# Uradni list C 319/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 319 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6523. avgust 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 319

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6523. avgust 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 319/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 319/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10778 – TA ASSOCIATES / CLEARLAKE / KOFAX) (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 319/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10795 – TA ASSOCIATES / VISTA / iCIMS) (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 319/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  ) | 4 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 319/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA) (
  1
  )

1

1

2022/C 319/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10778 – TA ASSOCIATES / CLEARLAKE / KOFAX) (
  1
  )

1

2

2022/C 319/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10795 – TA ASSOCIATES / VISTA / iCIMS) (
  1
  )

1

3

2022/C 319/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 319/05 | Menjalni tečaji eura — 22. avgust 2022 | 5 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 319/05

Menjalni tečaji eura — 22. avgust 2022

5

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 319/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10822 – ARDIAN / TA ASSOCIATES / ODEALIM GROUP) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| 2022/C 319/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10791 – DAIMLER TRUCK / NEXTERA / BFM / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 319/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10867 – GIP / AZURE / OMERS / VTG) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 10 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 319/09 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 12 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 319/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10822 – ARDIAN / TA ASSOCIATES / ODEALIM GROUP) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

2022/C 319/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10791 – DAIMLER TRUCK / NEXTERA / BFM / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

8

2022/C 319/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10867 – GIP / AZURE / OMERS / VTG) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

10

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 319/09

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 23.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 319/01)

Komisija se je 12. julija 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10785. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10785. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 23.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10778 – TA ASSOCIATES / CLEARLAKE / KOFAX)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 319/02)

Komisija se je 15. julija 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10778. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10778. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 23.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10795 – TA ASSOCIATES / VISTA / iCIMS)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 319/03)

Komisija se je 12. avgusta 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10795. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10795. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 23.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/4

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 319/04)

Komisija se je 12. avgusta 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10823. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10823. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 23.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. avgust 2022

(2022/C 319/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0001 |
| JPY | japonski jen | 137,08 |
| DKK | danska krona | 7,4370 |
| GBP | funt šterling | 0,84658 |
| SEK | švedska krona | 10,6500 |
| CHF | švicarski frank | 0,9580 |
| ISK | islandska krona | 140,90 |
| NOK | norveška krona | 9,7719 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,651 |
| HUF | madžarski forint | 408,00 |
| PLN | poljski zlot | 4,7640 |
| RON | romunski leu | 4,8853 |
| TRY | turška lira | 18,1268 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4478 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2989 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,8468 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6125 |
| SGD | singapurski dolar | 1,3958 |
| KRW | južnokorejski won | 1 344,21 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,0766 |
| CNY | kitajski juan | 6,8457 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5113 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 895,47 |
| MYR | malezijski ringit | 4,4854 |
| PHP | filipinski peso | 56,218 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,099 |
| BRL | brazilski real | 5,1752 |
| MXN | mehiški peso | 20,1583 |
| INR | indijska rupija | 79,8615 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0001

JPY

japonski jen

137,08

DKK

danska krona

7,4370

GBP

funt šterling

0,84658

SEK

švedska krona

10,6500

CHF

švicarski frank

0,9580

ISK

islandska krona

140,90

NOK

norveška krona

9,7719

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,651

HUF

madžarski forint

408,00

PLN

poljski zlot

4,7640

RON

romunski leu

4,8853

TRY

turška lira

18,1268

AUD

avstralski dolar

1,4478

CAD

kanadski dolar

1,2989

HKD

hongkonški dolar

7,8468

NZD

novozelandski dolar

1,6125

SGD

singapurski dolar

1,3958

KRW

južnokorejski won

1 344,21

ZAR

južnoafriški rand

17,0766

CNY

kitajski juan

6,8457

HRK

hrvaška kuna

7,5113

IDR

indonezijska rupija

14 895,47

MYR

malezijski ringit

4,4854

PHP

filipinski peso

56,218

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,099

BRL

brazilski real

5,1752

MXN

mehiški peso

20,1583

INR

indijska rupija

79,8615

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 23.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10822 – ARDIAN / TA ASSOCIATES / ODEALIM GROUP)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 319/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Ardian France SA („Ardian“, Francija), |
| --- | --- |

—

Ardian France SA („Ardian“, Francija),

| — | TA Associates Management L.P. („TA Associates“, ZDA), |
| --- | --- |

—

TA Associates Management L.P. („TA Associates“, ZDA),

| — | Groupe Odealim („Odealim“, Francija), ki jo izključno obvladuje podjetje TA Associates. |
| --- | --- |

—

Groupe Odealim („Odealim“, Francija), ki jo izključno obvladuje podjetje TA Associates.

Podjetji Ardian in TA Associates pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Odealim.

Koncentracija se izvede z nakupom vrednostnih papirjev.

2.

| — | podjetje Ardian je neodvisno zasebno investicijsko podjetje, ki upravlja sredstva v Evropi, Severni Ameriki in Aziji ter/ali svetuje v zvezi z njimi, |
| --- | --- |

—

podjetje Ardian je neodvisno zasebno investicijsko podjetje, ki upravlja sredstva v Evropi, Severni Ameriki in Aziji ter/ali svetuje v zvezi z njimi,

| — | podjetje TA Associates je investicijsko podjetje, ki upravlja sredstva v petih ključnih sektorjih, in sicer v sektorjih tehnologije, finančnih storitev, zdravstvenega varstva, potrošniških izdelkov in storitev za podjetja, v Severni Ameriki, Evropi in Aziji ter/ali svetuje v zvezi z njimi, |
| --- | --- |

—

podjetje TA Associates je investicijsko podjetje, ki upravlja sredstva v petih ključnih sektorjih, in sicer v sektorjih tehnologije, finančnih storitev, zdravstvenega varstva, potrošniških izdelkov in storitev za podjetja, v Severni Ameriki, Evropi in Aziji ter/ali svetuje v zvezi z njimi,

| — | skupina Odealim je dejavna zgolj v Franciji na področju zavarovalniškega posredništva in financiranja v nepremičninskem in gradbenem sektorju. |
| --- | --- |

—

skupina Odealim je dejavna zgolj v Franciji na področju zavarovalniškega posredništva in financiranja v nepremičninskem in gradbenem sektorju.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10822 – ARDIAN / TA ASSOCIATES / ODEALIM GROUP

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 23.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/8

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10791 – DAIMLER TRUCK / NEXTERA / BFM / JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 319/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Daimler Truck AG („Daimler Truck“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

Daimler Truck AG („Daimler Truck“, Nemčija),

| — | NextEra Energy Inc. („NextEra“, Združene države), |
| --- | --- |

—

NextEra Energy Inc. („NextEra“, Združene države),

| — | BlackRock Financial Management, Inc. („BFM“), ki ga obvladuje podjetje BlackRock, Inc. („BlackRock“, obe Združene države), |
| --- | --- |

—

BlackRock Financial Management, Inc. („BFM“), ki ga obvladuje podjetje BlackRock, Inc. („BlackRock“, obe Združene države),

| — | skupno podjetje („ciljno podjetje“, Združene države). |
| --- | --- |

—

skupno podjetje („ciljno podjetje“, Združene države).

Podjetja Daimler Truck, NextEra in BFM bodo pridobila v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim ciljnim podjetjem.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | Daimler Truck se osredotoča na proizvodnjo in prodajo tovornjakov in avtobusov, |
| --- | --- |

—

Daimler Truck se osredotoča na proizvodnjo in prodajo tovornjakov in avtobusov,

| — | NextEra je eno največjih podjetij za električno energijo in energetsko infrastrukturo v Severni Ameriki ter vodilno v industriji energije iz obnovljivih virov, |
| --- | --- |

—

NextEra je eno največjih podjetij za električno energijo in energetsko infrastrukturo v Severni Ameriki ter vodilno v industriji energije iz obnovljivih virov,

| — | BFM ponuja storitve gradnje portfeljev, upravljanja premoženja in naložbenega svetovanja. Podjetje nadzoruje in upravlja naložbene odločitve sklada GRP III, ki deluje na svetovni ravni in se osredotoča na svetovne naložbe v podnebno infrastrukturo, predvsem v energijo iz obnovljivih virov. BFM je pod nadzorom podjetja BlackRock, ki je dejavno na področju globalnega upravljanja naložb, obvladovanja tveganj in svetovanja institucionalnim in malim vlagateljem po vsem svetu, |
| --- | --- |

—

BFM ponuja storitve gradnje portfeljev, upravljanja premoženja in naložbenega svetovanja. Podjetje nadzoruje in upravlja naložbene odločitve sklada GRP III, ki deluje na svetovni ravni in se osredotoča na svetovne naložbe v podnebno infrastrukturo, predvsem v energijo iz obnovljivih virov. BFM je pod nadzorom podjetja BlackRock, ki je dejavno na področju globalnega upravljanja naložb, obvladovanja tveganj in svetovanja institucionalnim in malim vlagateljem po vsem svetu,

| — | ciljno podjetje bo imelo sedež v Združenih državah in bo razvijalo, gradilo, financiralo, imelo v lasti in upravljalo javno dostopno infrastrukturo polnilnih postaj/depojev, predvsem za težka električna vozila za prevoz blaga na dolge razdalje in regionalni prevoz, ter bo v prihodnosti delovalo kot ponudnik storitev e-mobilnosti v Združenih državah in Kanadi. |
| --- | --- |

—

ciljno podjetje bo imelo sedež v Združenih državah in bo razvijalo, gradilo, financiralo, imelo v lasti in upravljalo javno dostopno infrastrukturo polnilnih postaj/depojev, predvsem za težka električna vozila za prevoz blaga na dolge razdalje in regionalni prevoz, ter bo v prihodnosti delovalo kot ponudnik storitev e-mobilnosti v Združenih državah in Kanadi.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10791 – DAIMLER TRUCK / NEXTERA / BFM / JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 23.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/10

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10867 – GIP / AZURE / OMERS / VTG)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 319/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Global Infrastructure Partners funds („GIP“, ZDA), ki ga obvladuje podjetje Global Infrastructure Management, LLC (ZDA), |
| --- | --- |

—

Global Infrastructure Partners funds („GIP“, ZDA), ki ga obvladuje podjetje Global Infrastructure Management, LLC (ZDA),

| — | Azure Vista C 2020 S.à.r.l. („Azure“, Luksemburg), ki pripada podjetju oz. ki ga obvladuje podjetje Abu Dhabi Investment Authority („ADIA“, Abu Dabi), |
| --- | --- |

—

Azure Vista C 2020 S.à.r.l. („Azure“, Luksemburg), ki pripada podjetju oz. ki ga obvladuje podjetje Abu Dhabi Investment Authority („ADIA“, Abu Dabi),

| — | OMERS Administration Corporation („OMERS“, Kanada), |
| --- | --- |

—

OMERS Administration Corporation („OMERS“, Kanada),

| — | VTG Aktiengesellschaft („VTG“, Nemčija). |
| --- | --- |

—

VTG Aktiengesellschaft („VTG“, Nemčija).

Podjetja GIP, Azure/ADIA in OAC bodo pridobila v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem VTG.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | GIP je svetovni neodvisni upravljavec infrastrukturnih skladov, ki je bil ustanovljen leta 2006. Skladi GIP vlagajo v lastniški kapital in v z njim povezane naložbe na področju infrastrukture in z njo povezanih sredstev v sektorjih prometa, energetike, vode in drugih javnih služb, |
| --- | --- |

—

GIP je svetovni neodvisni upravljavec infrastrukturnih skladov, ki je bil ustanovljen leta 2006. Skladi GIP vlagajo v lastniški kapital in v z njim povezane naložbe na področju infrastrukture in z njo povezanih sredstev v sektorjih prometa, energetike, vode in drugih javnih služb,

| — | Azure je osredotočeno na naložbe v infrastrukturo in ima v lasti več manjšinskih deležev predvsem v Evropi, |
| --- | --- |

—

Azure je osredotočeno na naložbe v infrastrukturo in ima v lasti več manjšinskih deležev predvsem v Evropi,

| — | OAC je upravitelj občinskega pokojninskega sistema v Ontariu in upravlja pokojnine za aktivne, prestavljene in upokojene zaposlene v občinah, šolskih odborih, knjižnicah, policijskih in gasilskih službah ter drugih lokalnih agencijah v Ontariu v Kanadi, |
| --- | --- |

—

OAC je upravitelj občinskega pokojninskega sistema v Ontariu in upravlja pokojnine za aktivne, prestavljene in upokojene zaposlene v občinah, šolskih odborih, knjižnicah, policijskih in gasilskih službah ter drugih lokalnih agencijah v Ontariu v Kanadi,

| — | VTG je mednarodno podjetje za najem vagonov in železniško logistiko, sestavljajo pa ga trije glavni poslovni oddelki: zakup železniških vagonov, železniška logistika in cisterne zabojniki. VTG zagotavlja prevozne rešitve za najrazličnejši tovor, vključno s tekočinami, plini, jeklom, lesnimi in papirnimi izdelki ter premogom, kamenjem, prstjo in blagom s področja avtomobilske industrije. |
| --- | --- |

—

VTG je mednarodno podjetje za najem vagonov in železniško logistiko, sestavljajo pa ga trije glavni poslovni oddelki: zakup železniških vagonov, železniška logistika in cisterne zabojniki. VTG zagotavlja prevozne rešitve za najrazličnejši tovor, vključno s tekočinami, plini, jeklom, lesnimi in papirnimi izdelki ter premogom, kamenjem, prstjo in blagom s področja avtomobilske industrije.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10867 – GIP / AZURE / OMERS / VTG

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 23.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/12

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 319/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Zala / Zalai“

PDO-HU-A1502-AM02

Datum obvestila: 25. maj 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Dovoljena uporaba geografskih enot, manjših od razmejenega območja proizvodnje skupaj z označbo porekla „Zala“ (Kis-Balaton, Csáford, Aranyod)

| (a) | Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda:






  — | VIII. Dodatni pogoji |
| --- | --- | --- |

(a)

Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda:

—

VIII. Dodatni pogoji

| (b) | Zadevne postavke enotnega dokumenta:






  — | Postavka 9, Dodatni pogoji, Pravila o označevanju |
| --- | --- | --- |

(b)

Zadevne postavke enotnega dokumenta:

—

Postavka 9, Dodatni pogoji, Pravila o označevanju

| (c) | Razlogi:
  Deli zadevne občine (Csáford in Aranyod) ter okrožje Kis-Balaton ponujajo možnost enotnega videza za proizvajalce, ki delujejo na tem območju. |
| --- | --- |

(c)

Razlogi:

Deli zadevne občine (Csáford in Aranyod) ter okrožje Kis-Balaton ponujajo možnost enotnega videza za proizvajalce, ki delujejo na tem območju.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Zala

Zalai

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vina

1.   Vino – belo (sveže, suho, lahko)

KRATEK OPIS

Sveža, suha, lahka bela vina Zeleno bela, bledo slamnato rumena, lahka, živahna bela vina. Elegantna, vendar večinoma z značilno živahno kislostjo. Pogosto je mogoče opaziti sledi tradicionalnega staranja v lesenih sodih, vendar to ne zmanjšuje svežine teh vin. Srednje dolg pookus, na splošno dobro prepoznavne sortne note. Enostavna vina, ki jih je mogoče zlahka interpretirati in uživati ter so dana na trg, ko so mlada, čeprav se njihova kakovost ne poslabša niti v procesu eno- do dvoletnega staranja. Vonj dišečih sort je eleganten in precej diskreten, vendar so to živahna, sveža vina, ki se zaradi svoje kislinske strukture dobro skladiščijo.

| * | Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Vino – belo (kompleksno, polnejše, starano)

KRATEK OPIS

Kompleksna, polnejša, starana bela vina: zelenkasto rumena, slamnato rumena vina; pogosto je mogoče opaziti note, ki se razvijejo med staranjem v lesenih sodih, medtem ko se značilnosti, ki so posledica staranja v novih hrastovih sodih, pojavljajo redko. Elementi kompleksnosti jim dajejo izrazit sortni značaj, ki izhaja iz grozdja, živahne in izrazite kislosti, manj slanega, vendar izrazitega mineralnega okusa ter not, ki prevladujejo pri vonju in okusu ter se razvijejo med procesom staranja. Občasno se doda malo preostalega sladkorja, ki pripomore k večji harmoničnosti teh vin. V njihovem vonju in okusu je pogosto mogoče opaziti arome po belem sadju in agrumih. Elegantne note in polno bogastvo okusa se razvijejo v treh do štirih letih po staranju. Odlična vina je mogoče proizvesti tudi brez posebne kletarske tehnologije.

| * | Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Vino – rosé

KRATEK OPIS

Vina se pojavljajo v različnih barvah. Proizvajajo se tudi iz sort, ki jim dajejo bledo rožnato barvo, barvo lososa, čebulne lupine in narezanih jagod, ter temnejši odtenek koralne barve in barve češenj. Imajo intenziven in izrazit sadni vonj (po višnjah, češnjah, robidah, ribezu in slivah). Zaradi izrazite, a ne moteče kislosti so vina sveža in živahna. Grozdni, sadni in lahkotni okus z ne previsoko vsebnostjo alkohola. Vsebnost taninov je odvisna od tehnologije, vendar je na splošno majhna in bolj diskretna kot prevladujoča.

| * | Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   Vino – rdeče (sveže, sadno)

KRATEK OPIS

Sveža, sadna rdeča vina: bledo rubinaste, rubinaste ali temno rubinaste barve, pogosto dopolnjene z vijoličastimi odtenki. Enostavni, sadni (po višnjah, češnjah in slivah), mladostni vonj in arome, redkeje spominjajo na začimbe. Le občasno se pojavijo note, ki izhajajo iz staranja v lesenih sodih. Tanini so še vedno precej grobi, vendar je njihova količina zmerna. Živahna kislost, pogosto brez razgradnje jabolčne kisline. Pripravljena za takojšnje zaužitje, z nizko vsebnostjo alkohola, vendar se lahko starajo tudi eno do dve leti.

| * | Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Vino – rdeče (srednjega telesa, polnega telesa in starano)

KRATEK OPIS

Starana rdeča vina srednjega in polnega telesa: bledo rubinaste, rubinaste, temno rubinaste ali zelo temne granatne barve. Polnega in kompleksnega okusa, v katerem prevladuje sadni značaj, ki izhaja iz uporabljene sorte grozdja. Večinoma izrazita, vendar nežna in harmonična kislost zaradi delne ali popolne razgradnje jabolčne kisline. Zreli in starani tanini, ki količinsko redko prevladujejo. Ta vina se običajno starajo v lesenih sodih, vendar okus po hrastu ne prevladuje. Pri odličnih letnikih se lahko starajo do štiri do pet let.

| * | Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   Vino – siller

KRATEK OPIS

Za to kategorijo je značilna živahna, sijoča češnjeva ali svetlo rubinasta barva. Zaradi hitre predelave so vonj in arome izrazito sadni in sveži (po malinah, višnjah in ribezu). Precej nizka vsebnost alkohola; njihova lahkotnost in harmonija izhajata iz živahnih, a nežnih kislin in diskretne prisotnosti taninov. Pripravljena za takojšnje zaužitje, vendar se lahko starajo tudi eno leto do leto in pol.

| * | Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   Kakovostno peneče vino – belo

KRATEK OPIS

Ta živahna vina, ki se večinoma proizvajajo v beli barvi, imajo izrazite, živahne kisline in značilne sadne arome z notami citrusov in svežim značajem. Vina, proizvedena iz rdečega grozdja, imajo arome po malinah in višnjah. Vsebnost ogljikovih kislin z zadostnim in obstojnim penjenjem, ki imajo fino strukturo in se topijo v ustih. Ta vina večinoma niso starana, zato imajo lahek in eleganten značaj.

| * | Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8.   Kakovostno peneče vino – rosé

KRATEK OPIS

Barva penečih vin rosé Zala se spreminja od svetlo lososove do rahlo rožnate. Njihov vonj je običajno srednje intenzivno saden, kar je značilno za rdeče jagodičje (češnje in višnje). Za okus penečih vin rosé Zala so značilne zrele, zaokrožene kisline.

| * | Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9.   Kakovostno peneče vino – rdeče

KRATEK OPIS

Značilna je rubinasto rdeča barva, ki jo lahko dopolnjujejo rdeči in vijolični odtenki. Za njihov vonj je značilna izrazita prevlada rdečega jagodičja. Zaradi zaokroženih kislin in zmerne vsebnosti taninov v rdečih penečih vinih Zala prevladujejo sadni okusi.

| * | Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10.   Biser vino – belo

KRATEK OPIS

Bledo zelena do bledo slamnato rumena do slamnato rumena, suha, polsladka ali sladka, sveža in živahna vina z nižjo vsebnostjo kislin in alkohola, značilnim svežim vonjem in okusom po grozdju ter peneča s srednjo obstojnostjo.

| * | Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11.   Biser vino – belo

KRATEK OPIS

Značilna barva biser vin rosé Zala je svetlo lososova z rahlo rožnatimi odtenki. Njihov vonj je običajno srednje intenzivno saden, kar je značilno za rdeče jagodičje (češnje in višnje). Za okus biser vin rosé Zala so značilne zrele, zaokrožene kisline.

| * | Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12.   Biser vino – rdeče

KRATEK OPIS

Značilna je rubinasto rdeča barva, ki jo dopolnjujejo rdeči in vijolični odtenki. Za njihov vonj je značilna prevlada rdečega jagodičja. Zaradi zaokroženih kislin in zmerne vsebnosti taninov v rdečih biser vinih Zala prevladujejo sadni okusi.

| * | Mejne vrednosti iz zakonodaje EU se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Pravila v zvezi z vinogradništvom (1)

Pridelovalna praksa

| 1. | Gojitvena metoda, gostota nasada:






  (a) | v primeru vinogradov, zasajenih po 1. avgustu 2010:






  (i) | gostota nasada






  1. | Število trsov ne sme biti manjše od 2 381 trsov/ha ali večje od 7 000 trsov/ha. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

v primeru vinogradov, zasajenih po 1. avgustu 2010:

(i)

gostota nasada

1.

Število trsov ne sme biti manjše od 2 381 trsov/ha ali večje od 7 000 trsov/ha.

| 2. | Razmik med vrstami v nasadu ne sme biti manjši od 1 metra ali večji od 3,5 metra. |
| --- | --- |

2.

Razmik med vrstami v nasadu ne sme biti manjši od 1 metra ali večji od 3,5 metra.

| 3. | Razmik med trsi v nasadu ne sme biti manjši od 0,6 metra ali večji od 1,2 metra; |
| --- | --- |

3.

Razmik med trsi v nasadu ne sme biti manjši od 0,6 metra ali večji od 1,2 metra;

| (ii) | dovoljene gojitvene metode: MOSER (spremenjena metoda MOSER), pahljača, sylvos, srednje visok in visok kordon, guyot, tradicionalna gojitvena oblika – kotlasta. |
| --- | --- |

(ii)

dovoljene gojitvene metode: MOSER (spremenjena metoda MOSER), pahljača, sylvos, srednje visok in visok kordon, guyot, tradicionalna gojitvena oblika – kotlasta.

| (b) | v primeru vinogradov, zasajenih pred 1. avgustom 2010: vsak nasad, dokler se obdeluje, ali do leta 2030. |
| --- | --- |

(b)

v primeru vinogradov, zasajenih pred 1. avgustom 2010: vsak nasad, dokler se obdeluje, ali do leta 2030.

| 2. | Metoda trgatve:






  (a) | ročna ali strojna; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

ročna ali strojna;

| (b) | za ledeno vino, vino izbrane trgatve, vino pozne trgatve in kakovostno peneče vino je dovoljena le ročna trgatev. |
| --- | --- |

(b)

za ledeno vino, vino izbrane trgatve, vino pozne trgatve in kakovostno peneče vino je dovoljena le ročna trgatev.

| 3. | Določitev datuma trgatve: ko vsebnost sladkorja v grozdju za trgatev doseže 9,0 vol. %. |
| --- | --- |

3.

2.   Pravila v zvezi z vinogradništvom (2)

Pridelovalna praksa

| 1. | Kakovost grozdja (najmanjša vsebnost sladkorja, izražena v stopnji mošta po madžarski lestvici (MM), in najmanjši delež potencialnega alkohola):






  (a) | Bela vina:






  (i) | vino pozne trgatve: 15 % vol. (22,9 MM) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

Bela vina:

(i)

vino pozne trgatve: 15 % vol. (22,9 MM)

| (ii) | vino izbrane trgatve: 13 % vol. (22,2 MM) |
| --- | --- |

(ii)

vino izbrane trgatve: 13 % vol. (22,2 MM)

| (iii) | ledeno vino: 16,66 % vol. (25 MM) |
| --- | --- |

(iii)

ledeno vino: 16,66 % vol. (25 MM)

| (iv) | v vseh drugih primerih: vsaj 9,00 % vol. (14,9 MM) |
| --- | --- |

(iv)

v vseh drugih primerih: vsaj 9,00 % vol. (14,9 MM)

| (b) | Rdeča vina:






  (i) | vino pozne trgatve: 15 % vol. (22,9 MM) |
| --- | --- | --- |

(b)

Rdeča vina:

(i)

vino pozne trgatve: 15 % vol. (22,9 MM)

| (ii) | vino izbrane trgatve: 13 % vol. (22,2 MM) |
| --- | --- |

(ii)

vino izbrane trgatve: 13 % vol. (22,2 MM)

| (iii) | v vseh drugih primerih: vsaj 9,00 % vol. (14,9 MM) |
| --- | --- |

(iii)

v vseh drugih primerih: vsaj 9,00 % vol. (14,9 MM)

| (c) | Vina rosé:






  (i) | vino izbrane trgatve: 12,08 % vol. (19 MM) |
| --- | --- | --- |

(c)

Vina rosé:

(i)

vino izbrane trgatve: 12,08 % vol. (19 MM)

| (ii) | v vseh drugih primerih: vsaj 9,00 % vol. (14,9 MM) |
| --- | --- |

(ii)

v vseh drugih primerih: vsaj 9,00 % vol. (14,9 MM)

5.2.   Največji donosi

| 1. | Vino
  100 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

100 hektolitrov na hektar

| 2. | Vino – ročna trgatev
  14 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

2.

14 000 kilogramov grozdja na hektar

| 3. | Vino – strojna trgatev
  13 500 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

3.

13 500 kilogramov grozdja na hektar

| 4. | Biser vino
  100 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

4.

100 hektolitrov na hektar

| 5. | Biser vino – ročna trgatev
  14 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

5.

14 000 kilogramov grozdja na hektar

| 6. | Biser vino – strojna trgatev
  13 500 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

6.

13 500 kilogramov grozdja na hektar

| 7. | Kakovostno peneče vino
  100 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

7.

100 hektolitrov na hektar

| 8. | Peneče vino – ročna trgatev
  14 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

8.

14 000 kilogramov grozdja na hektar

| 9. | Kakovostno peneče vino – strojna trgatev
  13 500 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

9.

13 500 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območja naslednjih občin, ki so v skladu z vinskim katastrom razvrščena v razreda I in II: Bak, Becsehely, Csörnyeföld, Dobri, Eszteregnye, Homokkomárom, Kerkateskánd, Lenti, Letenye, Magyarszerdahely, Murarátka, Muraszemenye, Nagykanizsa, Rigyác, Söjtör, Szécsi-sziget, Tormafölde, Valkonya, Zajk, Bérbaltavár, Csáford, Dióskál, Egeraracsa, Galambok, Garabonc, Miháld, Nagyrada, Orosztony, Pakod, Sármellék, Szentgyörgyvár, Tekenye, Vindornyalak, Vindornyaszőlős, Zalabér, Zalakaros, Zalaszabar, Zalaszántó in Zalaszentgrót.

7.   Sorte vinske trte

| | blauburger |
| --- | --- |

blauburger

| | cabernet franc – cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – cabernet

| | cabernet franc – carbonet |
| --- | --- |

cabernet franc – carbonet

| | cabernet franc – carmenet |
| --- | --- |

cabernet franc – carmenet

| | cabernet franc – gros cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – gros cabernet

| | cabernet franc – gros vidur |
| --- | --- |

cabernet franc – gros vidur

| | cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc – kaberne fran

| | cabernet sauvignon |
| --- | --- |

cabernet sauvignon

| | chardonnay – chardonnay blanc |
| --- | --- |

chardonnay – chardonnay blanc

| | chardonnay – kereklevelű |
| --- | --- |

chardonnay – kereklevelű

| | chardonnay – morillon blanc |
| --- | --- |

chardonnay – morillon blanc

| | chardonnay – ronci bilé |
| --- | --- |

chardonnay – ronci bilé

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | csókaszőlő |
| --- | --- |

csókaszőlő

| | furmint – furmint bianco |
| --- | --- |

furmint – furmint bianco

| | furmint – moslavac bijeli |
| --- | --- |

furmint – moslavac bijeli

| | furmint – mosler |
| --- | --- |

furmint – mosler

| | furmint – posipel |
| --- | --- |

furmint – posipel

| | furmint – som |
| --- | --- |

furmint – som

| | furmint – szigeti |
| --- | --- |

furmint – szigeti

| | furmint – zapfner |
| --- | --- |

furmint – zapfner

| | hárslevelű – feuilles de tilleul |
| --- | --- |

hárslevelű – feuilles de tilleul

| | hárslevelű – garszleveljü |
| --- | --- |

hárslevelű – garszleveljü

| | hárslevelű – lindeblättrige |
| --- | --- |

hárslevelű – lindeblättrige

| | hárslevelű – lipovina |
| --- | --- |

hárslevelű – lipovina

| | irsai olivér – irsai |
| --- | --- |

irsai olivér – irsai

| | irsai olivér – muskat olivér |
| --- | --- |

irsai olivér – muskat olivér

| | irsai olivér – zolotis |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotis

| | irsai olivér – zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

| | kabar |
| --- | --- |

kabar

| | kadarka – csetereska |
| --- | --- |

kadarka – csetereska

| | kadarka – fekete budai |
| --- | --- |

kadarka – fekete budai

| | kadarka – gamza |
| --- | --- |

kadarka – gamza

| | kadarka – jenei fekete |
| --- | --- |

kadarka – jenei fekete

| | kadarka – kadar |
| --- | --- |

kadarka – kadar

| | kadarka – kadarka negra |
| --- | --- |

kadarka – kadarka negra

| | kadarka – negru moale |
| --- | --- |

kadarka – negru moale

| | kadarka – szkadarka |
| --- | --- |

kadarka – szkadarka

| | kadarka – törökszőlő |
| --- | --- |

kadarka – törökszőlő

| | karát |
| --- | --- |

karát

| | királyleányka – dánosi leányka |
| --- | --- |

királyleányka – dánosi leányka

| | királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka – erdei sárga

| | királyleányka – feteasca regale |
| --- | --- |

királyleányka – feteasca regale

| | királyleányka – galbena de ardeal |
| --- | --- |

királyleányka – galbena de ardeal

| | királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka – königliche mädchentraube

| | királyleányka – königstochter |
| --- | --- |

királyleányka – königstochter

| | királyleányka – little princess |
| --- | --- |

királyleányka – little princess

| | korona |
| --- | --- |

korona

| | kékfrankos – blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer lemberger

| | kékfrankos – blauer limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer limberger

| | kékfrankos – blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrankos – blaufränkisch

| | kékfrankos – limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – limberger

| | kékfrankos – moravka |
| --- | --- |

kékfrankos – moravka

| | kéknyelű – blaustängler |
| --- | --- |

kéknyelű – blaustängler

| | kékoportó – blauer portugieser |
| --- | --- |

kékoportó – blauer portugieser

| | kékoportó – modry portugal |
| --- | --- |

kékoportó – modry portugal

| | kékoportó – portugais bleu |
| --- | --- |

kékoportó – portugais bleu

| | kékoportó – portugalske modré |
| --- | --- |

kékoportó – portugalske modré

| | kékoportó – portugizer |
| --- | --- |

kékoportó – portugizer

| | kövidinka – a dinka crvena |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka crvena

| | kövidinka – a dinka mala |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka mala

| | kövidinka – a dinka rossa |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka rossa

| | kövidinka – a kamena dinka |
| --- | --- |

kövidinka – a kamena dinka

| | kövidinka – a ruzsica |
| --- | --- |

kövidinka – a ruzsica

| | kövidinka – steinschiller |
| --- | --- |

kövidinka – steinschiller

| | kövérszőlő – grasa |
| --- | --- |

kövérszőlő – grasa

| | kövérszőlő – grasa de cotnari |
| --- | --- |

kövérszőlő – grasa de cotnari

| | merlot |
| --- | --- |

merlot

| | nektár |
| --- | --- |

nektár

| | nero |
| --- | --- |

nero

| | olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – grasevina

| | olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

olasz rizling – nemes rizling

| | olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

olasz rizling – olaszrizling

| | olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

olasz rizling – riesling italien

| | olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

olasz rizling – risling vlassky

| | olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – taljanska grasevina

| | olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

olasz rizling – welschrieslig

| | ottonel muskotály – miszket otonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – miszket otonel

| | ottonel muskotály – muscat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muscat ottonel

| | ottonel muskotály – muskat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muskat ottonel

| | pinot blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

pinot blanc – fehér burgundi

| | pinot blanc – pinot beluj |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot beluj

| | pinot blanc – pinot bianco |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot bianco

| | pinot blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

pinot blanc – weissburgunder

| | pinot noir – blauer burgunder |
| --- | --- |

pinot noir – blauer burgunder

| | pinot noir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

pinot noir – kisburgundi kék

| | pinot noir – kék burgundi |
| --- | --- |

pinot noir – kék burgundi

| | pinot noir – kék rulandi |
| --- | --- |

pinot noir – kék rulandi

| | pinot noir – pignula |
| --- | --- |

pinot noir – pignula

| | pinot noir – pino csernüj |
| --- | --- |

pinot noir – pino csernüj

| | pinot noir – pinot cernii |
| --- | --- |

pinot noir – pinot cernii

| | pinot noir – pinot nero |
| --- | --- |

pinot noir – pinot nero

| | pinot noir – pinot tinto |
| --- | --- |

pinot noir – pinot tinto

| | pinot noir – rulandski modre |
| --- | --- |

pinot noir – rulandski modre

| | pinot noir – savagnin noir |
| --- | --- |

pinot noir – savagnin noir

| | pinot noir – spätburgunder |
| --- | --- |

pinot noir – spätburgunder

| | pintes |
| --- | --- |

pintes

| | pátria |
| --- | --- |

pátria

| | rajnai rizling – johannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling – johannisberger

| | rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rheinriesling

| | rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rhine riesling

| | rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling

| | rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling blanc

| | rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – weisser riesling

| | rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau

| | rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rivaner

| | rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rizvanac

| | rozália |
| --- | --- |

rozália

| | rózsakő |
| --- | --- |

rózsakő

| | sauvignon – sauvignon bianco |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bianco

| | sauvignon – sauvignon bijeli |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bijeli

| | sauvignon – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon blanc

| | sauvignon – sovinjon |
| --- | --- |

sauvignon – sovinjon

| | syrah – blauer syrah |
| --- | --- |

syrah – blauer syrah

| | syrah – marsanne noir |
| --- | --- |

syrah – marsanne noir

| | syrah – serine noir |
| --- | --- |

syrah – serine noir

| | syrah – shiraz |
| --- | --- |

syrah – shiraz

| | syrah – sirac |
| --- | --- |

syrah – sirac

| | szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát – auvergans gris

| | szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát – grauburgunder

| | szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát – graumönch

| | szürkebarát – pinot grigio |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot grigio

| | szürkebarát – pinot gris |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot gris

| | szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát – ruländer

| | sárga muskotály – moscato bianco |
| --- | --- |

sárga muskotály – moscato bianco

| | sárga muskotály – muscat blanc |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat blanc

| | sárga muskotály – muscat bélüj |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat bélüj

| | sárga muskotály – muscat de frontignan |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de frontignan

| | sárga muskotály – muscat de lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de lunel

| | sárga muskotály – muscat lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat lunel

| | sárga muskotály – muscat sylvaner |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat sylvaner

| | sárga muskotály – muscat zlty |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat zlty

| | sárga muskotály – muskat weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – muskat weisser

| | sárga muskotály – weiler |
| --- | --- |

sárga muskotály – weiler

| | sárga muskotály – weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – weisser

| | tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini – gewürtztraminer

| | tramini – roter traminer |
| --- | --- |

tramini – roter traminer

| | tramini – savagnin rose |
| --- | --- |

tramini – savagnin rose

| | tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

tramini – tramin cervené

| | tramini – traminer |
| --- | --- |

tramini – traminer

| | tramini – traminer rosso |
| --- | --- |

tramini – traminer rosso

| | turán |
| --- | --- |

turán

| | vulcanus |
| --- | --- |

vulcanus

| | zengő |
| --- | --- |

zengő

| | zenit |
| --- | --- |

zenit

| | zeus |
| --- | --- |

zeus

| | zweigelt – blauer zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – blauer zweigeltrebe

| | zweigelt – rotburger |
| --- | --- |

zweigelt – rotburger

| | zweigelt – zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – zweigeltrebe

| | zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner muskateller

| | zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner veltliner

| | zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni – zöldveltelíni

8.   Opis povezave

8.1.   Vino, kakovostno peneče vino, biser vino (1)

1.   Opis razmejenega območja

Vinorodno območje Zala leži v okrožju Zala, zahodno od Blatnega jezera. Podnebne razmere v okrožju Zala so idealne za vinogradništvo. Temperatura, porazdelitev padavin in vetrovi so optimalni za proizvodnjo kakovostnih vin.

Najpomembnejši podnebni dejavnik je primerna temperatura. Povprečna letna temperatura na ozemlju vinorodnega območja je 9–11 °C. Izjemno mrzlo in vroče vreme, ki bi močno škodovalo grozdju, se pojavlja redkeje. Večja temperaturna nihanja močno blažijo poplavne ravnice ob reki Zala. Pogoji za proizvodnjo vin odlične kakovosti na bližnjih gričih so se dodatno izboljšali z obnovo Malega Blatnega jezera. Griči na vinorodnem območju se vrstijo v smeri od severa proti jugu, sekajo pa jih doline, ki se razpotezajo v smeri od zahoda proti vzhodu; te geografske razmere prav tako prispevajo k proizvodnji visokokakovostnih vin Zala.

Podnebni kazalniki vinorodnega območja:

| — | število sončnih ur na leto: 1 950–2 000 ur |
| --- | --- |

—

število sončnih ur na leto: 1 950–2 000 ur

| — | povprečna letna temperatura: 9–11 C° |
| --- | --- |

—

povprečna letna temperatura: 9–11 C°

| — | količina padavin v rastni sezoni: 400–450 mm |
| --- | --- |

—

količina padavin v rastni sezoni: 400–450 mm

| — | povprečna letna količina padavin: 650–700 mm |
| --- | --- |

—

povprečna letna količina padavin: 650–700 mm

8.2.   Vino, kakovostno peneče vino, biser vino (2)

1.   Opis vrst vina

| (a) | Opis vin: Območje proizvodnje zaščitene označbe porekla Zala obsega ozemlje okrožja Zala. Submediteranski značaj celinskega podnebja oblikujeta dva meteorološka podnebna učinka: oceanski zračni tokovi, ki prihajajo prek Alp ter prinašajo hladen in vlažen zrak, ter sredozemski zračni tokovi, ki prihajajo prek Jadranskega morja ter na vinorodno območje Zala prinašajo suh in topel zrak. Poletja so bolj vlažna in manj vroča kot na obalah Sredozemskega morja; hkrati pa so jeseni sončne in bolj suhe kot na območjih s celinskim podnebjem.
  Vinogradništvo na območju Zala cveti že od srednjega veka. To potrjuje listina iz leta 868, v kateri je omenjeno vinogradništvo vzdolž reke Zala. Vina Zala so pozneje omenjena v carinski tarifi Esztergoma, ki jo je leta 1288 izdal madžarski kralj Ladislav IV.
  Namizno grozdje se je razširilo zaradi turških nasadov, ki so imeli pozneje pomembno vlogo v vinogradništvu doline Zala.
  V 18. stoletju je gojenje grozdja za rdeče vino postalo najuspešnejša oblika vinogradništva na območju Zala. Proizvodnja olasz rizlinga, ki še vedno prevladuje na vinorodnem območju, se je začela v drugi polovici 19. stoletja.
  V prvi polovici 19. stoletja so na več delih današnjega ozemlja območja Zala poleg vinskega grozdja pridelovali tudi namizno grozdje. Glavne sorte: Med glavnimi sortami so bela in rdeča sorta chasselas ter duhamel, wibert gyöngyszőlők, sárga mézes in različne vrste muskotály [muškat] (navadni, hamburški, aleksandrijski, otonel).
  Epidemija trtne uši je uničila večino takratnih vinogradov v okrožju Zala. Evropske sorte so v nekaterih delih okrožja popolnoma izginile. Zaradi prilagajanja takratnim tržnim razmeram so na gričih, ki obkrožajo dolino Zala, sadili predvsem namizno grozdje. V tistem obdobju sta prevladovali sorti chasselas in olasz rizling.
  Prestiž vinogradništva v okrožju Zala v tistem času dokazuje dejstvo, da je bilo vino rajnai rizling iz Zalaszabarja na londonskem vinskem sejmu leta 1874 uvrščeno visoko. |
| --- | --- |

(a)

Opis vin: Območje proizvodnje zaščitene označbe porekla Zala obsega ozemlje okrožja Zala. Submediteranski značaj celinskega podnebja oblikujeta dva meteorološka podnebna učinka: oceanski zračni tokovi, ki prihajajo prek Alp ter prinašajo hladen in vlažen zrak, ter sredozemski zračni tokovi, ki prihajajo prek Jadranskega morja ter na vinorodno območje Zala prinašajo suh in topel zrak. Poletja so bolj vlažna in manj vroča kot na obalah Sredozemskega morja; hkrati pa so jeseni sončne in bolj suhe kot na območjih s celinskim podnebjem.

Vinogradništvo na območju Zala cveti že od srednjega veka. To potrjuje listina iz leta 868, v kateri je omenjeno vinogradništvo vzdolž reke Zala. Vina Zala so pozneje omenjena v carinski tarifi Esztergoma, ki jo je leta 1288 izdal madžarski kralj Ladislav IV.

Namizno grozdje se je razširilo zaradi turških nasadov, ki so imeli pozneje pomembno vlogo v vinogradništvu doline Zala.

V 18. stoletju je gojenje grozdja za rdeče vino postalo najuspešnejša oblika vinogradništva na območju Zala. Proizvodnja olasz rizlinga, ki še vedno prevladuje na vinorodnem območju, se je začela v drugi polovici 19. stoletja.

V prvi polovici 19. stoletja so na več delih današnjega ozemlja območja Zala poleg vinskega grozdja pridelovali tudi namizno grozdje. Glavne sorte: Med glavnimi sortami so bela in rdeča sorta chasselas ter duhamel, wibert gyöngyszőlők, sárga mézes in različne vrste muskotály [muškat] (navadni, hamburški, aleksandrijski, otonel).

Epidemija trtne uši je uničila večino takratnih vinogradov v okrožju Zala. Evropske sorte so v nekaterih delih okrožja popolnoma izginile. Zaradi prilagajanja takratnim tržnim razmeram so na gričih, ki obkrožajo dolino Zala, sadili predvsem namizno grozdje. V tistem obdobju sta prevladovali sorti chasselas in olasz rizling.

Prestiž vinogradništva v okrožju Zala v tistem času dokazuje dejstvo, da je bilo vino rajnai rizling iz Zalaszabarja na londonskem vinskem sejmu leta 1874 uvrščeno visoko.

| (b) | Opis kakovostnih penečih vin: Kakovost kakovostnih penečih vin Zala je zagotovljena zlasti s kakovostjo vin cuvée, proizvedenih na tem območju, za katera sta značilni svežina ter zrela in izrazita struktura kislin, ki je bistvena za proizvodnjo penečih vin. Pri penečih vinih Zala je prevladujoča nota njihova dolgotrajna sadnost.
  Zgodovina proizvodnje penečih vin na čudovitem območju Zala sega v šestdeseta leta 20. stoletja, ko je območje postalo pomemben dobavitelj velikih madžarskih podjetij, ki proizvajajo peneča vina (kot sta pannonvin in törley).
  Kakovost kakovostnih penečih vin Zala zagotavlja posebna harmonija med številnimi sortami. To široko sortno sestavo je skozi tisočletja razvijalo prebivalstvo, sestavljeno iz različnih narodnosti, ki so se naselile na tem območju in katerih sobivanje je značilno za vinorodno območje Zala. |
| --- | --- |

(b)

Opis kakovostnih penečih vin: Kakovost kakovostnih penečih vin Zala je zagotovljena zlasti s kakovostjo vin cuvée, proizvedenih na tem območju, za katera sta značilni svežina ter zrela in izrazita struktura kislin, ki je bistvena za proizvodnjo penečih vin. Pri penečih vinih Zala je prevladujoča nota njihova dolgotrajna sadnost.

Zgodovina proizvodnje penečih vin na čudovitem območju Zala sega v šestdeseta leta 20. stoletja, ko je območje postalo pomemben dobavitelj velikih madžarskih podjetij, ki proizvajajo peneča vina (kot sta pannonvin in törley).

Kakovost kakovostnih penečih vin Zala zagotavlja posebna harmonija med številnimi sortami. To široko sortno sestavo je skozi tisočletja razvijalo prebivalstvo, sestavljeno iz različnih narodnosti, ki so se naselile na tem območju in katerih sobivanje je značilno za vinorodno območje Zala.

| (c) | Opis biser vin: Kakovost biser vin Zala je zagotovljena zlasti s kakovostjo vin, proizvedenih na tem območju, za katera sta značilni svežina ter zrela in izrazita struktura kislin, ki je bistvena za biser vina. Pri biser vinih Zala sta prevladujoči noti njihova dolgotrajna sadnost in cistrusni značaj. |
| --- | --- |

(c)

Opis biser vin: Kakovost biser vin Zala je zagotovljena zlasti s kakovostjo vin, proizvedenih na tem območju, za katera sta značilni svežina ter zrela in izrazita struktura kislin, ki je bistvena za biser vina. Pri biser vinih Zala sta prevladujoči noti njihova dolgotrajna sadnost in cistrusni značaj.

8.3.   Vino, kakovostno peneče vino, biser vino (3)

1.   Povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom

| (a) | Vino: Oceanski zračni tokovi, ki prihajajo prek Alp, in sredozemski zračni tokovi, ki prihajajo prek Jadranskega morja in vplivajo na podnebje vinorodnega območja Zala, zagotavljajo zadostno količino padavin tudi v poletnem obdobju, zato je število sušnih dni v primerjavi s celinskimi območji na isti zemljepisni širini majhno. Zaradi sposobnosti rjavih gozdnih tal, da zadržujejo vodo, je oskrba grozdja z vodo zadostna tudi v poletni vročini. Oba naravna dejavnika zagotavljata neprekinjen razvoj vinskih trt in proizvodnjo živahnih vin Zala z dobro sestavo kislin in sadno svežino.
  Ena od značilnosti območja proizvodnje Zala je, da njegovi prebivalci običajno pridelujejo srednje pozne (npr. kadarka, kékoportó) in pozne (npr. olasz rizling, kékfrankos, szürkebarát) sorte grozdja, ki so značilne za okrožje Zala na južnih, jugovzhodnih in jugozahodnih pobočjih. V dolgih in sončnih jesenih, ki so rezultat sredozemskih anticiklonov, sončni žarki, ki se odbijajo od manjših potokov in rek ob vznožju teh pobočij ter od površine Malega Blatnega jezera, pospešujejo zorenje grozdja, kar daje vinom Zala lepo zaokroženo in zrelo kislost, vinom rosé in rdečim vinom pa svilene, elegantne tanine, polno telo in bogastvo okusa. |
| --- | --- |

(a)

Vino: Oceanski zračni tokovi, ki prihajajo prek Alp, in sredozemski zračni tokovi, ki prihajajo prek Jadranskega morja in vplivajo na podnebje vinorodnega območja Zala, zagotavljajo zadostno količino padavin tudi v poletnem obdobju, zato je število sušnih dni v primerjavi s celinskimi območji na isti zemljepisni širini majhno. Zaradi sposobnosti rjavih gozdnih tal, da zadržujejo vodo, je oskrba grozdja z vodo zadostna tudi v poletni vročini. Oba naravna dejavnika zagotavljata neprekinjen razvoj vinskih trt in proizvodnjo živahnih vin Zala z dobro sestavo kislin in sadno svežino.

Ena od značilnosti območja proizvodnje Zala je, da njegovi prebivalci običajno pridelujejo srednje pozne (npr. kadarka, kékoportó) in pozne (npr. olasz rizling, kékfrankos, szürkebarát) sorte grozdja, ki so značilne za okrožje Zala na južnih, jugovzhodnih in jugozahodnih pobočjih. V dolgih in sončnih jesenih, ki so rezultat sredozemskih anticiklonov, sončni žarki, ki se odbijajo od manjših potokov in rek ob vznožju teh pobočij ter od površine Malega Blatnega jezera, pospešujejo zorenje grozdja, kar daje vinom Zala lepo zaokroženo in zrelo kislost, vinom rosé in rdečim vinom pa svilene, elegantne tanine, polno telo in bogastvo okusa.

| (b) | Kakovostno peneče vino: Zaradi raznovrstne sortne sestave vinorodnega območja Zala je harmonično mešanje tukaj proizvedenih vin cuvée ključnega pomena za diskretno in hkrati elegantno aromo ter sadni okus kakovostnih penečih vin Zala. Sadno in kompleksno strukturo okusa in vonja kakovostnih penečih vin Zala je mogoče pripisati naboru sort, ki se pridelujejo na območju Zala.
  Edinstveno submediteransko/celinsko podnebje na tem območju zagotavlja optimalne pogoje za vinogradništvo skozi vse leto: zaradi učinka hlajenja Malega Blatnega jezera poleti in povečane relativne vlažnosti zaradi izhlapevanja so atmosferske suše redke, število sušnih dni pa majhno. Rjava gozdna tla, ki so nastala z naplavljanjem gline ter dobro zadržujejo zimske in spomladanske padavine, zagotavljajo stalno oskrbo z vodo za rast vinske trte. Zaradi teh edinstvenih podnebnih in talnih razmer je razvoj grozdja v kritičnem poletnem obdobju neprekinjen in brez stresnih dejavnikov, kar preprečuje nastanek vonja po plesni in nezrelih, surovih kislin v penečem vinu.
  Zaradi odbojnega učinka vodne površine Malega Blatnega jezera nasadi na pobočjih gričev in hribov na območju Zala prejmejo več svetlobe, kot bi lahko sklepali na podlagi povprečnega števila sončnih ur. To dejstvo je še posebej pomembno v dolgih sončnih jesenih, ki jih je mogoče pripisati sredozemskim anticiklonom, zato so kakovostna peneča vina Zala polnega telesa, z močno aromo in bogatim okusom. |
| --- | --- |

(b)

Kakovostno peneče vino: Zaradi raznovrstne sortne sestave vinorodnega območja Zala je harmonično mešanje tukaj proizvedenih vin cuvée ključnega pomena za diskretno in hkrati elegantno aromo ter sadni okus kakovostnih penečih vin Zala. Sadno in kompleksno strukturo okusa in vonja kakovostnih penečih vin Zala je mogoče pripisati naboru sort, ki se pridelujejo na območju Zala.

Edinstveno submediteransko/celinsko podnebje na tem območju zagotavlja optimalne pogoje za vinogradništvo skozi vse leto: zaradi učinka hlajenja Malega Blatnega jezera poleti in povečane relativne vlažnosti zaradi izhlapevanja so atmosferske suše redke, število sušnih dni pa majhno. Rjava gozdna tla, ki so nastala z naplavljanjem gline ter dobro zadržujejo zimske in spomladanske padavine, zagotavljajo stalno oskrbo z vodo za rast vinske trte. Zaradi teh edinstvenih podnebnih in talnih razmer je razvoj grozdja v kritičnem poletnem obdobju neprekinjen in brez stresnih dejavnikov, kar preprečuje nastanek vonja po plesni in nezrelih, surovih kislin v penečem vinu.

Zaradi odbojnega učinka vodne površine Malega Blatnega jezera nasadi na pobočjih gričev in hribov na območju Zala prejmejo več svetlobe, kot bi lahko sklepali na podlagi povprečnega števila sončnih ur. To dejstvo je še posebej pomembno v dolgih sončnih jesenih, ki jih je mogoče pripisati sredozemskim anticiklonom, zato so kakovostna peneča vina Zala polnega telesa, z močno aromo in bogatim okusom.

| (c) | Biser vino: Zaradi raznovrstne sortne sestave vinorodnega območja Zala je harmonija tukaj proizvedenih vin ključnega pomena za diskretno in hkrati elegantno aromo ter sadni okus biser vin Zala. Sadno in kompleksno strukturo okusa in vonja biser vin Zala je mogoče pripisati naboru sort, ki se pridelujejo v regiji Zala.
  Edinstveno submediteransko/celinsko podnebje na tem območju zagotavlja optimalne pogoje za vinogradništvo skozi vse leto: zaradi učinka hlajenja vodnega telesa Malega Blatnega jezera poleti in povečane relativne vlažnosti zaradi izhlapevanja so atmosferske suše redke, število sušnih dni pa majhno. Rjava gozdna tla, ki so nastala z naplavljanjem gline ter dobro zadržujejo zimske in spomladanske padavine, zagotavljajo stalno oskrbo z vodo za rast vinske trte. Zaradi teh edinstvenih podnebnih in talnih razmer je razvoj grozdja v kritičnem poletnem obdobju neprekinjen in brez stresnih dejavnikov, kar preprečuje nastanek vonja po plesni in nezrelih, surovih kislin v biser vinu. |
| --- | --- |

(c)

Biser vino: Zaradi raznovrstne sortne sestave vinorodnega območja Zala je harmonija tukaj proizvedenih vin ključnega pomena za diskretno in hkrati elegantno aromo ter sadni okus biser vin Zala. Sadno in kompleksno strukturo okusa in vonja biser vin Zala je mogoče pripisati naboru sort, ki se pridelujejo v regiji Zala.

Edinstveno submediteransko/celinsko podnebje na tem območju zagotavlja optimalne pogoje za vinogradništvo skozi vse leto: zaradi učinka hlajenja vodnega telesa Malega Blatnega jezera poleti in povečane relativne vlažnosti zaradi izhlapevanja so atmosferske suše redke, število sušnih dni pa majhno. Rjava gozdna tla, ki so nastala z naplavljanjem gline ter dobro zadržujejo zimske in spomladanske padavine, zagotavljajo stalno oskrbo z vodo za rast vinske trte. Zaradi teh edinstvenih podnebnih in talnih razmer je razvoj grozdja v kritičnem poletnem obdobju neprekinjen in brez stresnih dejavnikov, kar preprečuje nastanek vonja po plesni in nezrelih, surovih kislin v biser vinu.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

Proizvodnja zunaj razmejenega geografskega območja

Pravni okvir:

| | v zakonodaji EU |
| --- | --- |

v zakonodaji EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | na ozemlju okrožij Zala, Somogy, Vas in Veszprém |
| --- | --- |

na ozemlju okrožij Zala, Somogy, Vas in Veszprém

Pravila o označevanju (1)

Pravni okvir:

| | organizacija, odgovorna za upravljanje ZOP/ZGO, če tako določijo države članice |
| --- | --- |

organizacija, odgovorna za upravljanje ZOP/ZGO, če tako določijo države članice

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| (a) | Pri vinih se lahko tradicionalni izraz „védett eredetű bor“ [vino z zaščitenim poreklom] uporabi namesto izraza „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ [zaščitena označba porekla]. |
| --- | --- |

(a)

Pri vinih se lahko tradicionalni izraz „védett eredetű bor“ [vino z zaščitenim poreklom] uporabi namesto izraza „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ [zaščitena označba porekla].

| (b) | Ime sorte in ime določene manjše geografske enote, navedene v istem vidnem polju, sta lahko navedena le z manjšo ali enako veliko pisavo. |
| --- | --- |

(b)

Ime sorte in ime določene manjše geografske enote, navedene v istem vidnem polju, sta lahko navedena le z manjšo ali enako veliko pisavo.

| (c) | Navedejo se lahko naslednji izrazi, drugi omejeni izrazi, izrazi, ki označujejo način proizvodnje, in drugi regulirani izrazi: | izrazi, ki se lahko navedejo pri vinih: „Késői szüretelésű bor“ [vino pozne trgatve], „Válogatott szüretelésű bor“ [vino izbrane trgatve], „Jégbor“ [ledeno vino], „Muzeális bor“ [muzejsko vino], „Barrique“, „Első szüret“ [prva trgatev] ali „Virgin vintage“, „Muskotály“[muškat], „Szemelt“ [izbrane jagode], „Termőhelyen palackozva“ [ustekleničeno na območju proizvodnje], „Újbor“ [novo vino], „Ó bor“ [staro vino], „Termelői palackozás“ [ustekleničeno pri proizvajalcu], „Pinceszövetkezetben palackozva“ [ustekleničeno v zadružnih kleteh] |
| --- | --- | --- |

(c)

Navedejo se lahko naslednji izrazi, drugi omejeni izrazi, izrazi, ki označujejo način proizvodnje, in drugi regulirani izrazi:

izrazi, ki se lahko navedejo pri vinih: „Késői szüretelésű bor“ [vino pozne trgatve], „Válogatott szüretelésű bor“ [vino izbrane trgatve], „Jégbor“ [ledeno vino], „Muzeális bor“ [muzejsko vino], „Barrique“, „Első szüret“ [prva trgatev] ali „Virgin vintage“, „Muskotály“[muškat], „Szemelt“ [izbrane jagode], „Termőhelyen palackozva“ [ustekleničeno na območju proizvodnje], „Újbor“ [novo vino], „Ó bor“ [staro vino], „Termelői palackozás“ [ustekleničeno pri proizvajalcu], „Pinceszövetkezetben palackozva“ [ustekleničeno v zadružnih kleteh]

| | kakovostno peneče vino: „Muskotály“ [muškat], „Nyerspezsgő“ [suho peneče vino], „Termőhelyen palackozva“ [ustekleničeno na območju proizvodnje], „Termelői pezsgő“ [peneče vino proizvajalca], „Termelői palackozás“ [ustekleničeno pri proizvajalcu], „Pinceszövetkezetben palackozva“ [ustekleničeno v zadružnih kleteh] |
| --- | --- |

kakovostno peneče vino: „Muskotály“ [muškat], „Nyerspezsgő“ [suho peneče vino], „Termőhelyen palackozva“ [ustekleničeno na območju proizvodnje], „Termelői pezsgő“ [peneče vino proizvajalca], „Termelői palackozás“ [ustekleničeno pri proizvajalcu], „Pinceszövetkezetben palackozva“ [ustekleničeno v zadružnih kleteh]

| | biser vino: „Muskotály“ [muškat], „Termőhelyen palackozva“ [ustekleničeno na območju proizvodnje], „Termelői palackozás“ [ustekleničeno pri proizvajalcu], „Pinceszövetkezetben palackozva“ [ustekleničeno v zadružnih kleteh] |
| --- | --- |

biser vino: „Muskotály“ [muškat], „Termőhelyen palackozva“ [ustekleničeno na območju proizvodnje], „Termelői palackozás“ [ustekleničeno pri proizvajalcu], „Pinceszövetkezetben palackozva“ [ustekleničeno v zadružnih kleteh]

Pravila o označevanju (2)

Pravni okvir:

| | organizacija, odgovorna za upravljanje ZOP/ZGO, če tako določijo države članice |
| --- | --- |

organizacija, odgovorna za upravljanje ZOP/ZGO, če tako določijo države članice

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| | geografske enote, manjše od razmejenega območja proizvodnje, ki je lahko navedeno poleg označbe porekla „Zala/Zalai“:






  — | okrožje Kis-Balaton: občine Zalaszabar, Nagyrada in Garabonc; |
| --- | --- | --- |

geografske enote, manjše od razmejenega območja proizvodnje, ki je lahko navedeno poleg označbe porekla „Zala/Zalai“:

—

okrožje Kis-Balaton: občine Zalaszabar, Nagyrada in Garabonc;

| — | Csáford: del občine Zalaszentgrót; |
| --- | --- |

—

Csáford: del občine Zalaszentgrót;

| — | Aranyod: del občine Zalaszentgrót. |
| --- | --- |

—

Aranyod: del občine Zalaszentgrót.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/download/e/42/e2000/Zala%20OEM_modositott%20termekleiras_v2_korrnelkul.pdf

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---