# Europos Sąjungos C 322/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 322 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. rugpjūčio 26d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 322

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. rugpjūčio 26d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 322/01 | 2022 m. rugpjūčio 25 d. Euro kursas | 1 |
| | Taryba |
| 2022/C 322/02 | Tarybos išvados dėl civilinės saugos veiklos atsižvelgiant į klimato kaitą | 2 |

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2022/C 322/01

2022 m. rugpjūčio 25 d. Euro kursas

1

Taryba

2022/C 322/02

Tarybos išvados dėl civilinės saugos veiklos atsižvelgiant į klimato kaitą

2

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 322/03 | Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas | 6 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2022/C 322/03

Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas

6

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2022 8 26 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 26

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 322/1

---

Euro kursas (1)

2022 m. rugpjūčio 25 d.

(2022/C 322/01)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 0,9970 |
| JPY | Japonijos jena | 136,07 |
| DKK | Danijos krona | 7,4374 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,84293 |
| SEK | Švedijos krona | 10,5525 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9616 |
| ISK | Islandijos krona | 140,30 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,6400 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,648 |
| HUF | Vengrijos forintas | 408,93 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,7578 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8758 |
| TRY | Turkijos lira | 18,1120 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4306 |
| CAD | Kanados doleris | 1,2881 |
| HKD | Honkongo doleris | 7,8234 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6006 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,3857 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 331,98 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 16,7903 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 6,8317 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5140 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 753,15 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,4586 |
| PHP | Filipinų pesas | 55,842 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 35,732 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,0879 |
| MXN | Meksikos pesas | 19,8132 |
| INR | Indijos rupija | 79,6555 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

0,9970

JPY

Japonijos jena

136,07

DKK

Danijos krona

7,4374

GBP

Svaras sterlingas

0,84293

SEK

Švedijos krona

10,5525

CHF

Šveicarijos frankas

0,9616

ISK

Islandijos krona

140,30

NOK

Norvegijos krona

9,6400

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,648

HUF

Vengrijos forintas

408,93

PLN

Lenkijos zlotas

4,7578

RON

Rumunijos lėja

4,8758

TRY

Turkijos lira

18,1120

AUD

Australijos doleris

1,4306

CAD

Kanados doleris

1,2881

HKD

Honkongo doleris

7,8234

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6006

SGD

Singapūro doleris

1,3857

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 331,98

ZAR

Pietų Afrikos randas

16,7903

CNY

Kinijos ženminbi juanis

6,8317

HRK

Kroatijos kuna

7,5140

IDR

Indonezijos rupija

14 753,15

MYR

Malaizijos ringitas

4,4586

PHP

Filipinų pesas

55,842

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

35,732

BRL

Brazilijos realas

5,0879

MXN

Meksikos pesas

19,8132

INR

Indijos rupija

79,6555

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

Taryba

| 2022 8 26 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 322/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 26

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 322/2

---

Tarybos išvados dėl civilinės saugos veiklos atsižvelgiant į klimato kaitą

(2022/C 322/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta toliau:

I.   ĮVADAS

| 1. | PRIMINDAMA, kad Jungtinių Tautų darbotvarkėje iki 2030 m., Paryžiaus susitarime dėl klimato kaitos ir 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje nustatytais darnaus vystymosi tikslais siekiama sumažinti su klimatu susijusių nelaimių riziką; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ATSIŽVELGDAMA Į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 196 straipsnį, kuriuo skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas kovojant su nelaimėmis, ir į SESV 222 straipsnį, pagal kurį Sąjunga ir jos valstybės narės veikia solidariai, jei kuri nors valstybė narė patirtų nelaimę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ATSIŽVELGDAMA Į prioritetą, kurį Sąjunga aiškiai suteikė perėjimui prie žaliosios ekonomikos ir biologinės įvairovės apsaugai pagal Žaliąjį kursą, Reglamente (ES) 2021/1119 nurodytą poveikio klimatui neutralumo tikslą, taip pat ekonomikos gaivinimo dokumentų rinkiniu remiamą žalesnės ir atsparesnės Europos, kuri būtų geriau pasirengusi reaguoti į dabartinius ir būsimus iššūkius, be kita ko, vykdydama išorės veiksmus, projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | PABRĖŽDAMA, kad 2001 m. sukurtas ir visų pirma 2013, 2019 ir 2021 m. sustiprintas Sąjungos civilinės saugos mechanizmas (SCSM) atlieka vis svarbesnį vaidmenį Europai reaguojant į gaivalines nelaimes ir žmogaus sukeltas katastrofas, kad neseniai iš dalies pakeitus SCSM nustatyti atsparumo nelaimėms tikslai, grindžiami dabartiniais ir į ateitį orientuotais scenarijais, ir kad SCSM padeda siekti bendrų klimato ir biologinės įvairovės Sąjungos finansavimo tikslų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | PRIMINDAMA 2009 m. birželio 4 d. Tarybos išvadas dėl sąmoningumo civilinės saugos srityje ugdymo, 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos išvadas dėl Bendrijos nelaimių prevencijos Europos Sąjungoje sistemos ir 2011 m. spalio 3 d. Tarybos išvadas dėl savanoriškos veiklos vaidmens socialinėje politikoje, kuriose pabrėžiama, kad savanoriška veikla naudinga savanoriams, bendruomenėms ir visai visuomenei; tai, kad 2018 m. sukurtas Europos solidarumo korpusas; pilietinės visuomenės ir piliečių svarbą didinant saugumą ir atsparumą; ir Sąjungos įsipareigojimus, susijusius su 2022-aisiais – Europos jaunimo metais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | PRIMINDAMA 2021 m. birželio 3 d. Tarybos išvadas „Klimato kaitai atsparios Europos kūrimas. Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“ ir 2021 m. lapkričio 23 d. Tarybos išvadas dėl pasirengimo būsimoms krizėms, reagavimo pajėgumų ir atsparumo joms stiprinimo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | PAŽYMĖDAMA, kad klimato kaitos poveikis yra akivaizdus ir kad su klimato kaita susiję ekstremalūs reiškiniai tampa vis dažnesni, intensyvesni ir nuolatiniai, todėl didėja žmogiškųjų, materialinių ir gamtinių nuostolių rizika, ir pabrėždama, kad valstybės narės turi imtis veiksmų šioje srityje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | PRIPAŽINDAMA Jungtinių Tautų Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos pateiktus klimato kaitos, jos poveikio ir galimos būsimos rizikos mokslinius vertinimus, taip pat išdėstytas prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo galimybes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | PRIPAŽINDAMA Europos gyventojų ir teritorijų pažeidžiamumą dėl jų įvairovės, visų pirma Viduržemio jūros baseino, kalnuotų ir miško vietovių, salpų, jūrų, pakrančių ir salų teritorijų, Arkties teritorijų ir atokiausių regionų bei miestų teritorijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ATKREIPDAMA dėmesį į svarbų Sąjungos makroregioninių strategijų kaip vienos iš išorės politikos priemonių vaidmenį kovojant su klimato kaitos poveikiu ir didinant atsparumą; |
| --- | --- |

10.

II.   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA

| 1. | DAR KARTĄ PATVIRTINA solidarumo principą reaguojant į klimato kaitos keliamus iššūkius Sąjungoje ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | PRIMENA pagrindinę valstybių narių atsakomybę už savo žmonių, aplinkos ir turto, įskaitant kultūros paveldą, apsaugą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | PABRĖŽIA visuomenės ir savanorių dalyvavimo vaidmenį, kuris, kaip jau pabrėžta pirmiau minėtose 2011 m. spalio 3 d. išvadose, padeda plėtoti aktyvų pilietiškumą, demokratiją ir socialinę sanglaudą ir taip įgyvendinti pagrindines Sąjungos vertybes ir principus, taip pat didinti atsparumą civilinės saugos srityje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | MANO, kad dėl klimato kaitos valstybės narės ir Sąjungos institucijos turi būti pasirengusios kovoti su didelio masto, daugelį sektorių apimančiomis tarpvalstybinėmis nelaimėmis, turinčiomis grandininį poveikį, kurios gali vykti vienu metu ir dažniau Sąjungoje bei už jos ribų ir kurių padariniai galėtų turėti labai didelį poveikį žmonių gyvenimui ir veiklai, taip pat biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | PAŽYMI, kad Sąjunga turi parengti nuoseklesnį ir proaktyvesnį sisteminį požiūrį, kuriuo būtų didinamas atsparumas klimato kaitos padariniams visais nelaimių valdymo ciklo etapais, įskaitant prevenciją, pasirengimą, reagavimą ir atkūrimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | PABRĖŽIA, kad svarbu dalytis žiniomis, praktine patirtimi ir inovacijomis, taip pat valstybių narių ir Komisijos įgyta patirtimi bei jas kaupti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | PRIPAŽĮSTA, kad valstybių narių ir Europos institucijų priemonėmis, taikomomis prisitaikymo prie klimato kaitos poveikio kontekste, kiek tai susiję su ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija, turėtų būti siekiama papildyti Sąjungos pastangas nelaimių rizikos valdymo srityje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | PABRĖŽIA, kad svarbu turėti pakankamai tarptautiniu mastu dislokuojamų pajėgumų valstybėse narėse, ES civilinės saugos rezervą ir strateginį Europos pajėgumų rezervą („rescEU“), kurie būtų parengti greitai ir veiksmingai reaguoti į su klimato kaita susijusias nelaimes, kai ekstremaliosios situacijos mastas viršija šalies galimybes reaguoti pačiai vienai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | PAŽYMI, kad SCSM atlieka svarbų vaidmenį valdant nelaimes, stiprina Sąjungos partnerystes ir prisideda prie Europos civilinės saugos kultūros; |
| --- | --- |

9.

| 10. | PRAŠO valstybių narių:






  a) | atsižvelgti į su klimato kaita susijusią riziką nelaimių valdymo cikle, pavyzdžiui, pasinaudojant Komisijos ir Europos aplinkos agentūros kartu sukurtomis priemonėmis, pavyzdžiui, platforma CLIMATE-ADAPT; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

atsižvelgti į su klimato kaita susijusią riziką nelaimių valdymo cikle, pavyzdžiui, pasinaudojant Komisijos ir Europos aplinkos agentūros kartu sukurtomis priemonėmis, pavyzdžiui, platforma CLIMATE-ADAPT;

| b) | skatinti darbą ir mokslinius tyrimus, susijusius su klimato kaitos poveikio peržiūros ir įtraukimo į jų nelaimių rizikos valdymo sistemas būdais; tokį darbą ir mokslinius tyrimus integruoti į valstybių narių nacionalinį rizikos vertinimą, rizikos valdymo gebėjimų vertinimo plėtojimą ir nelaimių rizikos valdymo planavimo tobulinimą, numatytus Sprendimo Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo 6 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

skatinti darbą ir mokslinius tyrimus, susijusius su klimato kaitos poveikio peržiūros ir įtraukimo į jų nelaimių rizikos valdymo sistemas būdais; tokį darbą ir mokslinius tyrimus integruoti į valstybių narių nacionalinį rizikos vertinimą, rizikos valdymo gebėjimų vertinimo plėtojimą ir nelaimių rizikos valdymo planavimo tobulinimą, numatytus Sprendimo Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo 6 straipsnyje;

| c) | remti ir telkti mokslinius tyrimus ir inovacijas siekiant gerinti nacionalinius civilinės saugos pajėgumus klimato kaitos kontekste, visų pirma pasitelkiant Sąjungos civilinės saugos žinių tinklą (toliau – žinių tinklas) ir, atsižvelgiant į tai, kompetencijos centrus, universitetus, tyrėjus ir temines bendruomenes arba kompetencijos centrus; |
| --- | --- |

c)

remti ir telkti mokslinius tyrimus ir inovacijas siekiant gerinti nacionalinius civilinės saugos pajėgumus klimato kaitos kontekste, visų pirma pasitelkiant Sąjungos civilinės saugos žinių tinklą (toliau – žinių tinklas) ir, atsižvelgiant į tai, kompetencijos centrus, universitetus, tyrėjus ir temines bendruomenes arba kompetencijos centrus;

| d) | skatinti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas civilinės saugos srityje klimato kaitos kontekste ir sutelkti atitinkamą Europos finansavimą; |
| --- | --- |

d)

skatinti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas civilinės saugos srityje klimato kaitos kontekste ir sutelkti atitinkamą Europos finansavimą;

| e) | rengti tinkamus prevencijos ir pasirengimo veiksmus, įskaitant pakankamų pajėgumų užtikrinimą, kuriais siekiama kovoti su klimato kaitos keliama rizika, pavyzdžiui, miškų gaisrais ir potvyniais, kurie abu kelia vis didesnę riziką Sąjungos piliečiams; |
| --- | --- |

e)

rengti tinkamus prevencijos ir pasirengimo veiksmus, įskaitant pakankamų pajėgumų užtikrinimą, kuriais siekiama kovoti su klimato kaitos keliama rizika, pavyzdžiui, miškų gaisrais ir potvyniais, kurie abu kelia vis didesnę riziką Sąjungos piliečiams;

| f) | šiuo atžvilgiu toliau plėtoti ES civilinės saugos rezervo ir „rescEU“ pajėgumus, be kita ko, remiantis Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 10 straipsnyje numatytais esamais ir į ateitį orientuotais scenarijais, atsižvelgiant į nustatytą bei atsirandančią riziką ir bendrus pajėgumus bei trūkumus Sąjungos lygmeniu, visų pirma miškų gaisrų gesinimo iš oro, cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių incidentų, skubiosios medicinos pagalbos, taip pat transporto, logistikos ir pastogės suteikimo srityse; |
| --- | --- |

f)

šiuo atžvilgiu toliau plėtoti ES civilinės saugos rezervo ir „rescEU“ pajėgumus, be kita ko, remiantis Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 10 straipsnyje numatytais esamais ir į ateitį orientuotais scenarijais, atsižvelgiant į nustatytą bei atsirandančią riziką ir bendrus pajėgumus bei trūkumus Sąjungos lygmeniu, visų pirma miškų gaisrų gesinimo iš oro, cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių incidentų, skubiosios medicinos pagalbos, taip pat transporto, logistikos ir pastogės suteikimo srityse;

| g) | užtikrinti, kad civilinės saugos operacijos būtų žalesnės ir tvaresnės visais nelaimių valdymo ciklo etapais, ir skatinti mokslinius tyrimus, inovacijas ir dalijimąsi žiniomis; |
| --- | --- |

g)

užtikrinti, kad civilinės saugos operacijos būtų žalesnės ir tvaresnės visais nelaimių valdymo ciklo etapais, ir skatinti mokslinius tyrimus, inovacijas ir dalijimąsi žiniomis;

| h) | atsižvelgti į poveikį aplinkai ir klimato kaitai teikiant pagalbą pagal SCSM, visų pirma, kai tikslinga, sutelkiant išteklius; |
| --- | --- |

h)

atsižvelgti į poveikį aplinkai ir klimato kaitai teikiant pagalbą pagal SCSM, visų pirma, kai tikslinga, sutelkiant išteklius;

| i) | remti gyventojų, kuriems gresia su klimato kaita susijusi rizika, pasirengimą ir atsparumą teikiant konkrečią informaciją, švietimą, mokymą ir rengiant pratybas – tai gali apimti nacionalinį bei subnacionalinį lygmenis ir net tarpvalstybinį aspektą – ypatingą dėmesį skiriant ypač pažeidžiamiems žmonėms; |
| --- | --- |

i)

remti gyventojų, kuriems gresia su klimato kaita susijusi rizika, pasirengimą ir atsparumą teikiant konkrečią informaciją, švietimą, mokymą ir rengiant pratybas – tai gali apimti nacionalinį bei subnacionalinį lygmenis ir net tarpvalstybinį aspektą – ypatingą dėmesį skiriant ypač pažeidžiamiems žmonėms;

| j) | stiprinti savanorių organizacijas kaip neatsiejamą civilinės saugos dalį; |
| --- | --- |

j)

stiprinti savanorių organizacijas kaip neatsiejamą civilinės saugos dalį;

| k) | šiuo atžvilgiu apsvarstyti galimybę, kai tikslinga, ir koordinuojant veiksmus su vietos valdžios institucijomis, į reagavimo operacijas įtraukti spontaniškas iniciatyvas; |
| --- | --- |

k)

šiuo atžvilgiu apsvarstyti galimybę, kai tikslinga, ir koordinuojant veiksmus su vietos valdžios institucijomis, į reagavimo operacijas įtraukti spontaniškas iniciatyvas;

| l) | pabrėžti piliečių indėlio į jų pačių saugą ir atsparumą svarbą ir skatinti visas iniciatyvas, kuriomis siekiama įvertinti, pripažinti ir skatinti, kai tinkama, pasitelkiant teisinę sistemą, jų aktyvų dalyvavimą savanoriškuose reagavimo į nelaimes veiksmuose ir priemonėse; |
| --- | --- |

l)

pabrėžti piliečių indėlio į jų pačių saugą ir atsparumą svarbą ir skatinti visas iniciatyvas, kuriomis siekiama įvertinti, pripažinti ir skatinti, kai tinkama, pasitelkiant teisinę sistemą, jų aktyvų dalyvavimą savanoriškuose reagavimo į nelaimes veiksmuose ir priemonėse;

| m) | atsižvelgti į ypatingą jaunimo vaidmenį šioje srityje; |
| --- | --- |

m)

atsižvelgti į ypatingą jaunimo vaidmenį šioje srityje;

| n) | propaguoti pavyzdį piliečio, kuris aktyviai užsitikrina savo saugą ir atsparumą arba šiuo tikslu aktyviai dalyvauja nacionalinėse ar vietos civilinės struktūrose, prisidedančiose prie civilinės saugos, imantis veiksmų šiose trijose srityse:






  i) | perspėjimo: paaiškinant įvairių institucijų vaidmenį ir atsakomybę teikiant tikslinius perspėjimus nukentėjusiems asmenims, taip pat naudojant šiuolaikines informacines ir ryšių technologijas; |
| --- | --- | --- |

n)

propaguoti pavyzdį piliečio, kuris aktyviai užsitikrina savo saugą ir atsparumą arba šiuo tikslu aktyviai dalyvauja nacionalinėse ar vietos civilinės struktūrose, prisidedančiose prie civilinės saugos, imantis veiksmų šiose trijose srityse:

i)

perspėjimo: paaiškinant įvairių institucijų vaidmenį ir atsakomybę teikiant tikslinius perspėjimus nukentėjusiems asmenims, taip pat naudojant šiuolaikines informacines ir ryšių technologijas;

| ii) | informacijos teikimo: didinant visuomenės informuotumą apie susijusią riziką, ypač tose srityse, kuriose klimato kaitos poveikis yra didžiausias, skleidžiant viešą informaciją ir organizuojant mokymo veiklą, įskaitant savanorišką veiklą; |
| --- | --- |

ii)

informacijos teikimo: didinant visuomenės informuotumą apie susijusią riziką, ypač tose srityse, kuriose klimato kaitos poveikis yra didžiausias, skleidžiant viešą informaciją ir organizuojant mokymo veiklą, įskaitant savanorišką veiklą;

| iii) | mobilizavimo: skatinant piliečių tinklus, asociacijas ir savanorius, dalyvaujančius rizikos prevencijos iniciatyvose, reagavimo į nelaimes ir pirmosios pagalbos mokymo veikloje; |
| --- | --- |

iii)

mobilizavimo: skatinant piliečių tinklus, asociacijas ir savanorius, dalyvaujančius rizikos prevencijos iniciatyvose, reagavimo į nelaimes ir pirmosios pagalbos mokymo veikloje;

| o) | atsižvelgti į ilgalaikių ekstremaliųjų situacijų svarbą ir didėjančią riziką, kurią jos gali kelti civilinės saugos sistemoms tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

o)

atsižvelgti į ilgalaikių ekstremaliųjų situacijų svarbą ir didėjančią riziką, kurią jos gali kelti civilinės saugos sistemoms tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmeniu;

| p) | atsižvelgti į klimato kaitos poveikį vykdant tarptautinius civilinės saugos veiksmus, stiprinant bendradarbiavimą ir remiant nelaimių ir krizių valdymą; |
| --- | --- |

p)

atsižvelgti į klimato kaitos poveikį vykdant tarptautinius civilinės saugos veiksmus, stiprinant bendradarbiavimą ir remiant nelaimių ir krizių valdymą;

| 11. | PRAŠO Komisijos:






  a) | reguliariai atnaujinti gamtinių ir žmogaus sukeliamų nelaimių, kurios gali kilti Sąjungoje, rizikos tarpsektorinę apžvalgą, atsižvelgiant į klimato kaitos poveikį, remiantis valstybių narių nacionalinėmis rizikos vertinimo ataskaitomis; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

reguliariai atnaujinti gamtinių ir žmogaus sukeliamų nelaimių, kurios gali kilti Sąjungoje, rizikos tarpsektorinę apžvalgą, atsižvelgiant į klimato kaitos poveikį, remiantis valstybių narių nacionalinėmis rizikos vertinimo ataskaitomis;

| b) | užtikrinti, kad į klimato kaitos poveikį būtų sistemingai atsižvelgiama per visą nelaimių valdymo ciklą; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad į klimato kaitos poveikį būtų sistemingai atsižvelgiama per visą nelaimių valdymo ciklą;

| c) | užtikrinti, kad SCSM būtų tokiu būdu atsižvelgiama į skirtingą nelaimių pobūdį, kad į jas būtų galima, kai įmanoma, proaktyviai, reaguoti ir prie jų prisitaikyti; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad SCSM būtų tokiu būdu atsižvelgiama į skirtingą nelaimių pobūdį, kad į jas būtų galima, kai įmanoma, proaktyviai, reaguoti ir prie jų prisitaikyti;

| d) | didinti galimybes pagal SCSM dislokuoti aplinkos ir klimato kaitos srities ekspertus ; |
| --- | --- |

d)

didinti galimybes pagal SCSM dislokuoti aplinkos ir klimato kaitos srities ekspertus ;

| e) | skatinti SCSM papildomumą su kitais Sąjungos krizių valdymo mechanizmais; |
| --- | --- |

e)

skatinti SCSM papildomumą su kitais Sąjungos krizių valdymo mechanizmais;

| f) | remti civilinės saugos srities mokslinius tyrimus ir inovacijas, konkrečiai sudarant turimų žinių sąrašą, ir turtinti žinių tinklą, Nelaimių rizikos valdymo žinių centrą ir kompetencijos centrus, kurie galėtų būti įsteigti pagal tą sistemą, taip pat tarptautinių organizacijų administruojamus centrus; |
| --- | --- |

f)

remti civilinės saugos srities mokslinius tyrimus ir inovacijas, konkrečiai sudarant turimų žinių sąrašą, ir turtinti žinių tinklą, Nelaimių rizikos valdymo žinių centrą ir kompetencijos centrus, kurie galėtų būti įsteigti pagal tą sistemą, taip pat tarptautinių organizacijų administruojamus centrus;

| g) | stiprinti ir pritaikyti Sąjungos nelaimių ir krizių valdymo ir sprendimų rėmimo dokumentus, priemones ir platformas pagal Bendrą ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistemą, Europos sausrų stebėjimo centrą, Europos perspėjimo apie potvynius sistemą, Europos miškų gaisrų informacijos sistemą, taip pat GALILEO, „Copernicus“ ir ES vyriausybinio palydovinio ryšio programas; |
| --- | --- |

g)

stiprinti ir pritaikyti Sąjungos nelaimių ir krizių valdymo ir sprendimų rėmimo dokumentus, priemones ir platformas pagal Bendrą ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistemą, Europos sausrų stebėjimo centrą, Europos perspėjimo apie potvynius sistemą, Europos miškų gaisrų informacijos sistemą, taip pat GALILEO, „Copernicus“ ir ES vyriausybinio palydovinio ryšio programas;

| h) | gerinti Reagavimo į nelaimes koordinavimo centro numatymo ir reagavimo pajėgumus, visų pirma išnagrinėjant, kaip geriau panaudoti technologines inovacijas, įskaitant dirbtinį intelektą ir turimus duomenų šaltinius, kad būtų galima išsiaiškinti ir numatyti ekstremalią su klimatu susijusią riziką; |
| --- | --- |

h)

gerinti Reagavimo į nelaimes koordinavimo centro numatymo ir reagavimo pajėgumus, visų pirma išnagrinėjant, kaip geriau panaudoti technologines inovacijas, įskaitant dirbtinį intelektą ir turimus duomenų šaltinius, kad būtų galima išsiaiškinti ir numatyti ekstremalią su klimatu susijusią riziką;

| i) | skatinti žalesnes ir tvaresnes Europos civilinės saugos operacijas remiant mokslinius tyrimus ir inovacijas, apžvelgiant dabartinę padėtį ir parengiant gerosios šios srities praktikos vadovus; |
| --- | --- |

i)

skatinti žalesnes ir tvaresnes Europos civilinės saugos operacijas remiant mokslinius tyrimus ir inovacijas, apžvelgiant dabartinę padėtį ir parengiant gerosios šios srities praktikos vadovus;

| j) | toliau propaguoti pilietinės visuomenės dalyvavimą užkertant kelią klimato kaitai ir imantis reagavimo į ją veiksmų, remiant piliečių indėlį į jų pačių saugą ir atsparumą ir skatinant visas savanoriškas reagavimo į nelaimes iniciatyvas, koordinuojant veiksmus su nacionalinėmis ar subnacionalinėmis valdžios institucijomis, be kita ko, teikiant Europos apdovanojimus; |
| --- | --- |

j)

toliau propaguoti pilietinės visuomenės dalyvavimą užkertant kelią klimato kaitai ir imantis reagavimo į ją veiksmų, remiant piliečių indėlį į jų pačių saugą ir atsparumą ir skatinant visas savanoriškas reagavimo į nelaimes iniciatyvas, koordinuojant veiksmus su nacionalinėmis ar subnacionalinėmis valdžios institucijomis, be kita ko, teikiant Europos apdovanojimus;

| k) | rengti ekologinių katastrofų ir su klimatu susijusių nelaimių valdymo mokymo programas ir pratybas, be kita ko, pagal ES mokymo programą, ir skatinti teikti ekspertines žinias, kad jas būtų galima panaudoti pagal SCSM sistemą; |
| --- | --- |

k)

rengti ekologinių katastrofų ir su klimatu susijusių nelaimių valdymo mokymo programas ir pratybas, be kita ko, pagal ES mokymo programą, ir skatinti teikti ekspertines žinias, kad jas būtų galima panaudoti pagal SCSM sistemą;

| l) | išnagrinėti klimato kaitos klausimą vykdant tarptautinius civilinės saugos veiksmus, be kita ko, skatinant keitimąsi patirtimi ir gerąja praktika su partneriais, pavyzdžiui, Vakarų Balkanuose ir įgyvendinant Europos kaimynystės politiką; |
| --- | --- |

l)

išnagrinėti klimato kaitos klausimą vykdant tarptautinius civilinės saugos veiksmus, be kita ko, skatinant keitimąsi patirtimi ir gerąja praktika su partneriais, pavyzdžiui, Vakarų Balkanuose ir įgyvendinant Europos kaimynystės politiką;

| 12. | PRAŠO Komisijos pranešti Tarybai apie pažangą, padarytą rengiant kas trejus metus teikiamas SCSM ataskaitas, ir ragina valstybes nares padėti Komisijai atlikti šią užduotį. |
| --- | --- |

12.

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2022 8 26 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 322/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 8 26

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 322/6

---

Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas

(2022/C 322/03)

Europos Komisija patvirtino šį nereikšmingą pakeitimą pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 (1) 6 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

Su šia nereikšmingo pakeitimo paraiška galima susipažinti Komisijos eAmbrosia duomenų bazėje.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„KORČULANSKO MASLINOVO ULJE“

ES Nr.: PDO-HR-01351-AM01 – 5.5.2022

SKVN (X) SGN ( )

1.   Pavadinimas (-ai)

„Korčulansko maslinovo ulje“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Kroatija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.5. klasė. Aliejus ir riebalai (sviestas, margarinas, aliejus ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Korčulansko maslinovo ulje“ yra ypač grynas alyvuogių aliejus, tik mechaniniu būdu tiesiogiai spaudžiamas iš alyvmedžių vaisių.

Tiekiamas rinkai „Korčulansko maslinovo ulje“ turi pasižymėti šiomis fizinėmis bei cheminėmis ir organoleptinėmis savybėmis:

| — | laisvųjų riebalų rūgščių kiekis – ≤ 0,6 proc.; |
| --- | --- |

—

laisvųjų riebalų rūgščių kiekis – ≤ 0,6 proc.;

| — | peroksidų skaičius – ≤ 12 mekv/kg; |
| --- | --- |

—

peroksidų skaičius – ≤ 12 mekv/kg;

| — | K232 – ≤ 2,50; |
| --- | --- |

—

K232 – ≤ 2,50;

| — | K270 ≤ 0,22; |
| --- | --- |

—

K270 ≤ 0,22;

| — | spalva – nuo auksinės geltonos iki žalios; |
| --- | --- |

—

spalva – nuo auksinės geltonos iki žalios;

| — | stiprus neprinokusių vaisių ir alyvmedžių lapų aromatas (vaisių aromato mediana – ≥ 2,5); |
| --- | --- |

—

stiprus neprinokusių vaisių ir alyvmedžių lapų aromatas (vaisių aromato mediana – ≥ 2,5);

| — | stiprus ir vienodas skonis, kuris gali būti nuo vidutiniškai iki stipriai kartaus bei aštraus su ilgai išliekančiu poskoniu (kartumo ir aštrumo mediana – ≥ 3). |
| --- | --- |

—

stiprus ir vienodas skonis, kuris gali būti nuo vidutiniškai iki stipriai kartaus bei aštraus su ilgai išliekančiu poskoniu (kartumo ir aštrumo mediana – ≥ 3).

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pagrindinės „Korčulansko maslinovo ulje“ gamybos žaliavos yra vietos veislių „Lastovka“ ir „Drobnica“ alyvuogės, nesumaišytos arba sumaišytos, o jų dalis produkte sudaro bent 80 proc. Kitų 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje auginamų veislių alyvuogės sudaro ne daugiau kaip 20 proc. visų gaminant „Korčulansko maslinovo ulje“ perdirbamų alyvuogių ir galutinio produkto kokybei didelio poveikio neturi.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi „Korčulansko maslinovo ulje“ gamybos etapai (alyvuogių auginimas, derliaus nuėmimas ir perdirbimas) turi būti vykdomi 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Siekiant išsaugoti specifines organoleptines aliejaus savybes ir kokybę (kokybė galėtų suprastėti aliejų perpilant), jis turi būti ir sandėliuojamas ir išpilstomas į butelius 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje. Visi vėlesni aliejaus perpylimo už nustatytos geografinės vietovės ribų veiksmai arba gabenimas ilgesniais atstumais jūra, turint omenyje, kad transporto jungčių tarp Korčulos salos ir žemyno greičiausiai nėra daug, galėtų galiausiai turėti neigiamą poveikį aliejaus kokybei. Dėl šių priežasčių produktas negali būti išpilstomas į butelius už nustatytos geografinės vietovės ribų. „Korčulansko maslinovo ulje“ tiekiamas rinkai (tamsiuose) stikliniuose ne didesniuose kaip 1 l talpos induose. Gali būti naudojamos ir šio tipo produktui skirtos ne didesnės kaip 5 litrų alavo talpos, jei jų uždarymo sistema yra tokia, kad, atidarius talpą, uždarymo sistema negali būti grąžinta į pradinę būseną.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo etiketėmis taisyklės

Produkto etiketėje turi būti nurodyti derliaus nuėmimo metai. Ant kiekvieno rinkai tiekiamo aliejaus indo turi būti bendras skiriamasis ženklas. Bendras skiriamasis ženklas turi atitikti toliau pateiktą pavyzdį.

Image 1

Teisę vienodomis sąlygomis naudoti bendrą skiriamąjį ženklą turi visi šios kilmės vietos nuorodos naudotojai, tiekiantys produktą rinkai pagal jo specifikaciją.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

„Korčulansko maslinovo ulje“ gamybos vietovė apima visą Korčulos salą, t. y. Vela Lukos, Blato, Smokvicos, Čaros, Račiščės, Pupnato, Žrnovo, Korčulos ir Lumbardos kadastrines savivaldybes.

Korčulos sala iš vakarų yra atskirta 15 km pločio Korčulos sąsiauriu nuo Hvaro salos, iš šiaurės – 2,5 km pločio Pelješaco sąsiauriu nuo Pelješaco pusiasalio, o iš pietų – 13 km pločio Lastovo sąsiauriu nuo Lastovo salos.

5.   Ryšys su geografine vietove

Geografinės vietovės ypatumai

Korčulos salos teritorija yra kalnuota, sudaryta daugiausia iš uolų, o ariamos žemės yra nedaug. Nuo ariamos žemės buvo nurinktos uolienos ir tose vietose suformuotos terasos. Tokios surinktos uolienos tada yra naudojamos becementėms tvoroms, kuriomis apjuosiamos terasos, statyti. Becementės tvoros sulaiko terasose esantį derlingą dirvožemį. Kitaip tariant, jos saugo, kad dirvožemio nenuplautų lietus. Į tą terasose supiltą derlingą dirvožemį, apjuostą becemente tvora, sodinami daugiausia vietos veislių „Lastovka“ ir „Drobnica“ alyvmedžiai.

Ariama žemė daugiausia yra dviejų rūšių: terasinis pradžiažemis ir lauko pradžiažemis. Pradžiažemiai dažniausiai yra sudaryti iš kalkinių rudžemių ir raudonžemių (terra rossa).

Korčulos saloje vyrauja Viduržemio jūros klimatas, kuriam būdingos švelnios žiemos ir sausos bei karštos vasaros. Didelis saulės šviesos kiekis lemia aukštą vidutinę temperatūrą. Vidutinė metinė temperatūra Korčulos saloje yra 15,6–16,8 °C. Karščiausias mėnuo yra liepa (vidutinė temperatūra 25,9 °C), o šalčiausias – vasaris (vidutinė temperatūra 9,1 °C).

Pagal saulės šviesos kiekį Korčulos sala puikiai tinka alyvuogėms auginti. Daugiausiai saulės šviesos sala gauna liepos mėnesį (373,7 val. arba apie 12 val. saulės šviesos per dieną), o mažiausiai – gruodžio mėnesį (125,3 val. arba apie 4 val. per dieną).

Vertinant pagal metinį kritulių kiekį, Korčulos salai būdingas drėgnas klimatas. Daugiausiai kritulių iškrenta šaltesnę metų dalį, nuo spalio iki kovo mėn., – tada vidutinis mėnesio kritulių kiekis yra 80–150 mm. Mažiausiai kritulių iškrenta nuo birželio iki rugpjūčio mėn. – vidutiniškai 30–45 mm.

Žmogaus veiksniai

Korčulos salos gyventojai daugiausia prisidėjo prie salos kraštovaizdžio formavimo. Alyvuogių augintojai įdirbo uolėtą ir kalnuotą teritoriją, paversdami ją terasomis išdėstyta ariamąja žeme ir pritaikydami alyvmedžiams auginti becemente tvora apjuostuose plotuose. Patekti į kalnuose išsidėsčiusias terasas nelengva, todėl neįmanoma naudoti didelės technikos. Derlius nuimamas rankomis, naudojant rankines mechanines priemones.

Nuo priešistorinių laikų Korčulos sala nuolat priklausė vis kitiems savininkams, o salos gyvenimui ir pelningų pasėlių raidai poveikį darė daug istorinių įvykių. Daugybė istorinių faktų liudija, kad Korčulos saloje alyvuogės buvo auginamos ir alyvuogių aliejus iš jų buvo spaudžiamas dar nuo senovės graikų kolonizacijos laikų, taip pat romėnų ir venecijiečių valdymo laikotarpiu. Tų laikų, kai Korčula buvo valdoma venecijiečių, rašytiniuose šaltiniuose teigiama, kad „Venecijos vyriausybė supirkdavo aliejų labai žema kaina, todėl salos gyventojai pradėjo verstis kontrabanda“. „Nors buvo įvestos griežtos baudos, skaičiai rodo, kad Korčulos aliejus buvo gabenamas net į Triestą.“ (S. Dokoza, Iz gospodarske i društvene povijesti Blata do XVIII. st., Zbornik radova Blato, 2003 m.).

Produkto ypatumai

„Korčulansko maslinovo ulje“ savitumą lemia vietos veislių „Lastovka“ ir „Drobnica“ alyvuogių, kurios sudaro 80 proc. Korčulos saloje auginamų alyvuogių, naudojimas.

Pavle Bakarić savo moksliniame darbe (Elajografija otoka Korčule, 1995 m.) teigia, kad vietos veislių „Lastovka“ ir „Drobnica“ alyvuogės savo morfologinėmis, biologinėmis ir prekinėmis savybėmis skiriasi nuo kitų Korčulos saloje auginamų veislių („Velika Lastovka“, „Vrtušćica“, „Oblica“) alyvuogių. Jis taip pat teigia, kad šviežiose šių dviejų rūšių alyvuogėse yra daugiau aliejaus (16,40–24 proc.) nei šviežiose kitų veislių alyvuogėse.

„Korčulansko maslinovo ulje“ savitumą lemia jo aromatas (primenantis neprinokusius vaisius ir alyvmedžių lapus) ir skonis (vienodai vidutiniškai ar intensyviai kartus ir aštrus), kuris susiformuoja dėl šiame aliejuje esančio didelio bendro fenolių kiekio, nuo kurio priklauso juslinės aliejaus savybės, t. y. kartumas ir aštrumas. Tai įrodyta moksliniais tyrimais (M. Žanetić, D. Škevin, E. Vitanović, M. Jukić Špika ir S. Perica, Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja, „Pomologia croatica“ 17 tomas, 2011 m.), kuriuos atliekant nustatyta, kad iš veislių „Lastovka“ ir „Drobnica“ alyvuogių išspaustame aliejuje bendras fenolių kiekis yra didesnis (daugiau kaip 350 mg/kg) nei iš kitų tirtų veislių („Oblica“ ir „Levantinka“) alyvuogių išspaustame aliejuje – jame bendras fenolių kiekis buvo 161,15 mg/kg. Taip pat nustatyta, kad iš visų tirtų veislių daugiausia hidroksitirozolio (214,32 mg/kg) buvo veislės „Lastovka“ alyvuogių aliejuje, o daugiausiai tirozolio (84,37 mg/kg) – veislės „Drobnica“ alyvuogių aliejuje. Iš veislių „Lastovka“ ir „Drobnica“ alyvuogių išspaustame aliejuje yra fenolio junginių, dėl kurių aliejus yra labai atsparus oksidavimuisi ir gali būti vartojamas ilgą laiką. Didelis fenolio junginių kiekis lemia „Korčulansko maslinovo ulje“ kartumą ir aštrumą (kartumo ir aštrumo mediana yra ≥ 3), o geriausia šių savybių pusiausvyra būdinga veislių „Drobnica“ ir „Lastovka“ alyvuogėms, iš kurių spaudžiamas nurodytas aliejus.

Šiandien Korčulos saloje alyvuogės auginamos ir alyvuogių aliejus gaminamas apie 1 000 žemės ūkio valdų ir 10 alyvuogių spaudyklų. Alyvuogių auginimas yra svarbi salos ekonominė veikla, o pavadinimas „Korčulansko maslinovo ulje“ vis dar naudojamas kasdienėje šnekamojoje kalboje ir prekyboje (pristatymo ir gabenimo važtaraštis, Presa d.o.o., Zlokić d.o.o., 2014 m.).

Priežastinis ryšys

Korčulos salos specifinės dirvožemio bei klimato sąlygos ir žmogaus veikla – svarbūs veiksniai, suteikiantys aliejui „Korčulansko maslinovo ulje“ savitumo.

Vietos gyventojai salos uolėtą ir kalnuotą teritoriją pavertė dirvožemiu užpiltomis terasomis, o šias apjuosė becementėmis tvoromis, kad jos būtų tinkamos įdirbti. Terasose daugiausia buvo suformuotos veislių „Lastovka“ ir „Drobnica“ alyvmedžių giraitės. Tvoromis apjuostos terasos, kuriose auga alyvmedžiai, yra autentiškas salos kraštovaizdžio bruožas.

Augintojai pasirinko veisles „Lastovka“ ir „Drobnica“, nes jos geriausiai auga saloje vyraujančiomis specifinėmis dirvožemio ir klimato sąlygomis. Šių veislių alyvuogės sudaro 80 proc. visų Korčulos saloje užauginamų alyvuogių.

Dėl geografinės Korčulos salos padėties jai būdinga labai aukšta dienos temperatūra ir joje daug saulėtų valandų. Šios sąlygos yra palankios alyvmedžiams auginti ir alyvuogėms nokinti. Visų pirma tai pasakytina apie veisles „Lastovka“ ir „Drobnica“, kurios yra ypač atsparios sausrai ir kurių derliaus nuėmimo laikotarpis yra ypač ilgas (nuo spalio mėn. iki vasario mėn. pradžios).

Kadangi alyvuogės skinamos rankomis, vietos augintojai gali pasirinkti idealiausiai tinkantį derliaus nuėmimo laiką. Dėl to alyvuogėse būna didelis fenolių kiekis, suteikiantis „Korčulansko maslinovo ulje“ vidutiniškai arba intensyviai kartų ir aštrų skonį.

Didesnis fenolių kiekis iš veislių „Lastovka“ ir „Drobnica“ alyvuogių pagamintame aliejuje tiesiogiai priklauso ir nuo specifinių Korčulos salos klimato sąlygų – didelio saulėtų valandų skaičiaus ir mažo kritulių kiekio vasaros mėnesiais. Atlikus tyrimus nustatyta, kad „Korčulansko maslinovo ulje“, skirtingai nei iš kitų rūšių alyvuogių pagamintame aliejuje, yra daugiau fenolių, suteikiančių „Korčulansko maslinovo ulje“ savitumo.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Izmijenjena_specifikacija_Korculansko_maslinovo_ulje_012022.pdf

---

(1)  OL L 179, 2014 6 19, p. 17.

---