikisikuid kogu Euroopas ebaühtlaselt. On täiesti selge, et kiire üleminek vähese CO2 heitega majandusele toob kaasa suuri raskusi kodanikele, töötajatele, ettevõtetele ja piirkondadele, eriti neile, kes sõltuvad kõige rohkem CO2-mahukatest sektoritest ja tööstusharudest. Samuti väärib märkimist, et vähese CO2 heitega majandusele üleminekul seisavad märkimisväärsete raskustega silmitsi ka äärealadel asuvad liikmesriigid. Kui nendele raskustele piisavat tähelepanu ei pöörata, võib see põhjustada ebavõrdsuse suurenemise ning tuua kaasa ulatusliku ümberstruktureerimise, tööpuuduse ning piirkondade, maa-alade ja keskkondade deindustrialiseerimise. See võib põhjustada ELi kodanike seas sotsiaalse heakskiidu puudumist ja anda poliitilise tagasilöögi Euroopa rohelise kokkuleppe tegevuskavale. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nende murekohtade lahendamiseks kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles esitama rohkem poliitikameetmeid, millega tugevdada Euroopa rohelise kokkuleppe sotsiaalset ja tööhõivealast mõõdet. Praegu on komisjoni seadusandlikud ettepanekud koostatud eesmärgiga saavutada 2030. aastaks seatud kliimaeesmärk, mis on absoluutselt vajalik, kuid need ei hõlma piisavaid meetmeid, millega tagada Euroopa töötajate ja madala sissetulekuga leibkondade jaoks õiglane üleminek. Et olla sotsiaalselt vastuvõetav, peaks paketis esitatud kliimaeesmärgile vastama samaväärne sotsiaalne eesmärk, mis on kooskõlas ELi nõukogu hiljutise Porto deklaratsiooni, Euroopa sotsiaalõiguste samba ja ILO õiglase ülemineku suunistega. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Konkreetsemalt kutsub komitee paketi sotsiaalse mõõtme tugevdamiseks ELi institutsioone üles tegema järgmist. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Kirjeldama ja analüüsima üksikasjalikult mõju, mida üleminek avaldab tööhõivele ja oskustele eri riikides, piirkondades ja sektorites, sealhulgas alltöövõtjatele ja järgmise etapi väärtusahelatele. Samuti on vaja analüüsida mõju riigi rahandusele, kaubavoogudele ja tarbijatele. Selline üksikasjalik ülevaade täiendaks komisjoni varasemate mõjuhinnangute üldist perspektiivi ning annaks vajalikud teadmised piisava tööhõive-, sotsiaal- ja territoriaalpoliitika väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Töötama välja lisaettepanekuid ulatuslike avaliku ja erasektori investeeringute kaasamiseks Euroopa ja riigi tasandil, et toetada üleminekut nendes sektorites ja piirkondades, mida tuleb kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks põhjalikult ümber kujundada. Selliste investeeringute edendamisel tuleks silmas pidada ka liikmesriike, millel on ebasoodne mastaabisääst, ühendatuse probleemid ja vähene heite vähendamise potentsiaal. Sellega seoses tuleks õiglase ülemineku fondi mahtu ja kohaldamisala olulisel määral suurendada, et see oleks vastavuses eesseisvate raskustega. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Veenduma, et riiklikud energia- ja kliimakavad sisaldaksid õiglase ülemineku strateegiaid. Riiklike energia- ja kliimakavade 2023. aastal toimuval ajakohastamisel tuleks liikmesriikidelt nõuda paketist „Eesmärk 55“ eeldatavasti tulenevate sotsiaalsete raskuste süstemaatilist tuvastamist ning nende lahendamiseks vajalike üksikasjalike meetmete ja vahendite kindlaksmääramist. Selliseid õiglase ülemineku strateegiaid on vaja, et toetada töötajaid üleminekul, tagada piisav koolitus, ümber- ja täiendusõpe ning aidata kaasa alternatiivsete kvaliteetsete töökohtade loomisele samades piirkondades. Oskuste strateegiate ja aktiivsete tööturustrateegiate väljatöötamisel tuleb sotsiaaldialoogi ja kodanikuühiskonna platvormide kaudu nõuetekohaselt kaasata sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Esitama ettepaneku uue juhtimisraamistiku kohta, et ennetada ja juhtida muutusi, mis on seotud rohepöördega töömaailmas. Selline raamistik peaks tagama töötajate õiguse olla informeeritud ja ära kuulatud, kui nende töökohtadel ja piirkondades töötatakse välja õiglase ülemineku kavasid. Kehtivate õiguste jõustamisele tuginedes peaks raamistik tugevdama ka sotsiaaldialoogi ja laiemat dialoogi kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Tagama olemasolevate Euroopa sotsiaaldialoogi struktuuride (nagu kolmepoolne sotsiaaltippkohtumine, valdkondlikud sotsiaaldialoogi komiteed ja Euroopa töönõukogud) nõuetekohase kaasamise Euroopa rohelise kokkuleppe meetmete väljatöötamisse ja seiresse ning tööstuse ökosüsteemide ja taastekavade üleminekujuhiste väljatöötamisse. |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | Julgustama liikmesriike looma kolmepoolseid õiglase ülemineku komisjone, et võimaldada piirkondlikel omavalitsustel, sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel esitada soovitusi ning pidada läbirääkimisi riiklike ja piirkondlike õiglase ülemineku kavade üle. Liikmesriikide, piirkondade, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna panus on ülioluline, et tagada piisav reageerimine ja kinnitada, et võetud kohustust mitte kedagi kõrvale jätta saab usaldada. |
| --- | --- |

3.6.6.

| 3.7. | Tulevane kliimapoliitika mõjutab märkimisväärselt kõiki inimesi, eriti mis puudutab CO2 hinnastamise mehhanisme. On selge, et 2030. aasta eesmärkide täitmine suurendab inimeste, eelkõige madalaima sissetulekuga inimeste kulusid. Selliseid kulusid tuleb nõuetekohaselt põhjendada. Kehtestada tuleb eri- ja sotsiaalmeetmed, et kaitsta ja toetada kõige haavatavamaid kodanikke, sest neile avaldavad lisakulud kõige suuremat mõju. Sellised meetmed on väga olulised, et tagada nõuetekohaseks üleminekuks vajalik kodanike osalus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee koostas eraldi arvamuse, milles peab kiiduväärseks kavandatava kliimameetmete sotsiaalfondi loomist, mille eesmärk on leevendada uue CO2 hinnastamise negatiivset sotsiaalset ja majanduslikku mõju ning pakkuda liikmesriikidele rahalisi vahendeid, et toetada nende meetmeid, mis on mõeldud selleks, et vähendada heitkogustega kauplemise sotsiaalset mõju, mis avaldub majanduslikult vähekaitstud leibkondadele, mikroettevõtjatele ja transpordikasutajatele. Nagu on osutatud asjakohases arvamuses (TEN/759), kutsub komitee liikmesriike üles kasutama ära kliimameetmete sotsiaalfondi koostoimet muude kättesaadavate rahaliste vahenditega ja kasutama seda fondi kõige tõhusamal viisil (4). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Samal ajal märgib komitee, et turupõhised mehhanismid suudavad suunata ELi kindlalt pikaajaliste jätkusuutlike muutuste teele, tagades majandusarengu, kuid samas tasakaalustades sotsiaalseid ja keskkonnavajadusi ülemineku ajal. Nendega peavad kaasnema kultuurilised ja käitumuslikud muutused ning süsteemsed muutused valdkondlikes tavades. Samuti tuleb lõpetada keskkonda kahjustavate toetuste andmine (5). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee tuletab samuti meelde, et meie kõigi ees seisvad suured probleemid leiavad lahenduse ning põhjalikud, kestliku majanduse jaoks vajalikud üleminekud meie majanduses, selles, kuidas me käime ümber looduse ja keskkonnaga, ning meie elukorralduses saavad toimuda ainult siis, kui aktiivselt kaasatakse kodanikke, töötajaid ja nende organisatsioone (6). |
| --- | --- |

3.10.

Konkurentsivõimeline üleminek

| 3.11. | Äriringkonnad võtavad kliimamuutustega seotud problemaatika täielikult omaks ja on valmis astuma vajalikke samme eesmärgi, st CO2 heite 55 % vähendamise saavutamiseks. Erasektor on valmis andma oma panuse, investeerima ulatuslikult vajalikku taristusse ja tehnoloogiasse ning looma kvaliteetseid töökohti. Kõik see nõuab aga prognoositavat investeeringute õigusraamistikku. Kõik paketi „Eesmärk 55“ raames esitatavad seadusandlikud ettepanekud peaksid läbima konkurentsivõime kontrolli kestliku arengu eesmärkide põhimõtete alusel, et oleks hästi mõistetav nende täielik mõju ettevõtetele. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Euroopa roheline kokkulepe annab meile ainulaadse võimaluse ehitada üles tugevam ja jätkusuutlikum tulevik ning Euroopa ettevõtted peavad olema kõigi edasiviivate lahenduste lahutamatu osa. ELil tuleb jätkata tööd kliimaneutraalsuse (kasvuhoonegaaside netonullheite) saavutamise suunas, tagades samal ajal konkurentsivõime ning ettevõtetele ja kodanikele taskukohase hinnaga energiavarustuskindluse. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Euroopa konkurentsivõime tagamine peaks käima käsikäes selle tagamisega, et nii väljaspool ELi kui ka ELis asuvad konkurendid järgiksid rangeimaid keskkonna- ja sotsiaalseid standardeid. See peaks kajastuma ka ELi ja kolmandate riikide vahelistes kaubanduslepingutes. Õigusraamistiku abil on vaja tagada, et kõige konkurentsivõimelisemad ettevõtted oleksid järgmistel aastakümnetel need, millel on juhtroll jätkusuutlike ja vähese CO2 heitega ärimudelite rakendamisel. Konkurentsivõime tagamist ei tohiks ekslikult tõlgendada ettekäändena, et tegutseda üleilmsel turul keskkonnahoiu standardite madalaimal tasandil. Oluline on sidus strateegia, kuidas suurendada vähese CO2 heitega kaupade ja teenuste eksporti EList kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Lühikeses perspektiivis nõuavad vähese CO2 heitega tehnoloogiad aga ulatuslikke kapitaliinvesteeringuid ning enamasti kaasnevad nendega traditsiooniliste tehnoloogiatega võrreldes suuremad rahalised tegevuskulud ja tehnoloogilised riskid. Uute ärimudelite varajasi kasutuselevõtjaid tuleks toetada, tagamaks et nende uuendused ei satu ebasoodsasse konkurentsiolukorda. Toetus peab järgima VKEde rahastamisvahendite võrdse kättesaadavuse põhimõtet ja põhinema üksnes kliimaeesmärkidel. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Selleks et soodustada ulatuslikke investeeringuid, mida tuleb teha CO2 heiteta elektrienergiasse, on vaja nähtavaid pikaajalisi turusignaale ja vahendeid. Taastuvenergia projektide rakendamise üks suurim kitsaskoht on pikad ja keerukad loamenetlused. Komitee toetab kindlalt komisjoni sellekohast tööd. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Investeerimisotsused, mis on vajalikud 2030. aasta eesmärkide saavutamiseks, tuleb teha lähitulevikus, ajal, mil Euroopa majandus alles taastub COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduskriisist. Seepärast on oluline, et EL leiaks õige tasakaalu Euroopa rohelise kokkuleppe ning taaste- ja vastupidavusrahastu vahel, et juhtida investeeringuid tulevikku suunatud tehnoloogiasse ja tavadesse. ELi poliitikakujundajad peaksid samuti tagama selle, et paketti „Eesmärk 55“ ja taasterahastut „NextGenerationEU“ kasutataks uute kvaliteetsete töökohtade loomiseks ja roheüleminekuga seotud strateegiliste sektorite tööhõivepotentsiaali ärakasutamiseks. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Seadusandlike ettepanekutega tuleb tagada, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine saavutatakse Euroopas ümberkujundavaid investeeringuid soodustades. See tugevdaks Euroopa juhtrolli rahvusvahelistel kliimamuutusi käsitlevatel läbirääkimistel. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | ELi ja liikmesriikide tööstuspoliitikas tuleb käsitleda CO2 heite vähendamisega seotud raskusi. Peame aitama tööstust ja töötajaid üleminekul vähese CO2 heitega majandusele, eelkõige sektorites, kus on keeruline CO2 heidet vähendada ja mis on avatud rahvusvahelisele konkurentsile, näiteks energiamahukad tööstusharud ja põllumajandus. Seepärast tuleks kehtestada meetmed, mis aitaksid tõhusalt vältida tootmise väljatõrjumise ja CO2 heidet tekitavate kaupade importimise ohtu. Kuna kolmandad riigid ei võta samaväärseid kohustusi, on ELi suuremate kliimaeesmärkide tõttu vaja tagada tugevdatud kaitse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vastu – seda mitte ainult tööstuse konkurentsivõime säilitamiseks ja ebaausa konkurentsi vastu võitlemiseks, vaid ka selleks, et tagada ELi kliimapoliitika keskkonnaalane terviklikkus ja sotsiaalne heakskiit. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Nagu varem mainitud, tuleks sotsiaaldialoogi abil välja töötada õiglase ülemineku strateegiad, et tagada mõjutatud sektorite töötajate piisav ümberõpe ja töökohalt töökohale üleminek. Selle käigus on oluline tagada piisav sotsiaalkaitse ja hästitoimivad avalikud teenused, et toetada ja kaasata töötajaid ülemineku ajal. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Konkreetset tähelepanu tuleb pöörata ka majandussektoritele, kus on suur VKEde osakaal. VKEdel on potentsiaal kiirendada innovatsiooni Euroopa majanduse CO2 heite vähendamiseks vajalike toodete ja lahenduste arendamisel. Samal ajal vajavad VKEd toetust tehnoloogiate kättesaadavuse osas, et vähendada oma tootmis-, töötlemis-, taastamis- ja turustusprotsessides CO2 heidet. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Kuigi EL toodab 8 % kogu maailma heitkogustest, on EL õigustatult võtnud endale juhtrolli meetmete võtmisel kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks 2050. aastaks. Seda tehes peame tagama, et väljatöötatav mudel oleks tulemuslik, võimaldades ettevõtetel kasvada ja luua kvaliteetseid töökohti, ühiskonnal jõudsalt edeneda ja keskkonnal taastuda. Tulemuslik mudel tagab ELile üleilmse juhtrolli, samal ajal kui vaid osaliselt tulemuslik mudel tooks kaasa selle, et peaksime järgima teiste, näiteks USA või Hiina eeskuju. Komitee on kindlalt veendunud, et ELil on märkimisväärsed tehnilised teadmised, mis võimaldavad Euroopal võtta rohelise majandusega seoses tööstussektoris juhtrolli. Maailmaturul rangete keskkonnastandardite edendamisel etendab olulist rolli ELi välistegevus ja kliimadiplomaatia. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Euroopa peab ära kasutama oma praegust liidripositsiooni kliimamuutuste valdkonnas, tegutsedes innovatsiooni kiirendajana. Veelgi suuremaid jõupingutusi ja vahendeid tuleks suunata teadus-, arendus- ja rakendusprogrammide toetamiseks nii Euroopa kui ka riikide tasandil, ilma võitjaid liiga varajases etapis välja valimata, sest vähese CO2 heitega majandusele ülemineku toetamiseks vajalike tehnoloogiate ja energiaallikate valik on lai. Selleks oleks mõistlik analüüsida praegust hariduse ja teaduse rahastamissüsteemi, et pakkuda välja lahendusi, mis võimaldaksid Euroopal tõhusamalt konkureerida Ameerika ja Aasiaga. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Vähese CO2 heitega energiaallikate, näiteks elektri ja vesiniku kättesaadavus üleilmselt konkurentsivõimeliste hindadega on töötleva tööstuse tulemusliku ümberkujundamise jaoks hädavajalik. Selleks on vaja toetavat õigusraamistikku ja õigeaegset piisava taristu väljaarendamist. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Nagu on märkinud Rahvusvaheline Energiaagentuur, tuleneb suurem osa üleilmsest CO2 heite vähendamisest 2030. aastani tänapäeval kergesti kättesaadavatest tehnoloogiatest. 2050. aastal peaks aga peaaegu pool CO2 heite vähendamisest tulenema tehnoloogiatest, mis on praegu tutvustamis- või prototüübietapis. Rasketööstuses ja kaugtranspordis on praegu alles väljatöötamisel olevate tehnoloogiate osakaal heitkoguste vähendamises veelgi suurem. Seepärast on ülioluline, et õigusnormid sillutaksid teed uute tehnoloogiate väljatöötamisele ja turuleviimisele. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Vähemalt ülemineku algetapis on juhtivate turgude loomiseks ja vähese CO2 heitega toodete tarbimise soodustamiseks vajalikud ka nõudluspoolsed meetmed, sest need tooted on tavaliselt kulutasuvuse poolest vähem konkurentsivõimelised kui traditsioonilised tooted. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Komitee rõhutab, et roheüleminek saab olla tulemuslik üksnes siis, kui ELil on kvalifitseeritud tööjõud, mida on vaja konkurentsivõime säilitamiseks. Samal ajal kutsub komitee komisjoni üles ajakohastama paketi „Eesmärk 55“ kohta juba koostatud mõjuhinnanguid, et tagada, et need sisaldaksid kõige uuemaid ja asjakohasemaid andmeid ning annaksid võimalikult täpse ülevaate asjaomastest mõjudest. |
| --- | --- |

3.26.

Roheüleminek

| 3.27. | Kliima ja elurikkusega seotud kaksikkriisi tuleb lahendada koos. Kliimaalased lahendused, mis mõjutavad negatiivselt elurikkust ja elupaiku, ei ole vastuvõetavad heitkoguste vähendamiseks kavandatud paketi osana. Pakett „Eesmärk 55“ peab olema seotud ÜRO kestliku arengu eesmärkidega ning olema kooskõlas kestliku arengu tegevuskavas 2030 kokkulepitud kohustuste ja Euroopa sotsiaalõiguste sambaga. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Inimtegevuse, majanduspoliitika ja kliimameetmete mõju jälgimisel tuleb juhinduda teadlaste kindlaks määratud üheksast planeedi taluvuspiirist (7). |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Looduse taastamine ja elurikkuse kiirele taastamisele kaasaaitamine peab moodustama osa õigustikust, et tagada roheüleminek, ning olema tulevase ELi looduse taastamise määruse keskmes. Tähelepanuta ei tohiks jätta olemasolevate elurikaste elupaikade kaitset ja säilitamist. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Looduslike ökosüsteemide kasutamisega süsiniku kogumiseks ja säilitamiseks peaks kaasnema sobiv riigi rahastus toetuste näol ja uued keskkonnahoidlikud ärimudelid ning on oluline, et nende rahaliste vahendite saaja oleks asjaomane maaomanik/maahaldaja/põllumajandustootja. Süsiniku säilitamine ning elurikkuse kaitse ja taastamine on avalikud hüved. See põhimõte peab kajastuma tulevases süsinikku siduva põllumajanduse algatuses. |
| --- | --- |

3.30.

Uue mullastrateegia avaldamisele peaks kiiresti järgnema mulladirektiivi ettepanek. Mullale keskendumine on elurikkuse ja süsiniku loodusliku säilitamise seisukohalt ülioluline.

Ülemineku tagamine saavutatakse mehhanismidega, mis soodustavad üldsuse laialdast heakskiitu ja toetust

| 3.31. | On ülioluline, et kodanikke ja sidusrühmi toetataks, et nad saaksid aktiivselt osaleda üleminekul vähese CO2 heitega ühiskonnale. Üleminekust tekkivate raskustega seotud hirme ja muresid saab leevendada igasuguste sidusrühmadega suhtlemise abil. Tuleks käivitada kooskõlastatud kliimadiplomaatia algatus, mis hõlmaks kodanikuühiskonna kliimadiplomaatia võrgustikku. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Kliimameetmete sotsiaalfondi riiklikud, liikmesriigi põhised jaotusmehhanismid tuleks konsulteerimisprotsessi käigus selgelt kindlaks määrata eesmärgiga tagada, et üleminekukulud on ühtlaselt jaotatud ja et rahalised toetused jõuavad nendeni, kes seda kõige rohkem vajavad. Komitee oma umbes 100 miljonist kodanikust koosneva võrgustikuga võiks selliste mehhanismide kavandamisele kaasa aidata. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Imporditavast fossiilkütusest sõltuvuse vähendamise eeliste ja CO2-neutraalse ühiskonna mitmekülgsete eeliste kohta tuleks järjekindlalt edastada selgeid sõnumeid, et võidelda populistlikke kavatsusi süvendavate mittetõepäraste narratiivide vastu. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Paketi „Eesmärk 55“ rakendamiseks on vaja tugevaid juhtimisstruktuure, et kaasata kõik sidusrühmad kohanemismeetmete kavandamisse. See tuleb tunnistada põlvkondadevaheliseks probleemiks ning seda tuleb käsitada kui võimalust tegeleda soolise tasakaalustamatuse küsimusega töökohal, sissetulekutes ja võimalustes. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Oluline on hoida selget suunda eesmärkide jaotamisel. Rangete kohustustega, näiteks Euroopa kliimamäärusest tulenevate kohustusega, tuleks kindlaks määrata, kes mida peab tegema, ja riigi tasandil tuleks kehtestada valdkondlikult siduvad eesmärgid. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | Rahaliste vahendite kaasamise hõlbustamiseks tuleks luua spetsiaalne keskkond, mille kaudu määrataks kindlaks tööstussektori ja VKEde rahastamisvood ning toimuks nende ühtlustamine. |
| --- | --- |

3.36.

Brüssel, 24. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal „Uus Euroopa narratiiv. Resolutsioon Euroopa tuleviku konverentsi teemal“, punkt 2.1 (ELT C 286, 16.7.2021, lk 1).

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal „Uus Euroopa narratiiv. Resolutsioon Euroopa tuleviku konverentsi teemal“, punkt 2.1 (ELT C 286, 16.7.2021, lk 1).

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal „Uus Euroopa narratiiv. Resolutsioon Euroopa tuleviku konverentsi teemal“, punkt 2.4 (ELT C 286, 16.7.2021, lk 1).

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Kliimameetmete sotsiaalfond“ (TEN/759), mis võeti vastu komitee täiskogu istungjärgul 8.–9. detsembril 2021, punktid 1.1 ja 1.2 (ELT C 152, 6.4.2022, lk 158).

4

(5)  Rahvusvaheline Valuutafond on arvutanud välja, kui suured on otsesed ja kaudsed fossiilkütuste toetused kogu maailmas (avaldatud 2021. aasta septembris) – nende maht on ligikaudu 6 triljonit USA dollarit aastas.

5

(6)  Resolutsioon „Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panus Euroopa Komisjoni 2022. aasta tööprogrammi ajutise töörühma „Komitee panus Euroopa Komisjoni 2022. aasta tööprogrammi“ töö põhjal“, punkt 1.5 (ELT C 341, 24.8.2021, lk 1).

6

(7)  https://www.stockholmresilience.org/research/planetary-boundaries/the-nine-planetary-boundaries.html

7

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/108

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2008/118/EÜ ja direktiivi (EL) 2020/262 (uuesti sõnastatud) seoses Prantsusmaa La Manche’i tunneli terminalis asuvate maksuvabade kauplustega“

(COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS))

(2022/C 275/17)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 214/0/8 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 20.1.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

214/0/8

Kuna komitee nõustub ettepaneku (nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2008/118/EÜ ja direktiivi (EL) 2020/262 (uuesti sõnastatud) seoses Prantsusmaa La Manche’i tunneli terminalis asuvate maksuvabade kauplustega) sisuga, ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 567. istungjärgul 23.–24. veebruaril 2022 (23. veebruari istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse. Poolt hääletas 214 ja erapooletuks jäi 8.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 18.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 275/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 275/109

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse teatavatele liidus liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass“ (kodifitseeritud tekst)

(COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD))

(2022/C 275/18)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 13.12.2021
  Euroopa Liidu Nõukogu, 17.12.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 91 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.2.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 567 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 214/1/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 13.12.2021

Euroopa Liidu Nõukogu, 17.12.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 91 ja 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

23.2.2022

Täiskogu istungjärk nr

567

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

214/1/6

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 567. istungjärgul 23.–24. veebruaril 2022 (23. veebruari 2022 istungil) esitada kõnealuse ettepaneku kohta pooldava arvamuse. Poolt hääletas 214, vastu hääletas 1 ja erapooletuks jäi 6.

Brüssel, 23. veebruar 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---