# Az Európai Unió C 27/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 27 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. január 27. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 27

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. január 27.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2020/C 27/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2020/C 27/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2020/C 27/02 | C-609/17. és C-610/17. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2019. november 19-i ítélete (a Työtuomioistuin [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Terveys- ja sosiaalialan neuvottelujärjestö (TSN) ry kontra Hyvinvointialan liitto ry (C-609/17) és Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry kontra Satamaoperaattorit ry (C-610/17) (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – EUMSZ 153. cikk – A munkaidő megszervezésével kapcsolatos minimális biztonsági és egészségügyi követelmények – 2003/88/EK irányelv – 7. cikk – Legalább négy hét fizetett éves szabadsághoz való jog – 15. cikk – A munkavállalók biztonságának és egészségének védelme szempontjából kedvezőbb nemzeti rendelkezések és kollektív szerződések – A fizetett éves szabadság alatt betegség miatt munkaképtelen munkavállalók – E szabadság későbbi időszakra való átvitelének megtagadása, amikor az átvitel hiánya nem csökkenti az éves szabadság időtartamát négy hétnél rövidebbre – Az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikkének (2) bekezdése – Az uniós jog Alapjogi Charta 51. cikke (1) bekezdésének értelmében vett végrehajtása hiányában való alkalmazhatatlanság) | 2 |
| 2020/C 27/03 | C-198/18. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2019. november 21-i ítélete (a Högsta domstolen [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – CeDe Group AB kontra KAN Sp. z o.o., fizetésképtelenségi eljárás alatt (Előzetes döntéshozatal – 1346/2000/EK rendelet – 4. és 6. cikk – Fizetésképtelenségi eljárások – Alkalmazandó jog – Európai fizetési meghagyásos eljárás – Szerződésből eredő követelés megfizetésének a fizetésképtelenné válást megelőzően történő elmulasztása – Szerződésből eredő olyan követelésre alapított beszámítási kifogás, amely a fizetésképtelenné válást megelőzően keletkezett) | 3 |
| 2020/C 27/04 | C-203/18. és C-374/18. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (harmadik tanács) 2019. november 21-i ítélete (az Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen, Landgericht Köln [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Deutsche Post AG, Klaus Leymann kontra Land Nordrhein-Westfalen (C-203/18) és UPS Deutschland Inc. & Co. OHG, DPD Dynamic Parcel Distribution GmbH & Co. KG, Bundesverband Paket & Expresslogistik e.V. kontra Deutsche Post AG (C-374/18) (Előzetes döntéshozatal – 561/2006/EK rendelet – Közúti közlekedés – Szociális rendelkezések – Az egyetemes postai szolgáltatás keretében küldemények szállítására használt járművek – Eltérések – Részben ilyen szállításra használt járművek – 97/67/EK irányelv – A 3. cikk (1) bekezdése – Egyetemes szolgáltatás – Fogalom) | 4 |
| 2020/C 27/05 | C-379/18. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2019. november 21-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Deutsche Lufthansa AG kontra Land Berlin (Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – 2009/12/EK irányelv – 3. és 6. cikk – A 11. cikk (1) és (7) bekezdése – Repülőtéri díjak – A repülőtér használói jogainak védelme – A repülőtér-irányító szervezetnek a független felügyeleti hatóság által jóváhagyott díjaknál alacsonyabb díjakról való megállapodásra vonatkozó lehetősége – A repülőtér használóinak jogorvoslati lehetőségei – A méltányosság kritériuma szerint eljáró polgári bíróság előtti járulékos kifogásolás) | 5 |
| 2020/C 27/06 | C-400/18. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2019. november 20-i ítélete (a Hof van Cassatie [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Infohos kontra Belgische Staat (Előzetes döntéshozatal – Adózás – Hozzáadottérték-adó (héa) – 77/388/EGK hatodik irányelv – A 13. cikk A. része (1) bekezdésének f) pontja – Adómentességek – Személyek önálló csoportjai által nyújtott szolgáltatások – Tagoknak és a tagokon kívüli személyeknek nyújtott szolgáltatások) | 5 |
| 2020/C 27/07 | C-585/18., C-624/18. és C-625/18. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2019. november 19-i ítélete (a Sąd Najwyższy [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – A. K. kontra Krajowa Rada Sądownictwa (C-585/18) és CP (C-624/18), DO (C-625/18) kontra Sąd Najwyższy (Előzetes döntéshozatal – 2000/78/EK irányelv – A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód – Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – A Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság, Lengyelország) bírái nyugdíjkorhatárának csökkentése – A 9. cikk (1) bekezdése – A jogorvoslathoz való jog – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke – Hatékony bírói jogvédelem – A bírák függetlenségének elve – A Sąd Najwyższyn (legfelsőbb bíróság) belüli új tanács létrehozása, amely többek között az e bíróság bíráinak nyugállományba helyezésével kapcsolatos ügyekben rendelkezik hatáskörrel – A nemzeti igazságszolgáltatási tanács javaslatára a Lengyel Köztársaság elnöke által újonnan kinevezett bírákból álló tanács – Az említett tanács függetlensége – Az uniós jognak meg nem felelő nemzeti jogszabályok alkalmazásának mellőzésével kapcsolatos jogkör – Az uniós jog elsőbbsége) | 6 |
| 2020/C 27/08 | C-678/18. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2019. november 21-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Procureur-Generaal bij de Hoge Raad der Nederlanden (Előzetes döntéshozatal – Formatervezési minták – 6/2002/EK rendelet – A 90. cikk (1) bekezdése – Ideiglenes és biztosítási intézkedések – Az elsőfokú nemzeti bíróságok hatásköre – Az e rendelkezésben megjelölt bíróságok kizárólagos hatásköre) | 7 |
| 2020/C 27/09 | C-706/18. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2019. november 20-i ítélete (a Raad voor Vreemdelingenbetwistingen – [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) X kontra Belgische Staat (Előzetes döntéshozatal – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Bevándorlási politika – Családegyesítési jog – 2003/86/EK irányelv – Az 5. cikk (4) bekezdése – Családegyesítésre irányuló kérelemre vonatkozó határozat – A határozat meghozatalára vonatkozó határidő elmulasztása – A tartózkodási engedély automatikus megadása) | 8 |
| 2020/C 27/10 | C-737/18. P. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2019. november 20-i ítélete – Portugál Köztársaság kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) – Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) – Az Európai Unió finanszírozásából kizárt kiadások – A Portugál Köztársaság által kifizetett kiadások) | 9 |
| 2020/C 27/11 | C-270/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-579/18. sz., WB kontra Bizottság ügyben 2019. január 23-án hozott ítélete ellen WB által 2019. március 28-án benyújtott fellebbezés | 9 |
| 2020/C 27/12 | C-271/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-329/18. sz., WB kontra Bizottság ügyben 2019. január 23-án hozott ítélete ellen WB által 2019. március 28-án benyújtott fellebbezés | 10 |
| 2020/C 27/13 | C-373/19. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2019. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finanzamt München Abteilung III kontra Dubrovin & Tröger GbR – Aquatics | 10 |
| 2020/C 27/14 | C-593/19. sz. ügy: A Bundesfinanzgericht (Außenstelle Graz) (Ausztria) által 2019. augusztus 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SK Telecom Co. Ltd. kontra Finanzamt Graz-Stadt | 11 |
| 2020/C 27/15 | C-607/19. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2019. augusztus 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Husqvarna AB gegen Lidl E-Commerce International GmbH & Co. KG | 11 |
| 2020/C 27/16 | C-641/19. sz. ügy: Az Amtsgericht Hamburg (Németország) által 2019. augusztus 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EU kontra PE Digital GmbH | 12 |
| 2020/C 27/17 | C-685/19. sz. ügy: A Landgericht Frankenthal (Németország) által 2019. szeptember 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OK kontra Daimler AG | 13 |
| 2020/C 27/18 | C-703/19. sz. ügy: A Naczelny Sąd Administracyjny (Lengyelország) által 2019. szeptember 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – J. K. kontra Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach | 14 |
| 2020/C 27/19 | C-707/19. sz. ügy: A Sąd Rejonowy dla Łodzi (Lengyelország) által 2019. szeptember 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K. S. kontra A. B. | 15 |
| 2020/C 27/20 | C-769/19. sz. ügy: A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2019. október 21 -én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UC és TD elleni büntetőeljárás | 16 |
| 2020/C 27/21 | C-770/19. sz. ügy: Az Amtsgericht Nürnberg (Németország) által 2019. október 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Myflyright GmbH kontra SunExpressGünes Ekspres Havacilik A | 16 |
| 2020/C 27/22 | C-772/19. sz. ügy: A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2019. október 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bartosch Airport Supply Services | 17 |
| 2020/C 27/23 | C-775/19. sz. ügy: A Finanzgericht Baden-Württemberg (Németország) által 2019. október 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – 5th AVENUE Products Trading GmbH kontra Hauptzollamt Singen | 17 |
| 2020/C 27/24 | C-784/19. sz. ügy: Az Administrativen (Bulgária) által 2019. október 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TEAM POWER EUROPE EOOD kontra Direktor na Teritorialna direktsia na Natsionalna agentsia za prihodite – Varna | 18 |
| 2020/C 27/25 | C-785/19. sz. ügy: A Landgericht Saarbrücken (Németország) által 2019. október 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Koch Media GmbH kontra HC | 19 |
| 2020/C 27/26 | C-792/19. sz. ügy: A Landgericht Köln (Németország) által 2019. október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TUIfly GmbH kontra EUflight.de GmbH | 20 |
| 2020/C 27/27 | C-797/19. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2019. október 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – B-GmbH kontra Finanzamt D | 21 |
| 2020/C 27/28 | C-800/19. sz. ügy: A Sąd Apelacyjny w Warszawie (Lengyelország) által 2019. október 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SM kontra Mittelbayerischer Verlag KG | 22 |
| 2020/C 27/29 | C-801/19. sz. ügy: Az Upravni sud u Zagrebu (Horvátország) által 2019. október 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FRANCK d.d., Zagreb kontra Ministarstvo financija Republike Hrvatske, Samostalni sektor za drugostupanjski upravni postupak | 23 |
| 2020/C 27/30 | C-870/19. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2019. november 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DSK Bank EAD és FrontEx International EAD | 24 |
| 2020/C 27/31 | C-824/19. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2019. november 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TC, UB kontra Komisia za zashtita ot diskriminatsia, VA | 24 |
| 2020/C 27/32 | C-830/19. sz. ügy: A tribunal de première instance de Namur (Belgium) által 2019. november 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C. J. kontra Région wallonne | 25 |
| 2020/C 27/33 | C-848/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (első kibővített tanács) T-883/16. sz., Lengyel Köztársaság kontra Európai Bizottság ügyben 2019. szeptember 10-én hozott ítélete ellen a Németországi Szövetségi Köztársaság által 2019. november 20-án benyújtott fellebbezés | 26 |
| 2020/C 27/34 | C-862/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-629/17. sz., Cseh Köztársaság kontra Bizottság ügyben 2019. szeptember 12-én hozott ítélete ellen a Cseh Köztársaság által 2019. november 26-án benyújtott fellebbezés | 27 |
| | Törvényszék |
| 2020/C 27/35 | T-607/15. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 3-i ítélete – Yieh United Steel kontra Bizottság (Dömping – Kínából és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatala – Végleges dömpingellenes vám – (EU) 2015/1429 végrehajtási rendelet – Az 1225/2009/EK rendelet 2. cikkének (3) és (5) bekezdése (amelynek helyébe az (EU) 2016/1036 rendelet 2. cikkének (3) és (5) bekezdése lépett) – Az 1225/2009 rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdése (amelynek helyébe a 2016/1036 rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdése lépett) – A rendes érték kiszámítása – A termelési költség kiszámítása – Az exportáló ország hazai piacán felhasználásra szánt hasonló termék értékesítései) | 29 |
| 2020/C 27/36 | T-808/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 3-i ítélete – Pethke kontra EUIPO (Közszolgálat – Tisztviselők – Értékelő jelentés – Az értékelési és fellebbviteli értékelési eljárások szabályszerűsége – A fellebbviteli értékelő pártatlanságának követelménye) | 30 |
| 2020/C 27/37 | T-644/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 28-i ítélete – August Wolff kontra EUIPO – Faes Farma (DermoFaes Atopiderm) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A DermoFaes Atopiderm európai uniós szóvédjegy bejelentése – A korábbi Dermowas európai uniós szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 30 |
| 2020/C 27/38 | T-658/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 3-i ítélete – Hästens Sängar kontra EUIPO (Egy négyzetminta ábrázolása) (Európai uniós védjegy – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – Egy négyzetmintát ábrázoló ábrás védjegy – Feltétlen kizáró ok – Megkülönböztető képesség hiánya – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 31 |
| 2020/C 27/39 | T-665/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 28-i ítélete – Soundio kontra EUIPO – Telefónica Germany (Vibble) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – Vibble szóvédjegy – A korábbi vybe német szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 32 |
| 2020/C 27/40 | T-726/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 28-i ítélete – Mélin kontra Parlament (Intézményi jog – Az európai parlamenti képviselőket megillető költségtérítésekre és juttatásokra vonatkozó szabályzat – Parlamenti asszisztensi támogatás – A jogalap nélkül kifizetett összegek behajtása – Indokolási kötelezettség – A visszatéríttetést elrendelő határozat melléklete közlésének hiánya) | 32 |
| 2020/C 27/41 | T-736/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 28-i ítélete – Runnebaum Invest kontra EUIPO – Berg Toys Beheer (Bergsteiger) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A Bergsteiger európai uniós szóvédjegy bejelentése – BERG korábbi Benelux szóvédjegy, európai uniós ábrás és szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Az (EU) 2017/1001 rendelet 47. cikkének (1) és (2) bekezdése – A tényleges használat bizonyítása iránti kérelem elfogadhatósága – Az összetéveszthetőség hiánya – A 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 33 |
| 2020/C 27/42 | T-672/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 22-i végzése – Pyke kontra EUIPO – Paglieri (CLIOMAKEUP) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A felszólalás visszavonása – Okafogyottság) | 34 |
| 2020/C 27/43 | T-525/19. RII. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2019. november 11-i végzése – Intering és társai kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés – A Koszovó tiszta levegőéjért nyújtott EU-támogatás elnevezésű program – A EuropeAid/140043/DH/WKS/XK közbeszerzési eljárás – Az ajánlattevőt a további eljárásból kizáró határozat végrehajtásának a felfüggesztését elutasító határozat – Ideiglenes intézkedések iránti új kérelem – Az eljárási szabályzat 159. cikke – Elfogadhatatlanság) | 35 |
| 2020/C 27/44 | T-730/19. sz. ügy: 2019. október 25-én benyújtott kereset – PNB Banka és társai kontra EKB | 35 |
| 2020/C 27/45 | T-732/19. sz. ügy: 2019. október 25-én benyújtott kereset – PNB Banka és társai kontra ESZT | 36 |
| 2020/C 27/46 | T-740/19. sz. ügy: 2019. október 31-én benyújtott kereset – Laird kontra Bizottság | 38 |
| 2020/C 27/47 | T-741/19. sz. ügy: 2019. október 31-én benyújtott kereset – Sedgwick Overseas kontra Bizottság | 39 |
| 2020/C 27/48 | T-742/19. sz. ügy: 2019. október 31-én benyújtott kereset – Chemring Group és CHG Overseas kontra Bizottság | 41 |
| 2020/C 27/49 | T-743/19. sz. ügy: 2019. október 31-én benyújtott kereset – Hyperion Insurance Group és HIG Finance kontra Bizottság | 43 |
| 2020/C 27/50 | T-745/19. sz. ügy: 2019. október 31-én benyújtott kereset – Spirax-Sarco Engineering és Spirax-Sarco Overseas kontra Bizottság | 44 |
| 2020/C 27/51 | T-747/19. sz. ügy: 2019. október 31-én benyújtott kereset – DS Smith és DS Smith International kontra Bizottság | 46 |
| 2020/C 27/52 | T-748/19. sz. ügy: 2019. november 1-jén benyújtott kereset – The Vitec Group kontra Bizottság | 48 |
| 2020/C 27/53 | T-751/19. sz. ügy: 2019. november 4-én benyújtott kereset – Reckitt Benckiser Investments és társai kontra Bizottság | 49 |
| 2020/C 27/54 | T-752/19. sz. ügy: 2019. november 5-én benyújtott kereset – Inchcape kontra Bizottság | 51 |
| 2020/C 27/55 | T-754/19. sz. ügy: 2019. november 7-én benyújtott kereset – Stagecoach Group kontra Bizottság | 53 |
| 2020/C 27/56 | T-755/19. sz. ügy: 2019. november 6-án benyújtott kereset – BBA International Investments kontra Bizottság | 54 |
| 2020/C 27/57 | T-756/19. sz. ügy: 2019. november 7-én benyújtott kereset – WPP Jubilee és társai kontra Bizottság | 56 |
| 2020/C 27/58 | T-758/19. sz. ügy: 2019. november 8-án benyújtott kereset – W. S. Atkins International kontra Bizottság | 57 |
| 2020/C 27/59 | T-759/19. sz. ügy: 2019. november 8-án benyújtott kereset – Yalwen kontra Bizottság | 59 |
| 2020/C 27/60 | T-777/19. sz. ügy: 2019. november 12-én benyújtott kereset – CAPA és társai kontra Bizottság | 61 |
| 2020/C 27/61 | T-791/19. sz. ügy: 2019. november 15-én benyújtott kereset – Sped-Pro S. A. kontra Bizottság | 61 |
| 2020/C 27/62 | T-801/19. sz. ügy: 2019. november 20-án benyújtott kereset – DTE Systems kontra EUIPO – Speed-Buster (PedalBox +) | 63 |
| 2020/C 27/63 | T-805/19. sz. ügy: 2019. november 21-én benyújtott kereset – Ultrasun kontra EUIPO (ultrasun) | 64 |
| 2020/C 27/64 | T-806/19. sz. ügy: 2019. november 21-én benyújtott kereset – Govern d’Andorra kontra EUIPO (Andorra) | 64 |
| 2020/C 27/65 | T-808/19. sz. ügy: 2019. november 25-én benyújtott kereset – Silgan International és Silgan Closures kontra Bizottság | 65 |
| 2020/C 27/66 | T-809/19. sz. ügy: 2019. november 22-én benyújtott kereset – Liga Nacional de Fútbol Profesional kontra EUIPO (El Clasico) | 66 |
| 2020/C 27/67 | T-814/19. sz. ügy: 2019. november 22-én benyújtott kereset – Nutravita kontra EUIPO – Pegaso (nutravita Healthy Mind, Body & Soul.) | 67 |
| 2020/C 27/68 | T-817/19. sz. ügy: 2019. november 27-én benyújtott kereset – Olimp Laboratories kontra EUIPO – OmniVision (Hydrovision) | 68 |
| 2020/C 27/69 | T-818/19. sz. ügy: 2019. november 27-én benyújtott kereset – Dvectis CZ kontra EUIPO – Yado (támasztó párnák) | 69 |
| 2020/C 27/70 | T-819/19. sz. ügy: 2019. december 2-án benyújtott kereset – Man and Machine kontra EUIPO – Bim Freelance (bim ready) | 70 |
| 2020/C 27/71 | T-821/19. sz. ügy: 2019. december 2-án benyújtott kereset – Herlyn und Beck kontra EUIPO – Brillux (B.home) | 70 |
| 2020/C 27/72 | T-822/19. sz. ügy: 2019. december 3-án benyújtott kereset – Asoliva és Anierac kontra Bizottság | 71 |
| 2020/C 27/73 | T-189/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 25-i végzése – Lipitalia 2000 és Assograssi kontra Bizottság | 72 |
| 2020/C 27/74 | T-290/19. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 26-i végzése – Stada Arzneimittel kontra EUIPO (Két egymás fölött elrendezett, ívelt piros vonal ábrázolása) | 72 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2020/C 27/02

C-609/17. és C-610/17. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2019. november 19-i ítélete (a Työtuomioistuin [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Terveys- ja sosiaalialan neuvottelujärjestö (TSN) ry kontra Hyvinvointialan liitto ry (C-609/17) és Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry kontra Satamaoperaattorit ry (C-610/17) (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – EUMSZ 153. cikk – A munkaidő megszervezésével kapcsolatos minimális biztonsági és egészségügyi követelmények – 2003/88/EK irányelv – 7. cikk – Legalább négy hét fizetett éves szabadsághoz való jog – 15. cikk – A munkavállalók biztonságának és egészségének védelme szempontjából kedvezőbb nemzeti rendelkezések és kollektív szerződések – A fizetett éves szabadság alatt betegség miatt munkaképtelen munkavállalók – E szabadság későbbi időszakra való átvitelének megtagadása, amikor az átvitel hiánya nem csökkenti az éves szabadság időtartamát négy hétnél rövidebbre – Az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikkének (2) bekezdése – Az uniós jog Alapjogi Charta 51. cikke (1) bekezdésének értelmében vett végrehajtása hiányában való alkalmazhatatlanság)

2

2020/C 27/03

C-198/18. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2019. november 21-i ítélete (a Högsta domstolen [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – CeDe Group AB kontra KAN Sp. z o.o., fizetésképtelenségi eljárás alatt (Előzetes döntéshozatal – 1346/2000/EK rendelet – 4. és 6. cikk – Fizetésképtelenségi eljárások – Alkalmazandó jog – Európai fizetési meghagyásos eljárás – Szerződésből eredő követelés megfizetésének a fizetésképtelenné válást megelőzően történő elmulasztása – Szerződésből eredő olyan követelésre alapított beszámítási kifogás, amely a fizetésképtelenné válást megelőzően keletkezett)

3

2020/C 27/04

C-203/18. és C-374/18. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (harmadik tanács) 2019. november 21-i ítélete (az Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen, Landgericht Köln [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Deutsche Post AG, Klaus Leymann kontra Land Nordrhein-Westfalen (C-203/18) és UPS Deutschland Inc. & Co. OHG, DPD Dynamic Parcel Distribution GmbH & Co. KG, Bundesverband Paket & Expresslogistik e.V. kontra Deutsche Post AG (C-374/18) (Előzetes döntéshozatal – 561/2006/EK rendelet – Közúti közlekedés – Szociális rendelkezések – Az egyetemes postai szolgáltatás keretében küldemények szállítására használt járművek – Eltérések – Részben ilyen szállításra használt járművek – 97/67/EK irányelv – A 3. cikk (1) bekezdése – Egyetemes szolgáltatás – Fogalom)

4

2020/C 27/05

C-379/18. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2019. november 21-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Deutsche Lufthansa AG kontra Land Berlin (Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – 2009/12/EK irányelv – 3. és 6. cikk – A 11. cikk (1) és (7) bekezdése – Repülőtéri díjak – A repülőtér használói jogainak védelme – A repülőtér-irányító szervezetnek a független felügyeleti hatóság által jóváhagyott díjaknál alacsonyabb díjakról való megállapodásra vonatkozó lehetősége – A repülőtér használóinak jogorvoslati lehetőségei – A méltányosság kritériuma szerint eljáró polgári bíróság előtti járulékos kifogásolás)

5

2020/C 27/06

C-400/18. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2019. november 20-i ítélete (a Hof van Cassatie [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Infohos kontra Belgische Staat (Előzetes döntéshozatal – Adózás – Hozzáadottérték-adó (héa) – 77/388/EGK hatodik irányelv – A 13. cikk A. része (1) bekezdésének f) pontja – Adómentességek – Személyek önálló csoportjai által nyújtott szolgáltatások – Tagoknak és a tagokon kívüli személyeknek nyújtott szolgáltatások)

5

2020/C 27/07

C-585/18., C-624/18. és C-625/18. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2019. november 19-i ítélete (a Sąd Najwyższy [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – A. K. kontra Krajowa Rada Sądownictwa (C-585/18) és CP (C-624/18), DO (C-625/18) kontra Sąd Najwyższy (Előzetes döntéshozatal – 2000/78/EK irányelv – A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód – Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – A Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság, Lengyelország) bírái nyugdíjkorhatárának csökkentése – A 9. cikk (1) bekezdése – A jogorvoslathoz való jog – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke – Hatékony bírói jogvédelem – A bírák függetlenségének elve – A Sąd Najwyższyn (legfelsőbb bíróság) belüli új tanács létrehozása, amely többek között az e bíróság bíráinak nyugállományba helyezésével kapcsolatos ügyekben rendelkezik hatáskörrel – A nemzeti igazságszolgáltatási tanács javaslatára a Lengyel Köztársaság elnöke által újonnan kinevezett bírákból álló tanács – Az említett tanács függetlensége – Az uniós jognak meg nem felelő nemzeti jogszabályok alkalmazásának mellőzésével kapcsolatos jogkör – Az uniós jog elsőbbsége)

6

2020/C 27/08

C-678/18. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2019. november 21-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Procureur-Generaal bij de Hoge Raad der Nederlanden (Előzetes döntéshozatal – Formatervezési minták – 6/2002/EK rendelet – A 90. cikk (1) bekezdése – Ideiglenes és biztosítási intézkedések – Az elsőfokú nemzeti bíróságok hatásköre – Az e rendelkezésben megjelölt bíróságok kizárólagos hatásköre)

7

2020/C 27/09

C-706/18. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2019. november 20-i ítélete (a Raad voor Vreemdelingenbetwistingen – [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) X kontra Belgische Staat (Előzetes döntéshozatal – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Bevándorlási politika – Családegyesítési jog – 2003/86/EK irányelv – Az 5. cikk (4) bekezdése – Családegyesítésre irányuló kérelemre vonatkozó határozat – A határozat meghozatalára vonatkozó határidő elmulasztása – A tartózkodási engedély automatikus megadása)

8

2020/C 27/10

C-737/18. P. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2019. november 20-i ítélete – Portugál Köztársaság kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) – Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) – Az Európai Unió finanszírozásából kizárt kiadások – A Portugál Köztársaság által kifizetett kiadások)

9

2020/C 27/11

C-270/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-579/18. sz., WB kontra Bizottság ügyben 2019. január 23-án hozott ítélete ellen WB által 2019. március 28-án benyújtott fellebbezés

9

2020/C 27/12

C-271/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-329/18. sz., WB kontra Bizottság ügyben 2019. január 23-án hozott ítélete ellen WB által 2019. március 28-án benyújtott fellebbezés

10

2020/C 27/13

C-373/19. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2019. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finanzamt München Abteilung III kontra Dubrovin & Tröger GbR – Aquatics

10

2020/C 27/14

C-593/19. sz. ügy: A Bundesfinanzgericht (Außenstelle Graz) (Ausztria) által 2019. augusztus 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SK Telecom Co. Ltd. kontra Finanzamt Graz-Stadt

11

2020/C 27/15

C-607/19. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2019. augusztus 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Husqvarna AB gegen Lidl E-Commerce International GmbH & Co. KG

11

2020/C 27/16

C-641/19. sz. ügy: Az Amtsgericht Hamburg (Németország) által 2019. augusztus 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EU kontra PE Digital GmbH

12

2020/C 27/17

C-685/19. sz. ügy: A Landgericht Frankenthal (Németország) által 2019. szeptember 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OK kontra Daimler AG

13

2020/C 27/18

C-703/19. sz. ügy: A Naczelny Sąd Administracyjny (Lengyelország) által 2019. szeptember 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – J. K. kontra Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach

14

2020/C 27/19

C-707/19. sz. ügy: A Sąd Rejonowy dla Łodzi (Lengyelország) által 2019. szeptember 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K. S. kontra A. B.

15

2020/C 27/20

C-769/19. sz. ügy: A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2019. október 21 -én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UC és TD elleni büntetőeljárás

16

2020/C 27/21

C-770/19. sz. ügy: Az Amtsgericht Nürnberg (Németország) által 2019. október 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Myflyright GmbH kontra SunExpressGünes Ekspres Havacilik A

16

2020/C 27/22

C-772/19. sz. ügy: A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2019. október 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bartosch Airport Supply Services

17

2020/C 27/23

C-775/19. sz. ügy: A Finanzgericht Baden-Württemberg (Németország) által 2019. október 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – 5th AVENUE Products Trading GmbH kontra Hauptzollamt Singen

17

2020/C 27/24

C-784/19. sz. ügy: Az Administrativen (Bulgária) által 2019. október 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TEAM POWER EUROPE EOOD kontra Direktor na Teritorialna direktsia na Natsionalna agentsia za prihodite – Varna

18

2020/C 27/25

C-785/19. sz. ügy: A Landgericht Saarbrücken (Németország) által 2019. október 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Koch Media GmbH kontra HC

19

2020/C 27/26

C-792/19. sz. ügy: A Landgericht Köln (Németország) által 2019. október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TUIfly GmbH kontra EUflight.de GmbH

20

2020/C 27/27

C-797/19. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2019. október 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – B-GmbH kontra Finanzamt D

21

2020/C 27/28

C-800/19. sz. ügy: A Sąd Apelacyjny w Warszawie (Lengyelország) által 2019. október 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SM kontra Mittelbayerischer Verlag KG

22

2020/C 27/29

C-801/19. sz. ügy: Az Upravni sud u Zagrebu (Horvátország) által 2019. október 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FRANCK d.d., Zagreb kontra Ministarstvo financija Republike Hrvatske, Samostalni sektor za drugostupanjski upravni postupak

23

2020/C 27/30

C-870/19. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2019. november 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DSK Bank EAD és FrontEx International EAD

24

2020/C 27/31

C-824/19. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2019. november 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TC, UB kontra Komisia za zashtita ot diskriminatsia, VA

24

2020/C 27/32

C-830/19. sz. ügy: A tribunal de première instance de Namur (Belgium) által 2019. november 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C. J. kontra Région wallonne

25

2020/C 27/33

C-848/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (első kibővített tanács) T-883/16. sz., Lengyel Köztársaság kontra Európai Bizottság ügyben 2019. szeptember 10-én hozott ítélete ellen a Németországi Szövetségi Köztársaság által 2019. november 20-án benyújtott fellebbezés

26

2020/C 27/34

C-862/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-629/17. sz., Cseh Köztársaság kontra Bizottság ügyben 2019. szeptember 12-én hozott ítélete ellen a Cseh Köztársaság által 2019. november 26-án benyújtott fellebbezés

27

Törvényszék

2020/C 27/35

T-607/15. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 3-i ítélete – Yieh United Steel kontra Bizottság (Dömping – Kínából és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatala – Végleges dömpingellenes vám – (EU) 2015/1429 végrehajtási rendelet – Az 1225/2009/EK rendelet 2. cikkének (3) és (5) bekezdése (amelynek helyébe az (EU) 2016/1036 rendelet 2. cikkének (3) és (5) bekezdése lépett) – Az 1225/2009 rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdése (amelynek helyébe a 2016/1036 rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdése lépett) – A rendes érték kiszámítása – A termelési költség kiszámítása – Az exportáló ország hazai piacán felhasználásra szánt hasonló termék értékesítései)

29

2020/C 27/36

T-808/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 3-i ítélete – Pethke kontra EUIPO (Közszolgálat – Tisztviselők – Értékelő jelentés – Az értékelési és fellebbviteli értékelési eljárások szabályszerűsége – A fellebbviteli értékelő pártatlanságának követelménye)

30

2020/C 27/37

T-644/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 28-i ítélete – August Wolff kontra EUIPO – Faes Farma (DermoFaes Atopiderm) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A DermoFaes Atopiderm európai uniós szóvédjegy bejelentése – A korábbi Dermowas európai uniós szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

30

2020/C 27/38

T-658/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. december 3-i ítélete – Hästens Sängar kontra EUIPO (Egy négyzetminta ábrázolása) (Európai uniós védjegy – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – Egy négyzetmintát ábrázoló ábrás védjegy – Feltétlen kizáró ok – Megkülönböztető képesség hiánya – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

31

2020/C 27/39

T-665/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 28-i ítélete – Soundio kontra EUIPO – Telefónica Germany (Vibble) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – Vibble szóvédjegy – A korábbi vybe német szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

32

2020/C 27/40

T-726/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 28-i ítélete – Mélin kontra Parlament (Intézményi jog – Az európai parlamenti képviselőket megillető költségtérítésekre és juttatásokra vonatkozó szabályzat – Parlamenti asszisztensi támogatás – A jogalap nélkül kifizetett összegek behajtása – Indokolási kötelezettség – A visszatéríttetést elrendelő határozat melléklete közlésének hiánya)

32

2020/C 27/41

T-736/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 28-i ítélete – Runnebaum Invest kontra EUIPO – Berg Toys Beheer (Bergsteiger) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A Bergsteiger európai uniós szóvédjegy bejelentése – BERG korábbi Benelux szóvédjegy, európai uniós ábrás és szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Az (EU) 2017/1001 rendelet 47. cikkének (1) és (2) bekezdése – A tényleges használat bizonyítása iránti kérelem elfogadhatósága – Az összetéveszthetőség hiánya – A 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

33

2020/C 27/42

T-672/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 22-i végzése – Pyke kontra EUIPO – Paglieri (CLIOMAKEUP) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A felszólalás visszavonása – Okafogyottság)

34

2020/C 27/43

T-525/19. RII. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2019. november 11-i végzése – Intering és társai kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés – A Koszovó tiszta levegőéjért nyújtott EU-támogatás elnevezésű program – A EuropeAid/140043/DH/WKS/XK közbeszerzési eljárás – Az ajánlattevőt a további eljárásból kizáró határozat végrehajtásának a felfüggesztését elutasító határozat – Ideiglenes intézkedések iránti új kérelem – Az eljárási szabályzat 159. cikke – Elfogadhatatlanság)

35

2020/C 27/44

T-730/19. sz. ügy: 2019. október 25-én benyújtott kereset – PNB Banka és társai kontra EKB

35

2020/C 27/45

T-732/19. sz. ügy: 2019. október 25-én benyújtott kereset – PNB Banka és társai kontra ESZT

36

2020/C 27/46

T-740/19. sz. ügy: 2019. október 31-én benyújtott kereset – Laird kontra Bizottság

38

2020/C 27/47

T-741/19. sz. ügy: 2019. október 31-én benyújtott kereset – Sedgwick Overseas kontra Bizottság

39

2020/C 27/48

T-742/19. sz. ügy: 2019. október 31-én benyújtott kereset – Chemring Group és CHG Overseas kontra Bizottság

41

2020/C 27/49

T-743/19. sz. ügy: 2019. október 31-én benyújtott kereset – Hyperion Insurance Group és HIG Finance kontra Bizottság

43

2020/C 27/50

T-745/19. sz. ügy: 2019. október 31-én benyújtott kereset – Spirax-Sarco Engineering és Spirax-Sarco Overseas kontra Bizottság

44

2020/C 27/51

T-747/19. sz. ügy: 2019. október 31-én benyújtott kereset – DS Smith és DS Smith International kontra Bizottság

46

2020/C 27/52

T-748/19. sz. ügy: 2019. november 1-jén benyújtott kereset – The Vitec Group kontra Bizottság

48

2020/C 27/53

T-751/19. sz. ügy: 2019. november 4-én benyújtott kereset – Reckitt Benckiser Investments és társai kontra Bizottság

49

2020/C 27/54

T-752/19. sz. ügy: 2019. november 5-én benyújtott kereset – Inchcape kontra Bizottság

51

2020/C 27/55

T-754/19. sz. ügy: 2019. november 7-én benyújtott kereset – Stagecoach Group kontra Bizottság

53

2020/C 27/56

T-755/19. sz. ügy: 2019. november 6-án benyújtott kereset – BBA International Investments kontra Bizottság

54

2020/C 27/57

T-756/19. sz. ügy: 2019. november 7-én benyújtott kereset – WPP Jubilee és társai kontra Bizottság

56

2020/C 27/58

T-758/19. sz. ügy: 2019. november 8-án benyújtott kereset – W. S. Atkins International kontra Bizottság

57

2020/C 27/59

T-759/19. sz. ügy: 2019. november 8-án benyújtott kereset – Yalwen kontra Bizottság

59

2020/C 27/60

T-777/19. sz. ügy: 2019. november 12-én benyújtott kereset – CAPA és társai kontra Bizottság

61

2020/C 27/61

T-791/19. sz. ügy: 2019. november 15-én benyújtott kereset – Sped-Pro S. A. kontra Bizottság

61

2020/C 27/62

T-801/19. sz. ügy: 2019. november 20-án benyújtott kereset – DTE Systems kontra EUIPO – Speed-Buster (PedalBox +)

63

2020/C 27/63

T-805/19. sz. ügy: 2019. november 21-én benyújtott kereset – Ultrasun kontra EUIPO (ultrasun)

64

2020/C 27/64

T-806/19. sz. ügy: 2019. november 21-én benyújtott kereset – Govern d’Andorra kontra EUIPO (Andorra)

64

2020/C 27/65

T-808/19. sz. ügy: 2019. november 25-én benyújtott kereset – Silgan International és Silgan Closures kontra Bizottság

65

2020/C 27/66

T-809/19. sz. ügy: 2019. november 22-én benyújtott kereset – Liga Nacional de Fútbol Profesional kontra EUIPO (El Clasico)

66

2020/C 27/67

T-814/19. sz. ügy: 2019. november 22-én benyújtott kereset – Nutravita kontra EUIPO – Pegaso (nutravita Healthy Mind, Body & Soul.)

67

2020/C 27/68

T-817/19. sz. ügy: 2019. november 27-én benyújtott kereset – Olimp Laboratories kontra EUIPO – OmniVision (Hydrovision)

68

2020/C 27/69

T-818/19. sz. ügy: 2019. november 27-én benyújtott kereset – Dvectis CZ kontra EUIPO – Yado (támasztó párnák)

69

2020/C 27/70

T-819/19. sz. ügy: 2019. december 2-án benyújtott kereset – Man and Machine kontra EUIPO – Bim Freelance (bim ready)

70

2020/C 27/71

T-821/19. sz. ügy: 2019. december 2-án benyújtott kereset – Herlyn und Beck kontra EUIPO – Brillux (B.home)

70

2020/C 27/72

T-822/19. sz. ügy: 2019. december 3-án benyújtott kereset – Asoliva és Anierac kontra Bizottság

71

2020/C 27/73

T-189/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 25-i végzése – Lipitalia 2000 és Assograssi kontra Bizottság

72

2020/C 27/74

T-290/19. sz. ügy: A Törvényszék 2019. november 26-i végzése – Stada Arzneimittel kontra EUIPO (Két egymás fölött elrendezett, ívelt piros vonal ábrázolása)

72

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2020/C 27/01)

Utolsó kiadvány

HL C 19., 2020.1.20.

Korábbi közzétételek

HL C 10., 2020.1.13.

HL C 432., 2019.12.23.

HL C 423., 2019.12.16.

HL C 413., 2019.12.9.

HL C 406., 2019.12.2.

HL C 399., 2019.11.25.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/2

---

A Bíróság (nagytanács) 2019. november 19-i ítélete (a Työtuomioistuin [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Terveys- ja sosiaalialan neuvottelujärjestö (TSN) ry kontra Hyvinvointialan liitto ry (C-609/17) és Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry kontra Satamaoperaattorit ry (C-610/17)

(C-609/17. és C-610/17. sz. egyesített ügyek) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - EUMSZ 153. cikk - A munkaidő megszervezésével kapcsolatos minimális biztonsági és egészségügyi követelmények - 2003/88/EK irányelv - 7. cikk - Legalább négy hét fizetett éves szabadsághoz való jog - 15. cikk - A munkavállalók biztonságának és egészségének védelme szempontjából kedvezőbb nemzeti rendelkezések és kollektív szerződések - A fizetett éves szabadság alatt betegség miatt munkaképtelen munkavállalók - E szabadság későbbi időszakra való átvitelének megtagadása, amikor az átvitel hiánya nem csökkenti az éves szabadság időtartamát négy hétnél rövidebbre - Az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikkének (2) bekezdése - Az uniós jog Alapjogi Charta 51. cikke (1) bekezdésének értelmében vett végrehajtása hiányában való alkalmazhatatlanság)

(2020/C 27/02)

Az eljárás nyelve: finn

A kérdést előterjesztő bíróság

Työtuomioistuin

Az alapeljárás felei

(C-609/17. sz. ügy)

Felperes: Terveys- ja sosiaalialan neuvottelujärjestö (TSN) ry

Alperes: Hyvinvointialan liitto ry

Az eljárásban részt vesz: Fimlab Laboratoriot Oy (C-609/17)

(C-610/17. sz. ügy)

Felperes: Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry

Alperes: Satamaoperaattorit ry

Az eljárásban részt vesz: Kemi Shipping Oy

Rendelkező rész

| 1) | A munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések és kollektív szerződések, amelyek előírják a munkavállaló e rendelkezésben biztosított, minimum négy hetet meghaladó fizetett éves szabadsága napjainak megadását, ugyanakkor kizárják e szabadságnapok betegség miatt történő átvitelét. |
| --- | --- |

1)

A munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések és kollektív szerződések, amelyek előírják a munkavállaló e rendelkezésben biztosított, minimum négy hetet meghaladó fizetett éves szabadsága napjainak megadását, ugyanakkor kizárják e szabadságnapok betegség miatt történő átvitelét.

| 2) | Az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikkének (2) bekezdését, 51. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben, akként kell értelmezni, hogy az rendeltetése szerint nem alkalmazandó ilyen nemzeti rendelkezések és kollektív szerződések tekintetében. |
| --- | --- |

2)

Az Európai Unió Alapjogi Chartája 31. cikkének (2) bekezdését, 51. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben, akként kell értelmezni, hogy az rendeltetése szerint nem alkalmazandó ilyen nemzeti rendelkezések és kollektív szerződések tekintetében.

---

(1)  HL C 13., 2018.1.15

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/3

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2019. november 21-i ítélete (a Högsta domstolen [Svédország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – CeDe Group AB kontra KAN Sp. z o.o., fizetésképtelenségi eljárás alatt

(C-198/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - 1346/2000/EK rendelet - 4. és 6. cikk - Fizetésképtelenségi eljárások - Alkalmazandó jog - Európai fizetési meghagyásos eljárás - Szerződésből eredő követelés megfizetésének a fizetésképtelenné válást megelőzően történő elmulasztása - Szerződésből eredő olyan követelésre alapított beszámítási kifogás, amely a fizetésképtelenné válást megelőzően keletkezett)

(2020/C 27/03)

Az eljárás nyelve: svéd

A kérdést előterjesztő bíróság

Högsta domstolen

Az alapeljárás felei

Felperes: CeDe Group AB

Alperes: KAN Sp. z o.o., fizetésképtelenségi eljárás alatt

Rendelkező rész

A 2008. július 24-i 788/2008/EK tanácsi rendelettel módosított, a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendelet 4. cikkét akként kell értelmezni, hogy az nem alkalmazandó az olyan keresetre, amelyet az egyik tagállamban székhellyel rendelkező, fizetésképtelenségi eljárás alatt álló társaság felszámolója indít az e társasággal szembeni fizetésképtelenségi eljárás megindítása előtt megkötött szerződés teljesítéseképpen szállított áruk ellenértékének megfizetése iránt azon másik szerződő fél társasággal szemben, amely egy másik tagállamban rendelkezik székhellyel.

---

(1)  HL C 190., 2018.6.4

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/4

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2019. november 21-i ítélete (az Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen, Landgericht Köln [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Deutsche Post AG, Klaus Leymann kontra Land Nordrhein-Westfalen (C-203/18) és UPS Deutschland Inc. & Co. OHG, DPD Dynamic Parcel Distribution GmbH & Co. KG, Bundesverband Paket & Expresslogistik e.V. kontra Deutsche Post AG (C-374/18)

(C-203/18. és C-374/18. sz. egyesített ügyek) (1)

(Előzetes döntéshozatal - 561/2006/EK rendelet - Közúti közlekedés - Szociális rendelkezések - Az egyetemes postai szolgáltatás keretében küldemények szállítására használt járművek - Eltérések - Részben ilyen szállításra használt járművek - 97/67/EK irányelv - A 3. cikk (1) bekezdése - „Egyetemes szolgáltatás” - Fogalom)

(2020/C 27/04)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen, Landgericht Köln

Az alapeljárás felei

Felperesek: Deutsche Post AG, Klaus Leymann (C-203/18), UPS Deutschland Inc. & Co. OHG, DPD Dynamic Parcel Distribution GmbH & Co. KG, Bundesverband Paket & Expresslogistik e.V. (C-374/18)

Alperesek: Land Nordrhein-Westfalen (C-203/18), Deutsche Post AG (C-374/18)

Rendelkező rész

| 1) | Az olyan nemzeti jogi rendelkezést, mint amely az alapügy tárgyát képezi, amely szó szerint átveszi a 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikke (1) bekezdése d) pontjának rendelkezéseit, amennyiben az a 2,8 tonnát meghaladó, de legfeljebb 3,5 tonna megengedett legnagyobb össztömegű járművekre alkalmazandó, és amelyek ennélfogva nem tartoznak az 561/2006 rendelet hatálya alá, kizárólag az uniós jog alapján – a Bíróság értelmezése szerint – kell értelmezni, amennyiben e rendelkezéseket a nemzeti jog közvetlenül és feltétel nélkül alkalmazhatóvá tette az ilyen járművekre. |
| --- | --- |

1)

Az olyan nemzeti jogi rendelkezést, mint amely az alapügy tárgyát képezi, amely szó szerint átveszi a 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikke (1) bekezdése d) pontjának rendelkezéseit, amennyiben az a 2,8 tonnát meghaladó, de legfeljebb 3,5 tonna megengedett legnagyobb össztömegű járművekre alkalmazandó, és amelyek ennélfogva nem tartoznak az 561/2006 rendelet hatálya alá, kizárólag az uniós jog alapján – a Bíróság értelmezése szerint – kell értelmezni, amennyiben e rendelkezéseket a nemzeti jog közvetlenül és feltétel nélkül alkalmazhatóvá tette az ilyen járművekre.

| 2) | A 165/2014 rendelettel módosított 561/2006 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének d) pontját úgy kell értelmezni, hogy az abban foglalt eltérés csak olyan járművekre vagy járművek kombinációjára vonatkozik, amelyeket kizárólag az egyetemes postai szolgáltatás keretébe tartozó szállításra használnak. |
| --- | --- |

2)

A 165/2014 rendelettel módosított 561/2006 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének d) pontját úgy kell értelmezni, hogy az abban foglalt eltérés csak olyan járművekre vagy járművek kombinációjára vonatkozik, amelyeket kizárólag az egyetemes postai szolgáltatás keretébe tartozó szállításra használnak.

| 3) | A 2008. február 20-i 2008/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az a tény, hogy az olyan többletszolgáltatásokat, mint a küldemény felvétele meghatározott időközzel, vagy anélkül, a nagykorúság ellenőrzése, az utánvétel, a címzett fizet szolgáltatás 31,5 kilogrammig, az utánküldés szolgáltatás, a rendelkezés a kézbesítés meghiúsulása esetére, valamint a kézbesítési nap és időpont meghatározása, a küldeménnyel összefüggésben nyújtják, akadályát jelenti annak, hogy e küldemény az e rendelkezés értelmében vett „egyetemes szolgáltatás” keretébe tartozó küldeménynek, ezáltal pedig a 165/2014 rendelettel módosított 561/2006 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének d) pontjában előírt eltérés alkalmazása szempontjából az „egyetemes szolgáltatás keretébe” tartozó szállításnak minősüljön. |
| --- | --- |

3)

A 2008. február 20-i 2008/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az a tény, hogy az olyan többletszolgáltatásokat, mint a küldemény felvétele meghatározott időközzel, vagy anélkül, a nagykorúság ellenőrzése, az utánvétel, a címzett fizet szolgáltatás 31,5 kilogrammig, az utánküldés szolgáltatás, a rendelkezés a kézbesítés meghiúsulása esetére, valamint a kézbesítési nap és időpont meghatározása, a küldeménnyel összefüggésben nyújtják, akadályát jelenti annak, hogy e küldemény az e rendelkezés értelmében vett „egyetemes szolgáltatás” keretébe tartozó küldeménynek, ezáltal pedig a 165/2014 rendelettel módosított 561/2006 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének d) pontjában előírt eltérés alkalmazása szempontjából az „egyetemes szolgáltatás keretébe” tartozó szállításnak minősüljön.

---

(1)  HL C 231., 2018.7.2.

HL C 328., 2018.9.17.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/5

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2019. november 21-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Deutsche Lufthansa AG kontra Land Berlin

(C-379/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Légi közlekedés - 2009/12/EK irányelv - 3. és 6. cikk - A 11. cikk (1) és (7) bekezdése - Repülőtéri díjak - A repülőtér használói jogainak védelme - A repülőtér-irányító szervezetnek a független felügyeleti hatóság által jóváhagyott díjaknál alacsonyabb díjakról való megállapodásra vonatkozó lehetősége - A repülőtér használóinak jogorvoslati lehetőségei - A méltányosság kritériuma szerint eljáró polgári bíróság előtti járulékos kifogásolás)

(2020/C 27/05)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesverwaltungsgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: Deutsche Lufthansa AG

Alperes: Land Berlin

Az eljárásban részt vesz: Berliner Flughafen GmbH, Vertreter des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht

Rendelkező rész

| 1) | A repülőtéri díjakról szóló, 2009. március 11-i 2009/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet és különösen annak 3. cikkét és 6. cikke (5) bekezdésének a) pontját, illetve 11. cikkének (1) és (7) bekezdését akként kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti jogszabály, amely lehetővé teszi egy repülőtér-irányító szervezet számára, hogy a repülőtér valamely használójával az e szervezet által meghatározott és a független felügyeleti hatóság által ezen irányelv értelmében jóváhagyott repülőtéri díjaktól eltérő díjakban állapodjon meg. |
| --- | --- |

1)

A repülőtéri díjakról szóló, 2009. március 11-i 2009/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet és különösen annak 3. cikkét és 6. cikke (5) bekezdésének a) pontját, illetve 11. cikkének (1) és (7) bekezdését akként kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti jogszabály, amely lehetővé teszi egy repülőtér-irányító szervezet számára, hogy a repülőtér valamely használójával az e szervezet által meghatározott és a független felügyeleti hatóság által ezen irányelv értelmében jóváhagyott repülőtéri díjaktól eltérő díjakban állapodjon meg.

| 2) | A 2009/12 irányelvet akként kell értelmezni, hogy azzal ellentétes a nemzeti jog azon értelmezése, miszerint a repülőtér használója nem támadhatja meg közvetlenül a független felügyeleti hatóságnak a repülőtéri díjrendszert jóváhagyó határozatát, ugyanakkor polgári bíróság előtt keresetet nyújthat be a repülőtér-irányító szervezettel szemben kizárólag arra hivatkozva, hogy a repülőtéri díjrendszerben foglalt, e használó által fizetendő díj nem felel meg a méltányosságnak. |
| --- | --- |

2)

A 2009/12 irányelvet akként kell értelmezni, hogy azzal ellentétes a nemzeti jog azon értelmezése, miszerint a repülőtér használója nem támadhatja meg közvetlenül a független felügyeleti hatóságnak a repülőtéri díjrendszert jóváhagyó határozatát, ugyanakkor polgári bíróság előtt keresetet nyújthat be a repülőtér-irányító szervezettel szemben kizárólag arra hivatkozva, hogy a repülőtéri díjrendszerben foglalt, e használó által fizetendő díj nem felel meg a méltányosságnak.

---

(1)  HL C 276., 2018.8.6.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/5

---

A Bíróság (második tanács) 2019. november 20-i ítélete (a Hof van Cassatie [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Infohos kontra Belgische Staat

(C-400/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Adózás - Hozzáadottérték-adó (héa) - 77/388/EGK hatodik irányelv - A 13. cikk A. része (1) bekezdésének f) pontja - Adómentességek - Személyek önálló csoportjai által nyújtott szolgáltatások - Tagoknak és a tagokon kívüli személyeknek nyújtott szolgáltatások)

(2020/C 27/06)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hof van Cassatie

Az alapeljárás felei

Felperes: Infohos

Alperes: Belgische Staat

Rendelkező rész

A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 13. cikke A. része (1) bekezdésének f) pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az alapügyben szereplőhöz hasonló olyan nemzeti rendelkezés, amely a hozzáadottérték-adó (héa) alóli mentesség biztosítását annak a feltételnek rendeli alá, hogy a személyek önálló csoportjai kizárólag saját tagjaiknak nyújtsanak szolgáltatásokat, ami azzal a hatással jár, hogy az ilyen csoportok közül azokat, amelyek tagjaikon kívüli személyeknek is nyújtanak szolgáltatásokat, teljes körű héakötelezettség terheli, a tagjaiknak nyújtott szolgáltatások tekintetében is.

---

(1)  HL C 301., 2018.8.27

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/6

---

A Bíróság (nagytanács) 2019. november 19-i ítélete (a Sąd Najwyższy [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – A. K. kontra Krajowa Rada Sądownictwa (C-585/18) és CP (C-624/18), DO (C-625/18) kontra Sąd Najwyższy

(C-585/18., C-624/18. és C-625/18. sz. egyesített ügyek) (1)

(Előzetes döntéshozatal - 2000/78/EK irányelv - A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód - Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma - A Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság, Lengyelország) bírái nyugdíjkorhatárának csökkentése - A 9. cikk (1) bekezdése - A jogorvoslathoz való jog - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke - Hatékony bírói jogvédelem - A bírák függetlenségének elve - A Sąd Najwyższyn (legfelsőbb bíróság) belüli új tanács létrehozása, amely többek között az e bíróság bíráinak nyugállományba helyezésével kapcsolatos ügyekben rendelkezik hatáskörrel - A nemzeti igazságszolgáltatási tanács javaslatára a Lengyel Köztársaság elnöke által újonnan kinevezett bírákból álló tanács - Az említett tanács függetlensége - Az uniós jognak meg nem felelő nemzeti jogszabályok alkalmazásának mellőzésével kapcsolatos jogkör - Az uniós jog elsőbbsége)

(2020/C 27/07)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Najwyższy

Az alapeljárás felei

Felperesek: A. K. (C-585/18), CP (C-624/18), DO (C-625/18)

Alperesek: Krajowa Rada Sądownictwa (C-585/18), Sąd Najwyższy, (C-624/18), (C-625/18)

Az eljárásban részt vesz: Prokurator Generalny, képviseli a Prokuratura Krajowa

Rendelkező rész

| 1) | A Sąd Najwyższyn (legfelsőbb bíróság, Lengyelország) működő Izba Pracy i Ubezpieczeń Społecznych (munkaügyi és társadalombiztosítási tanács) által a C-585/18. sz. ügyben feltett kérdésekre, valamint az ugyanezen bíróság által a C-624/18. és C-625/18. sz. ügyben feltett első kérdésre nem szükséges válaszolni. |
| --- | --- |

1)

A Sąd Najwyższyn (legfelsőbb bíróság, Lengyelország) működő Izba Pracy i Ubezpieczeń Społecznych (munkaügyi és társadalombiztosítási tanács) által a C-585/18. sz. ügyben feltett kérdésekre, valamint az ugyanezen bíróság által a C-624/18. és C-625/18. sz. ügyben feltett első kérdésre nem szükséges válaszolni.

| 2) | A C-624/18. és C-625/18. sz. ügyben az említett bíróság által feltett második és harmadik kérdésre a következőképpen kell válaszolni: | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkét, valamint a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv 9. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az, hogy az uniós jog alkalmazására vonatkozó jogviták olyan fórum kizárólagos hatáskörébe tartozhatnak, amely nem minősül a Charta 47. cikke értelmében vett független és pártatlan bíróságnak. Ennek az esete áll fenn, ha az érintett fórum létrehozását megalapozó objektív feltételek, e fórum jellemzői, valamint a tagjai kinevezésének módja jogos kétségeket ébreszthetnek a jogalanyokban ezen fórum külső tényezők, különösen a jogalkotó és végrehajtó hatalom közvetlen vagy közvetett hatásai általi befolyásolhatatlanságát, valamint az ütköző érdekek vonatkozásában való semlegességét illetően, következésképpen azok az említett fórum függetlensége vagy pártatlansága látszatának a hiányához vezethetnek, ami sértheti azt a bizalmat, amelyet egy demokratikus társadalomban az igazságszolgáltatásnak az említett jogalanyokban kell keltenie. A kérdést előterjesztő bíróság feladata a valamennyi rendelkezésére álló releváns tényező figyelembevételével annak meghatározása, hogy a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) fegyelmi tanácsához hasonló fórumot illetően ennek az esete áll-e fenn. |
| --- | --- | --- |

2)

A C-624/18. és C-625/18. sz. ügyben az említett bíróság által feltett második és harmadik kérdésre a következőképpen kell válaszolni:

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkét, valamint a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv 9. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az, hogy az uniós jog alkalmazására vonatkozó jogviták olyan fórum kizárólagos hatáskörébe tartozhatnak, amely nem minősül a Charta 47. cikke értelmében vett független és pártatlan bíróságnak. Ennek az esete áll fenn, ha az érintett fórum létrehozását megalapozó objektív feltételek, e fórum jellemzői, valamint a tagjai kinevezésének módja jogos kétségeket ébreszthetnek a jogalanyokban ezen fórum külső tényezők, különösen a jogalkotó és végrehajtó hatalom közvetlen vagy közvetett hatásai általi befolyásolhatatlanságát, valamint az ütköző érdekek vonatkozásában való semlegességét illetően, következésképpen azok az említett fórum függetlensége vagy pártatlansága látszatának a hiányához vezethetnek, ami sértheti azt a bizalmat, amelyet egy demokratikus társadalomban az igazságszolgáltatásnak az említett jogalanyokban kell keltenie. A kérdést előterjesztő bíróság feladata a valamennyi rendelkezésére álló releváns tényező figyelembevételével annak meghatározása, hogy a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) fegyelmi tanácsához hasonló fórumot illetően ennek az esete áll-e fenn.

| | Ilyen esetben az uniós jog elsőbbségének elvét úgy kell értelmezni, hogy a kérdést előterjesztő bíróság feladata az olyan nemzeti jogi rendelkezés alkalmazásának mellőzése, amely az alapjogviták elbírálására vonatkozó hatáskört az említett fórumnak tartja fenn, mégpedig annak érdekében, hogy az említett jogvitákat olyan bíróság vizsgálhassa meg, amely teljesíti a függetlenség és pártatlanság fent említett követelményeit, és amely az érintett területen hatáskörrel rendelkezne, ha az említett rendelkezés annak nem képezné akadályát. |
| --- | --- |

Ilyen esetben az uniós jog elsőbbségének elvét úgy kell értelmezni, hogy a kérdést előterjesztő bíróság feladata az olyan nemzeti jogi rendelkezés alkalmazásának mellőzése, amely az alapjogviták elbírálására vonatkozó hatáskört az említett fórumnak tartja fenn, mégpedig annak érdekében, hogy az említett jogvitákat olyan bíróság vizsgálhassa meg, amely teljesíti a függetlenség és pártatlanság fent említett követelményeit, és amely az érintett területen hatáskörrel rendelkezne, ha az említett rendelkezés annak nem képezné akadályát.

---

(1)  HL C 44., 2019.2.4.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/7

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2019. november 21-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Procureur-Generaal bij de Hoge Raad der Nederlanden

(C-678/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Formatervezési minták - 6/2002/EK rendelet - A 90. cikk (1) bekezdése - Ideiglenes és biztosítási intézkedések - Az elsőfokú nemzeti bíróságok hatásköre - Az e rendelkezésben megjelölt bíróságok kizárólagos hatásköre)

(2020/C 27/08)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden

Az alapeljárás fele(i)

Felperes: Procureur-Generaal bij de Hoge Raad der Nederlanden

Rendelkező rész

A közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12-i 6/2002/EK tanácsi rendelet 90. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az úgy rendelkezik, hogy a nemzeti formatervezési minták kapcsán ideiglenes, illetve biztosítási intézkedések elrendelésére hatáskörrel rendelkező tagállami bíróságok hatáskörrel rendelkeznek ilyen intézkedések elrendelésére a közösségi formatervezési minták kapcsán is.

---

(1)  HL C 25., 2019.1.21

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/8

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2019. november 20-i ítélete (a Raad voor Vreemdelingenbetwistingen – [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) X kontra Belgische Staat

(C-706/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - Bevándorlási politika - Családegyesítési jog - 2003/86/EK irányelv - Az 5. cikk (4) bekezdése - Családegyesítésre irányuló kérelemre vonatkozó határozat - A határozat meghozatalára vonatkozó határidő elmulasztása - A tartózkodási engedély automatikus megadása)

(2020/C 27/09)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Raad voor Vreemdelingenbetwistingen

Az alapeljárás felei

Felperes: X

Alperes: Belgische Staat

Rendelkező rész

A családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében ha a családegyesítési kérelem benyújtásától számított hat hónapos határidőn belül nem kerül sor határozathozatalra, az illetékes nemzeti hatóságoknak hivatalból meg kell adniuk a kérelmezőnek a tartózkodási engedélyt, anélkül hogy előzetesen meg kellene állapítaniuk, hogy ez utóbbi ténylegesen teljesíti-e az uniós joggal összhangban a fogadó tagállamban való tartózkodás feltételeit.

---

(1)  HL C 35., 2019.1.28.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/9

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2019. november 20-i ítélete – Portugál Köztársaság kontra Európai Bizottság

(C-737/18. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) - Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) - Az Európai Unió finanszírozásából kizárt kiadások - A Portugál Köztársaság által kifizetett kiadások)

(2020/C 27/10)

Az eljárás nyelve: portugál

Felek

Fellebbező: Portugál Köztársaság (képviselők: L. Inez Fernandes, J. Saraiva de Almeida, P. Barros da Costa és P. Estêvão meghatalmazottak)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: A. Sauka és B. Rechena meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | A Bíróság a Portugál Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság a Portugál Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 35., 2019.1.28

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/9

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-579/18. sz., WB kontra Bizottság ügyben 2019. január 23-án hozott ítélete ellen WB által 2019. március 28-án benyújtott fellebbezés

(C-270/19. P. sz. ügy)

(2020/C 27/11)

Az eljárás nyelve: román

Felek

Fellebbező: WB (képviselő: N. Ciocea ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

2019. december 3-i végzésével a Bíróság (hetedik tanács) a fellebbezést, mint nyilvánvalóan megalapozatlant, elutasította.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/10

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-329/18. sz., WB kontra Bizottság ügyben 2019. január 23-án hozott ítélete ellen WB által 2019. március 28-án benyújtott fellebbezés

(C-271/19. P. sz. ügy)

(2020/C 27/12)

Az eljárás nyelve: román

Felek

Fellebbező: WB (képviselő: N. Ciocea ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

2019. december 3-i végzésével a Bíróság (hetedik tanács) a fellebbezést, mint nyilvánvalóan megalapozatlant, elutasította.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/10

---

A Bundesfinanzhof (Németország) által 2019. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finanzamt München Abteilung III kontra Dubrovin & Tröger GbR – Aquatics

(C-373/19. sz. ügy)

(2020/C 27/13)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesfinanzhof

Az alapeljárás felei

Felperes: Finanzamt München Abteilung III

Alperes: Dubrovin & Tröger GbR – Aquatics

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az úszásoktatás nyújtását is magában foglalja-e a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 132. cikke (1) bekezdésének i) és j) pontjában szereplő iskolai, illetve egyetemi oktatás fogalma? |
| --- | --- |

1.

Az úszásoktatás nyújtását is magában foglalja-e a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 132. cikke (1) bekezdésének i) és j) pontjában szereplő iskolai, illetve egyetemi oktatás fogalma?

| 2. | Valamely intézménynek a gyermek- és ifjúságnevelés, az iskolai, illetve egyetemi oktatás, a továbbképzés, illetve szakmai átképzés céljával létrehozott közintézményekéhez hasonló céllal létrehozott intézményként a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 132. cikke (1) bekezdésének i) pontja értelmében történő elismerése következhet-e abból, hogy az ezen intézmény által nyújtott oktatás esetében alapvető képesség (a jelen ügyben az úszás) elsajátításáról van szó? |
| --- | --- |

2.

Valamely intézménynek a gyermek- és ifjúságnevelés, az iskolai, illetve egyetemi oktatás, a továbbképzés, illetve szakmai átképzés céljával létrehozott közintézményekéhez hasonló céllal létrehozott intézményként a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 132. cikke (1) bekezdésének i) pontja értelmében történő elismerése következhet-e abból, hogy az ezen intézmény által nyújtott oktatás esetében alapvető képesség (a jelen ügyben az úszás) elsajátításáról van szó?

| 3. | A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén: Feltétele-e a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv132. cikke (1) bekezdésének j) pontja szerinti adómentességnek, hogy az adóalany egyéni vállalkozó legyen? |
| --- | --- |

3.

A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén: Feltétele-e a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv132. cikke (1) bekezdésének j) pontja szerinti adómentességnek, hogy az adóalany egyéni vállalkozó legyen?

---

(1)  HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o.; HL 2015. L 323., 31. o.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/11

---

A Bundesfinanzgericht (Außenstelle Graz) (Ausztria) által 2019. augusztus 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SK Telecom Co. Ltd. kontra Finanzamt Graz-Stadt

(C-593/19. sz. ügy)

(2020/C 27/14)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesfinanzgericht (Außenstelle Graz)

Az alapeljárás felei

Felperes: SK Telecom Co. Ltd.

Alperes: Finanzamt Graz-Stadt

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a 2008/8/EK irányelv (1) 2. cikkével módosított 2006/112/EK irányelv (2) 59a. cikkének b) pontját, hogy a roaming valamely tagállamban – a belföldi mobilhálózathoz bejövő és kimenő kapcsolatok létesítése céljából történő hozzáférés formájában – az ideiglenesen belföldön tartózkodó „nem adóalany végfelhasználó” által történő igénybevétele belföldön történő „használatnak és igénybevételnek” minősül, amely a teljesítés helyének a harmadik országból e tagállamba történő áthelyezésére jogosít, noha sem a szolgáltatást nyújtó mobilszolgáltató, sem a végfelhasználó nincs a Közösség területén letelepedve, és a végfelhasználó nem is rendelkezik lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel a Közösség területén? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a 2008/8/EK irányelv (1) 2. cikkével módosított 2006/112/EK irányelv (2) 59a. cikkének b) pontját, hogy a roaming valamely tagállamban – a belföldi mobilhálózathoz bejövő és kimenő kapcsolatok létesítése céljából történő hozzáférés formájában – az ideiglenesen belföldön tartózkodó „nem adóalany végfelhasználó” által történő igénybevétele belföldön történő „használatnak és igénybevételnek” minősül, amely a teljesítés helyének a harmadik országból e tagállamba történő áthelyezésére jogosít, noha sem a szolgáltatást nyújtó mobilszolgáltató, sem a végfelhasználó nincs a Közösség területén letelepedve, és a végfelhasználó nem is rendelkezik lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel a Közösség területén?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni a 2008/8/EK irányelv 2. cikkével módosított 2006/112/EK irányelv 59a. cikkének b) pontját, hogy az első kérdésben leírt – a 2008/8/EK irányelv 2. cikkével módosított 2006/112/EK irányelv 59. cikke alapján a Közösségen kívül található – távközlési szolgáltatások teljesítési helye áthelyezhető valamely tagállam területére pusztán annak alapján, hogy a távközlési szolgáltatásokat harmadik országban nem terheli az uniós jogi hozzáadottérték-adóval összehasonlítható adó, noha sem a szolgáltatást nyújtó mobilszolgáltató, sem a végfelhasználó nincs a Közösség területén letelepedve, és a végfelhasználó nem is rendelkezik lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel a Közösség területén? |
| --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni a 2008/8/EK irányelv 2. cikkével módosított 2006/112/EK irányelv 59a. cikkének b) pontját, hogy az első kérdésben leírt – a 2008/8/EK irányelv 2. cikkével módosított 2006/112/EK irányelv 59. cikke alapján a Közösségen kívül található – távközlési szolgáltatások teljesítési helye áthelyezhető valamely tagállam területére pusztán annak alapján, hogy a távközlési szolgáltatásokat harmadik országban nem terheli az uniós jogi hozzáadottérték-adóval összehasonlítható adó, noha sem a szolgáltatást nyújtó mobilszolgáltató, sem a végfelhasználó nincs a Közösség területén letelepedve, és a végfelhasználó nem is rendelkezik lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel a Közösség területén?

---

(1)  A 2006/112/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelv (HL 2008. L 44., 11. o.).

(2)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/11

---

A Bundesgerichtshof (Németország) által 2019. augusztus 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Husqvarna AB gegen Lidl E-Commerce International GmbH & Co. KG

(C-607/19. sz. ügy)

(2020/C 27/15)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: Husqvarna AB

Alperes: Lidl E-Commerce International GmbH & Co. KG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A használat ötéves elmulasztása időtartamának lejártát megelőzően az európai uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítása iránt benyújtott viszontkereset esetében a közösségi védjegyről szóló rendelet (1) és az európai uniós védjegyről szóló rendelet (2) rendelkezéseit kell-e alkalmazni a közösségi védjegyről szóló rendelet 51. cikke (1) bekezdése a) pontjának és az európai uniós védjegyről szóló rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásában a használat elmulasztása időtartamának számítása szempontjából irányadó időpont meghatározására? |
| --- | --- |

1.

A használat ötéves elmulasztása időtartamának lejártát megelőzően az európai uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítása iránt benyújtott viszontkereset esetében a közösségi védjegyről szóló rendelet (1) és az európai uniós védjegyről szóló rendelet (2) rendelkezéseit kell-e alkalmazni a közösségi védjegyről szóló rendelet 51. cikke (1) bekezdése a) pontjának és az európai uniós védjegyről szóló rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásában a használat elmulasztása időtartamának számítása szempontjából irányadó időpont meghatározására?

| 2. | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: A használat ötéves elmulasztása időtartamának lejártát megelőzően az európai uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítása iránt benyújtott viszontkereset esetében a viszontkereset benyújtásának időpontját vagy a fellebbviteli bíróság előtti utolsó tárgyalás időpontját kell alapul venni a használat ötéves elmulasztásának a közösségi védjegyről szóló rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja és az európai uniós védjegyről szóló rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti időtartamának számítása során? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: A használat ötéves elmulasztása időtartamának lejártát megelőzően az európai uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítása iránt benyújtott viszontkereset esetében a viszontkereset benyújtásának időpontját vagy a fellebbviteli bíróság előtti utolsó tárgyalás időpontját kell alapul venni a használat ötéves elmulasztásának a közösségi védjegyről szóló rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja és az európai uniós védjegyről szóló rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti időtartamának számítása során?

---

(1)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 78., 2009. március 24., 1. o.; helyesbítés: HL 2017. L 142., 104. o.).

(2)  Az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2017. L 154., 1. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/12

---

Az Amtsgericht Hamburg (Németország) által 2019. augusztus 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EU kontra PE Digital GmbH

(C-641/19. sz. ügy)

(2020/C 27/16)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Amtsgericht Hamburg

Az alapeljárás felei

Felperes: EU

Alperes: PE Digital GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 14. cikkének (3) bekezdését a 2011/83 irányelv (50) preambulumbekezdésére tekintettel, hogy olyan szerződés esetén, amelynek a tartalma alapján nem egységes szolgáltatást, hanem több részszolgáltatásból álló átfogó szolgáltatást kell nyújtani, a fogyasztó által fizetendő, „a szerződésben meghatározott szolgáltatások összességéhez arányosan viszonyuló, az elállási joga gyakorlásának a kereskedővel való közlése időpontjáig arányosan teljesített szolgáltatásért járó összeget” pusztán időarányosan kell kiszámítani, ha a fogyasztó az átfogó szolgáltatásért ugyan időarányosan fizet, a részszolgáltatásokat azonban eltérő gyorsasággal nyújtják? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 14. cikkének (3) bekezdését a 2011/83 irányelv (50) preambulumbekezdésére tekintettel, hogy olyan szerződés esetén, amelynek a tartalma alapján nem egységes szolgáltatást, hanem több részszolgáltatásból álló átfogó szolgáltatást kell nyújtani, a fogyasztó által fizetendő, „a szerződésben meghatározott szolgáltatások összességéhez arányosan viszonyuló, az elállási joga gyakorlásának a kereskedővel való közlése időpontjáig arányosan teljesített szolgáltatásért járó összeget” pusztán időarányosan kell kiszámítani, ha a fogyasztó az átfogó szolgáltatásért ugyan időarányosan fizet, a részszolgáltatásokat azonban eltérő gyorsasággal nyújtják?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni a 2011/83 irányelv 14. cikkének (3) bekezdését, hogy a fogyasztó által fizetendő, „a szerződésben meghatározott szolgáltatások összességéhez arányosan viszonyuló, az elállási joga gyakorlásának a kereskedővel való közlése időpontjáig arányosan teljesített szolgáltatásért járó összeget” akkor is pusztán időarányosan kell kiszámítani, ha az egyik (rész)szolgáltatást ugyan folyamatosan nyújtják, az azonban a szerződés időtartamának elején magasabb vagy alacsonyabb értékkel bír a fogyasztó számára? |
| --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni a 2011/83 irányelv 14. cikkének (3) bekezdését, hogy a fogyasztó által fizetendő, „a szerződésben meghatározott szolgáltatások összességéhez arányosan viszonyuló, az elállási joga gyakorlásának a kereskedővel való közlése időpontjáig arányosan teljesített szolgáltatásért járó összeget” akkor is pusztán időarányosan kell kiszámítani, ha az egyik (rész)szolgáltatást ugyan folyamatosan nyújtják, az azonban a szerződés időtartamának elején magasabb vagy alacsonyabb értékkel bír a fogyasztó számára?

| 3. | Úgy kell-e értelmezni a 2011/83 irányelv 2. cikkének 11. pontját és a 2019. május 20-i (EU) 2019/770 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 2. cikkének 1. pontját, hogy azok az adatok is a 2011/83 irányelv 2. cikke 11. pontjának és a 2019/770 irányelv 2. cikkének 1. pontja értelmében vett „digitális tartalomnak” minősülhetnek, amelyeket egy elsősorban a 2019/770 irányelv 2. cikkének 2. pontja értelmében vett „digitális szolgáltatásként” nyújtott átfogó szolgáltatás keretében részszolgáltatásként bocsátanak rendelkezésre, azzal a következménnyel, hogy a kereskedő az elállási jogot a részszolgáltatás tekintetében a 2011/83 irányelv 16. cikkének m) pontja alapján megszüntethetné, amennyiben azonban a kereskedőnek ez nem sikerülne, a fogyasztó a szerződés egészétől elállhatna, és a 2011/83 irányelv 14. cikke (4) bekezdése b) pontjának ii. alpontja miatt e részszolgáltatásért nem kellene kompenzációt fizetnie? |
| --- | --- |

3.

Úgy kell-e értelmezni a 2011/83 irányelv 2. cikkének 11. pontját és a 2019. május 20-i (EU) 2019/770 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 2. cikkének 1. pontját, hogy azok az adatok is a 2011/83 irányelv 2. cikke 11. pontjának és a 2019/770 irányelv 2. cikkének 1. pontja értelmében vett „digitális tartalomnak” minősülhetnek, amelyeket egy elsősorban a 2019/770 irányelv 2. cikkének 2. pontja értelmében vett „digitális szolgáltatásként” nyújtott átfogó szolgáltatás keretében részszolgáltatásként bocsátanak rendelkezésre, azzal a következménnyel, hogy a kereskedő az elállási jogot a részszolgáltatás tekintetében a 2011/83 irányelv 16. cikkének m) pontja alapján megszüntethetné, amennyiben azonban a kereskedőnek ez nem sikerülne, a fogyasztó a szerződés egészétől elállhatna, és a 2011/83 irányelv 14. cikke (4) bekezdése b) pontjának ii. alpontja miatt e részszolgáltatásért nem kellene kompenzációt fizetnie?

| 4. | Úgy kell-e értelmezni a 2011/83 irányelv 14. cikkének (3) bekezdését a 2011/83 irányelv (50) preambulumbekezdésére tekintettel, hogy a valamely szolgáltatásért szerződésben megállapított teljes ár a 2011/83 irányelv 14. cikke (3) bekezdésének harmadik mondata értelmében akkor „túlzottan magas”, ha jelentősen magasabb, mint az ugyanazon kereskedő által tartalmilag azonos szolgáltatásért, azonos időtartamra és egyebekben is azonos keretfeltételek mellett megállapított, más fogyasztóval való megállapodás szerinti teljes ár? |
| --- | --- |

4.

Úgy kell-e értelmezni a 2011/83 irányelv 14. cikkének (3) bekezdését a 2011/83 irányelv (50) preambulumbekezdésére tekintettel, hogy a valamely szolgáltatásért szerződésben megállapított teljes ár a 2011/83 irányelv 14. cikke (3) bekezdésének harmadik mondata értelmében akkor „túlzottan magas”, ha jelentősen magasabb, mint az ugyanazon kereskedő által tartalmilag azonos szolgáltatásért, azonos időtartamra és egyebekben is azonos keretfeltételek mellett megállapított, más fogyasztóval való megállapodás szerinti teljes ár?

---

(1)  A fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 304., 64. o.).

(2)  A digitális tartalom szolgáltatására és digitális szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/770 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2019. L 136., 1. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/13

---

A Landgericht Frankenthal (Németország) által 2019. szeptember 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OK kontra Daimler AG

(C-685/19. sz. ügy)

(2020/C 27/17)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Frankenthal

Az alapeljárás felei

Felperes: OK

Alperes: Daimler AG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 5. cikke (2) bekezdésének a) pontját, hogy aszerint a rendelet értelmében vett, ún. hatástalanító berendezés alkalmazása csak akkor indokolt, ha a motor sérüléssel vagy balesettel szembeni védelme és a jármű biztonságos üzemeltetése még az adott járműmodellhez a típusjóváhagyás megadásának időpontjában rendelkezésre álló csúcstechnológia alkalmazásával sem volt biztosított? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 5. cikke (2) bekezdésének a) pontját, hogy aszerint a rendelet értelmében vett, ún. hatástalanító berendezés alkalmazása csak akkor indokolt, ha a motor sérüléssel vagy balesettel szembeni védelme és a jármű biztonságos üzemeltetése még az adott járműmodellhez a típusjóváhagyás megadásának időpontjában rendelkezésre álló csúcstechnológia alkalmazásával sem volt biztosított?

| 2. | Az 1. kérdésre adott igenlő válasz esetén: | Egyéb okból, így például a hosszútávú tapasztalatok hiánya vagy a csúcstechnológia más technológiákhoz képest aránytalanul magas, az eladási árat jelentősen befolyásoló költségei miatt megengedett-e a típusjóváhagyás megadásakor rendelkezésre álló csúcstechnológia kötelező alkalmazásától való eltérés? |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1. kérdésre adott igenlő válasz esetén:

Egyéb okból, így például a hosszútávú tapasztalatok hiánya vagy a csúcstechnológia más technológiákhoz képest aránytalanul magas, az eladási árat jelentősen befolyásoló költségei miatt megengedett-e a típusjóváhagyás megadásakor rendelkezésre álló csúcstechnológia kötelező alkalmazásától való eltérés?

Az 1. kérdésre adott nemleges válasz esetén:

| | Tiltott hatástalanító berendezésről van-e szó a főszabály szerint megengedett technológiai elemek alkalmazása esetén is, amennyiben azok az ún. „hőmérsékleti tartomány” formájában jelennek meg, és a motor irányításában az ezáltal elmentett paraméterek oly módon kerülnek kiválasztásra, hogy a kipufogógáz-tisztítás |
| --- | --- |

Tiltott hatástalanító berendezésről van-e szó a főszabály szerint megengedett technológiai elemek alkalmazása esetén is, amennyiben azok az ún. „hőmérsékleti tartomány” formájában jelennek meg, és a motor irányításában az ezáltal elmentett paraméterek oly módon kerülnek kiválasztásra, hogy a kipufogógáz-tisztítás

| a) | a beállított hőmérséklet alapján, az év nagy részében szokásosan várható hőmérséklet miatt |
| --- | --- |

a)

a beállított hőmérséklet alapján, az év nagy részében szokásosan várható hőmérséklet miatt

| b) | egyéb paraméter alapján, így például a jármű tengerszint feletti aktuális magassága miatt Németország, ill. az európai belső piac releváns területein
  nem, vagy csak korlátozottan aktiválódik[?] |
| --- | --- |

b)

egyéb paraméter alapján, így például a jármű tengerszint feletti aktuális magassága miatt Németország, ill. az európai belső piac releváns területein

nem, vagy csak korlátozottan aktiválódik[?]

---

(1)  HL 2007. L 171., 1. o.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/14

---

A Naczelny Sąd Administracyjny (Lengyelország) által 2019. szeptember 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – J. K. kontra Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach

(C-703/19. sz. ügy)

(2020/C 27/18)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Naczelny Sąd Administracyjny

Az alapeljárás felei

Felperes: J. K.

Alperes: Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A kedvezményes héamérték (a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 98. cikkének (2) bekezdése, együttesen értelmezve ezen irányelv III. mellékletének 12a. pontjával és a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv végrehajtási intézkedéseinek megállapításáról szóló, 2011. március 15-i 282/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (2) 6. cikkével) alá tartozó „éttermi szolgáltatások” fogalma magában foglalja-e a készételek értékesítését az alapügyhöz hasonló feltételek mellett, azaz amikor az eladó:






  — | a megvásárolt étel azonnali elfogyasztását lehetővé tevő infrastruktúrát tesz hozzáférhetővé a vevő számára (fogyasztást szolgáló elkülönített helyiség, mosdóhoz való hozzáférés); |
| --- | --- | --- |

1)

A kedvezményes héamérték (a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 98. cikkének (2) bekezdése, együttesen értelmezve ezen irányelv III. mellékletének 12a. pontjával és a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv végrehajtási intézkedéseinek megállapításáról szóló, 2011. március 15-i 282/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (2) 6. cikkével) alá tartozó „éttermi szolgáltatások” fogalma magában foglalja-e a készételek értékesítését az alapügyhöz hasonló feltételek mellett, azaz amikor az eladó:

—

a megvásárolt étel azonnali elfogyasztását lehetővé tevő infrastruktúrát tesz hozzáférhetővé a vevő számára (fogyasztást szolgáló elkülönített helyiség, mosdóhoz való hozzáférés);

| — | nincs szakképzett személyzet által végzett felszolgálás; |
| --- | --- |

—

nincs szakképzett személyzet által végzett felszolgálás;

| — | nem kerül sor szoros értelemben vett szolgáltatásra; |
| --- | --- |

—

nem kerül sor szoros értelemben vett szolgáltatásra;

| — | a rendelési folyamat egyszerűsített és részben automatizált; |
| --- | --- |

—

a rendelési folyamat egyszerűsített és részben automatizált;

| — | a vendégnek korlátozott lehetősége van a megrendelés személyre szabására? |
| --- | --- |

—

a vendégnek korlátozott lehetősége van a megrendelés személyre szabására?

| 2) | Befolyásolja-e az első kérdésre adott választ az ételek elkészítésének módja, amely többek között egyes félkésztermékek hőkezeléséből, valamint készételek félkésztermékekből történő összeállításából áll? |
| --- | --- |

2)

Befolyásolja-e az első kérdésre adott választ az ételek elkészítésének módja, amely többek között egyes félkésztermékek hőkezeléséből, valamint készételek félkésztermékekből történő összeállításából áll?

| 3) | Elégséges-e az első kérdés megválaszolásához az, hogy a vendégnek lehetősége van igénybe venni a felajánlott infrastruktúrát, vagy annak megállapítása is szükséges, hogy az átlagos vendég szempontjából ez az elem a szolgáltatás lényeges részét képezi? |
| --- | --- |

3)

Elégséges-e az első kérdés megválaszolásához az, hogy a vendégnek lehetősége van igénybe venni a felajánlott infrastruktúrát, vagy annak megállapítása is szükséges, hogy az átlagos vendég szempontjából ez az elem a szolgáltatás lényeges részét képezi?

---

(1)  HL 2006. L 347., 1. o.

(2)  HL 2011. L 77., 1. o.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/15

---

A Sąd Rejonowy dla Łodzi (Lengyelország) által 2019. szeptember 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K. S. kontra A. B.

(C-707/19. sz. ügy)

(2020/C 27/19)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Rejonowy dla Łodzi

Az alapeljárás felei

Felperes: K. S.

Alperes: A. B.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikkét, hogy a „szükséges intézkedések” keretében minden tagállamnak biztosítania kell, hogy a biztosító gépjármű-felelősségbiztosítás alapján fennálló felelőssége a biztosítással fedezett károk teljes mértékére kiterjedjen, köztük a káresemény olyan következményeire is mint a károsult gépjárművének anyaországba történő elvontatása, és a gépjárművek szükséges parkolásának költségei?

A fenti kérdésre adott igenlő válasz esetén: e felelősséget korlátozhatják-e bármilyen módon a tagállami jogszabályok?

---

(1)  HL 2009. L 63., 11. o.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/16

---

A Spetsializiran nakazatelen sad (Bulgária) által 2019. október 21 -én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UC és TD elleni büntetőeljárás

(C-769/19. sz. ügy)

(2020/C 27/20)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Spetsializiran nakazatelen sad

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

UC és TD

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Az olyan nemzeti törvény, amely kellékhiányos vádirat (amelynek tartalma pontatlan, hiányos vagy ellentmondásos) esetében semmiképpen sem biztosít lehetőséget arra, hogy azon az előkészítő bírósági ülésen, amelyen a hiányosságokat megállapítják, a hiányosságokat az ügyész általi pótlással orvosolják, és ehelyett a bíróság mindig köteles az eljárást megszüntetni és az ügyet új vádirat készítése céljából az ügyészség elé visszautalni, összeegyeztethető e a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló, 2012. május 22 i 2012/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 42., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 39., 28. o.) 6. cikkével, az észszerű időn belüli tárgyalásnak az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének második bekezdése szerinti elvével, az uniós jog elsőbbségének elvével és a méltóság tiszteletben tartásának elvével, ha ez a büntetőeljárás jelentős elhúzódását eredményezi, és a hiányosságokat a bírósági tárgyaláson azonnal ki lehetne küszöbölni?

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/16

---

Az Amtsgericht Nürnberg (Németország) által 2019. október 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Myflyright GmbH kontra SunExpressGünes Ekspres Havacilik A

(C-770/19. sz. ügy)

(2020/C 27/21)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Amtsgericht Nürnberg

Az alapeljárás felei

Felperes: Myflyright GmbH

Alperes: SunExpressGünes Ekspres Havacilik A

A Bíróság elnöke a 2019. november 11-i végzésével az ügyet törölte a Bíróság nyilvántartásából.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/17

---

A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2019. október 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bartosch Airport Supply Services

(C-772/19. sz. ügy)

(2020/C 27/22)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: Bartosch Airport Supply Services GmbH

Ellenérdekű hatóság: Zollamt Wien

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a Kombinált Nómenklatúra (1) 8705 vámtarifaszámát, hogy ez alá a vámtarifaszám alá tartoznak a vonórúd nélküli, repülőgépek vontatásához és tolásához hevederes vontatócsörlővel, illetve elektrohidraulikus emelőszerkezettel felszerelt gépjárművek?

---

(1)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL 1987. L 256., 1. o.) I. melléklete.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/17

---

A Finanzgericht Baden-Württemberg (Németország) által 2019. október 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – 5th AVENUE Products Trading GmbH kontra Hauptzollamt Singen

(C-775/19. sz. ügy)

(2020/C 27/23)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Baden-Württemberg

Az alapeljárás felei

Felperes: 5th AVENUE Products Trading GmbH

Alperes: Hauptzollamt Singen

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (1) 32. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett, az ugyanezen rendeletnek – a Vámkódex végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (2) 157. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett – 32. cikke (5) bekezdésének b) pontja alapján az importált áruért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árhoz hozzáadandó jogdíjaknak és licencdíjaknak minősülnek-e azok a kifizetések, amelyeket az áru vevője a vételáron felül árbevételétől függően négy éven át évente egyszer azért teljesít, hogy az árut






  — | meghatározott területen, |
| --- | --- | --- |

1)

A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (1) 32. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett, az ugyanezen rendeletnek – a Vámkódex végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (2) 157. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett – 32. cikke (5) bekezdésének b) pontja alapján az importált áruért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árhoz hozzáadandó jogdíjaknak és licencdíjaknak minősülnek-e azok a kifizetések, amelyeket az áru vevője a vételáron felül árbevételétől függően négy éven át évente egyszer azért teljesít, hogy az árut

—

meghatározott területen,

| — | legelsőként, |
| --- | --- |

—

legelsőként,

| — | kizárólagosan és |
| --- | --- |

—

kizárólagosan és

| — | hosszú távon |
| --- | --- |

—

hosszú távon

értékesíthesse?

| 2) | Adott esetben csak arányosan kell-e hozzáadni e díjazásokat az importált áruért kifizetett vagy kifizetendő árhoz, és ha igen, mi alapján? |
| --- | --- |

2)

Adott esetben csak arányosan kell-e hozzáadni e díjazásokat az importált áruért kifizetett vagy kifizetendő árhoz, és ha igen, mi alapján?

---

(1)  HL 1992. L 302., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 4. kötet, 307. o.

(2)  A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL 1993. L 253., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 6. kötet, 3. o.; helyesbítés: magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 16. kötet, 133. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/18

---

Az Administrativen (Bulgária) által 2019. október 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „TEAM POWER EUROPE” EOOD kontra Direktor na Teritorialna direktsia na Natsionalna agentsia za prihodite – Varna

(C-784/19. sz. ügy)

(2020/C 27/24)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Administrativen sad Varna

Az alapeljárás felei

Felperes:„TEAM POWER EUROPE” EOOD

Alperes: Direktor na Teritorialna direktsia na Natsionalna agentsia za prihodite – Varna

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 14. cikkének (2) bekezdését, hogy ahhoz, hogy feltételezni lehessen, hogy egy munkaerő-kölcsönző vállalkozás tevékenységeit szokásosan a letelepedése szerinti tagállamban végzi, e vállalkozásnak a munkaerő rendelkezésre bocsátására irányuló tevékenység érdemi részét olyan kölcsönvevők részére kell végeznie, amelyek ugyanabban a tagállamban letelepedettek?

---

(1)  HL 2009. L 284, 1. o.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/19

---

A Landgericht Saarbrücken (Németország) által 2019. október 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Koch Media GmbH kontra HC

(C-785/19. sz. ügy)

(2020/C 27/25)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Saarbrücken

Az alapeljárás felei

Felperes: Koch Media GmbH

Alperes: HC

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | a) | Úgy kell-e értelmezni a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: érvényesítési irányelv) 14. cikkét, hogy a jogszabály „perköltség” vagy „egyéb költség” címén magában foglalja az olyan, szükségszerűen felmerülő ügyvédi költséget is, amely azáltal keletkezik az érvényesítési irányelv 2. cikke értelmében vett szellemi tulajdonjogok jogosultja számára, hogy a jogosult peren kívül, felszólítás útján abbahagyásra kötelezés iránti igényt érvényesít az e jogokat megsértő valamely személlyel szemben? |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Úgy kell-e értelmezni a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: érvényesítési irányelv) 14. cikkét, hogy a jogszabály „perköltség” vagy „egyéb költség” címén magában foglalja az olyan, szükségszerűen felmerülő ügyvédi költséget is, amely azáltal keletkezik az érvényesítési irányelv 2. cikke értelmében vett szellemi tulajdonjogok jogosultja számára, hogy a jogosult peren kívül, felszólítás útján abbahagyásra kötelezés iránti igényt érvényesít az e jogokat megsértő valamely személlyel szemben?

| b) | Az 1. a) kérdésre adandó nemleges válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni az érvényesítési irányelv 13. cikkét, hogy a jogszabály az 1. a) pontban megjelölt ügyvédi költségre kártérítés címén vonatkozik? |
| --- | --- |

b)

Az 1. a) kérdésre adandó nemleges válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni az érvényesítési irányelv 13. cikkét, hogy a jogszabály az 1. a) pontban megjelölt ügyvédi költségre kártérítés címén vonatkozik?

| 2. | a) | Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, különösen






  — | az érvényesítési irányelv 3., 13. és 14. cikkére, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, különösen

—

az érvényesítési irányelv 3., 13. és 14. cikkére,

| — | az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: szerzői jogi irányelv) (2) 8. cikkére és |
| --- | --- |

—

az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: szerzői jogi irányelv) (2) 8. cikkére és

| — | a számítógépi programok jogi védelméről szóló, 2009. április 23-i 2009/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (a továbbiakban: számítógépi programokról szóló irányelv) 7. cikkére |
| --- | --- |

—

a számítógépi programok jogi védelméről szóló, 2009. április 23-i 2009/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (a továbbiakban: számítógépi programokról szóló irányelv) 7. cikkére

| — | tekintettel, hogy az érvényesítési irányelv 2. cikke értelmében vett szellemi tulajdonjogok jogosultja főszabály szerint akkor is jogosult az 1. a) pontban megjelölt teljes ügyvédi költség – legalábbis e költség megfelelő és lényeges részének – megtérítésére, ha |
| --- | --- |

—

tekintettel, hogy az érvényesítési irányelv 2. cikke értelmében vett szellemi tulajdonjogok jogosultja főszabály szerint akkor is jogosult az 1. a) pontban megjelölt teljes ügyvédi költség – legalábbis e költség megfelelő és lényeges részének – megtérítésére, ha

| — | a kifogásolt jogsértést természetes személy szakmai vagy kereskedelmi tevékenysége körén kívül követte el, és |
| --- | --- |

—

a kifogásolt jogsértést természetes személy szakmai vagy kereskedelmi tevékenysége körén kívül követte el, és

| — | nemzeti rendelkezés erre az esetre azt írja elő, hogy az ilyen ügyvédi költség főszabály szerint csak csökkentett ügyérték alapján téríthető meg? |
| --- | --- |

—

nemzeti rendelkezés erre az esetre azt írja elő, hogy az ilyen ügyvédi költség főszabály szerint csak csökkentett ügyérték alapján téríthető meg?

| b) | A 2. a) kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni a 2. a) kérdésben megjelölt uniós jogot, hogy a 2. a) pontban említett azon főszabály alóli kivétel, miszerint az 1. a) pontban megjelölt ügyvédi költségeket teljes mértékben vagy legalábbis megfelelő és lényeges részben meg kell téríteni a jogosult részére,
  más tényezők (mint például a mű időszerűsége, a nyilvánosságra hozatal időtartama és a természetes személy által kereskedelmi vagy szakmai érdekén kívül történő jogsértés) figyelembevételével akkor is tekintetbe jön,
  ha az érvényesítési irányelv 2. cikke értelmében vett szellemi tulajdonjogok megsértése fájlmegosztással valósul meg, tehát azzal, hogy a művet ingyenes letöltésre való felkínálás útján nyilvánosan hozzáférhetővé teszik egy szabadon hozzáférhető, digitális jogok kezelésével nem rendelkező cserebörze valamennyi résztvevője számára? |
| --- | --- |

b)

A 2. a) kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni a 2. a) kérdésben megjelölt uniós jogot, hogy a 2. a) pontban említett azon főszabály alóli kivétel, miszerint az 1. a) pontban megjelölt ügyvédi költségeket teljes mértékben vagy legalábbis megfelelő és lényeges részben meg kell téríteni a jogosult részére,

más tényezők (mint például a mű időszerűsége, a nyilvánosságra hozatal időtartama és a természetes személy által kereskedelmi vagy szakmai érdekén kívül történő jogsértés) figyelembevételével akkor is tekintetbe jön,

ha az érvényesítési irányelv 2. cikke értelmében vett szellemi tulajdonjogok megsértése fájlmegosztással valósul meg, tehát azzal, hogy a művet ingyenes letöltésre való felkínálás útján nyilvánosan hozzáférhetővé teszik egy szabadon hozzáférhető, digitális jogok kezelésével nem rendelkező cserebörze valamennyi résztvevője számára?

---

(1)  HL 2004. L 157., 45. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 2. kötet, 32. o.

(2)  HL 2001. L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.; helyesbítések: HL 2008. L 314., 16. o., HL 2014. L 10., 32. o.

(3)  HL 2009. L 111., 16. o..

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/20

---

A Landgericht Köln (Németország) által 2019. október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TUIfly GmbH kontra EUflight.de GmbH

(C-792/19. sz. ügy)

(2020/C 27/26)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Köln

Az alapeljárás felei

Felperes: TUIfly GmbH

Alperes: EUflight.de GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Sztrájk esetén akkor is a 261/2004/EK rendelet (1) 5. cikkének (3) bekezdése szerinti rendkívüli körülmény okozza-e a járat törlését vagy jelentős késéssel érkezését, ha a sztrájk a jogvita tárgyát képező légi járatot közvetlenül nem érintette, és az menetrend szerint közlekedhetett volna, azonban amiatt, hogy a légi fuvarozó a menetrendet a sztrájkkal összefüggésben átszervezi (a jelen ügyben: a légi járat üzemeltetésére szánt légi járművet a sztrájk következményeinek elhárítására használják), az törlésre kerül vagy késik? |
| --- | --- |

1.

Sztrájk esetén akkor is a 261/2004/EK rendelet (1) 5. cikkének (3) bekezdése szerinti rendkívüli körülmény okozza-e a járat törlését vagy jelentős késéssel érkezését, ha a sztrájk a jogvita tárgyát képező légi járatot közvetlenül nem érintette, és az menetrend szerint közlekedhetett volna, azonban amiatt, hogy a légi fuvarozó a menetrendet a sztrájkkal összefüggésben átszervezi (a jelen ügyben: a légi járat üzemeltetésére szánt légi járművet a sztrájk következményeinek elhárítására használják), az törlésre kerül vagy késik?

| 2. | Ha a légi fuvarozó az átszervezési intézkedés esetén is mentesülhet:
  Fontos-e az, hogy az átszervezési intézkedésre már a sztrájk kezdete előtt sor került, amikor még nem volt előrelátható, hogy a sztrájk végül mely járatot érinti majd, vagy akkor is szóba jön a kimentés, ha a menetrendet csak a sztrájk alatt vagy a sztrájkot követően szervezték át, és már megállapítható volt, hogy a sztrájk a jogvita tárgyát képező légi járatot közvetlenül nem érintette? |
| --- | --- |

2.

Ha a légi fuvarozó az átszervezési intézkedés esetén is mentesülhet:

Fontos-e az, hogy az átszervezési intézkedésre már a sztrájk kezdete előtt sor került, amikor még nem volt előrelátható, hogy a sztrájk végül mely járatot érinti majd, vagy akkor is szóba jön a kimentés, ha a menetrendet csak a sztrájk alatt vagy a sztrájkot követően szervezték át, és már megállapítható volt, hogy a sztrájk a jogvita tárgyát képező légi járatot közvetlenül nem érintette?

---

(1)  A visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.)

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/21

---

A Bundesfinanzhof (Németország) által 2019. október 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – B-GmbH kontra Finanzamt D

(C-797/19. sz. ügy)

(2020/C 27/27)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesfinanzhof

Az alapeljárás felei

Felperes: B-GmbH

Alperes: Finanzamt D

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, hogy az e rendelkezés hatálya alá tartozó állami támogatás áll fenn, ha valamely tagállam szabályozásai szerint egy tőketársaság költségeket fedező ellenérték nélkül folytatott gazdasági tevékenységből származó (tartós) veszteségét főszabály szerint rejtett osztaléknak kell ugyan tekinteni, és az ennek megfelelően nem csökkentheti a tőketársaság nyereségét, olyan tőketársaságok esetében azonban, amelyek esetében a szavazati jogok többségével közvetlenül vagy közvetve közjogi jogi személyek rendelkeznek, a tartósan veszteséges ügyletek e jogkövetkezményeit nem kell alkalmazni, ha az említett tőketársaságok közlekedés-, környezet-, szociál-, kultúr-, oktatás- vagy egészségpolitikai okokból végzik az érintett ügyleteket?

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/22

---

A Sąd Apelacyjny w Warszawie (Lengyelország) által 2019. október 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SM kontra Mittelbayerischer Verlag KG

(C-800/19. sz. ügy)

(2020/C 27/28)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Apelacyjny w Warszawie

Az alapeljárás felei

Felperes: SM

Alperes: Mittelbayerischer Verlag KG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 7. cikkének 2. pontját, hogy az érdekek központján alapuló joghatósági ok alkalmazható a természetes személy személyiségi jogainak védelmére irányuló ügyben abban az esetben, ha az említett jogokat sértő tevékenységként megjelölt internetes publikáció sem közvetlenül, sem közvetve nem tartalmaz e konkrét természetes személyre vonatkozó információt, hanem az azon csoport (a jelen ügy konkrét kontextusában a nemzet) tekintetében tartalmaz felróható cselekményekre utaló információkat, illetve állításokat, amelyhez a felperes tartozik, és amelyek a felperes szerint sértik a személyiségi jogait? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 7. cikkének 2. pontját, hogy az érdekek központján alapuló joghatósági ok alkalmazható a természetes személy személyiségi jogainak védelmére irányuló ügyben abban az esetben, ha az említett jogokat sértő tevékenységként megjelölt internetes publikáció sem közvetlenül, sem közvetve nem tartalmaz e konkrét természetes személyre vonatkozó információt, hanem az azon csoport (a jelen ügy konkrét kontextusában a nemzet) tekintetében tartalmaz felróható cselekményekre utaló információkat, illetve állításokat, amelyhez a felperes tartozik, és amelyek a felperes szerint sértik a személyiségi jogait?

| 2) | A személyiségi jogok interneten keresztül történő megsértése miatti vagyoni és nem vagyoni kártérítés iránti perekben az 1215/2012 rendelet 7. cikkének 2. pontjában meghatározott joghatósági okok vizsgálatakor, azaz annak vizsgálata során, hogy a nemzeti bíróság annak a helynek a bírósága-e, ahol a káresemény bekövetkezett vagy bekövetkezhet, figyelembe kell-e venni olyan körülményeket, mint:






  — | azon internetes oldal alapvető célközönségét, amelyen a jogsértés történt, |
| --- | --- | --- |

2)

A személyiségi jogok interneten keresztül történő megsértése miatti vagyoni és nem vagyoni kártérítés iránti perekben az 1215/2012 rendelet 7. cikkének 2. pontjában meghatározott joghatósági okok vizsgálatakor, azaz annak vizsgálata során, hogy a nemzeti bíróság annak a helynek a bírósága-e, ahol a káresemény bekövetkezett vagy bekövetkezhet, figyelembe kell-e venni olyan körülményeket, mint:

—

azon internetes oldal alapvető célközönségét, amelyen a jogsértés történt,

| — | az internetes oldal és a vitatott publikáció nyelvét, |
| --- | --- |

—

az internetes oldal és a vitatott publikáció nyelvét,

| — | az időtartamot, amelynek során a vitatott internetes információ hozzáférhető volt a nyilvánosság számára, |
| --- | --- |

—

az időtartamot, amelynek során a vitatott internetes információ hozzáférhető volt a nyilvánosság számára,

| — | a felperes egyedi körülményeit – mint például a háborús múltját és jelenlegi társadalmi tevékenységét –, amelyekre a jelen ügyben az azon csoporttal szembeni állítások terjesztésének bírósági eljárásban történő megtámadásához való különös jog igazolása érdekében hivatkoztak, amelyhez a felperes tartozik? |
| --- | --- |

—

a felperes egyedi körülményeit – mint például a háborús múltját és jelenlegi társadalmi tevékenységét –, amelyekre a jelen ügyben az azon csoporttal szembeni állítások terjesztésének bírósági eljárásban történő megtámadásához való különös jog igazolása érdekében hivatkoztak, amelyhez a felperes tartozik?

---

(1)  HL 2012. L 351., 1. o.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/23

---

Az Upravni sud u Zagrebu (Horvátország) által 2019. október 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FRANCK d.d., Zagreb kontra Ministarstvo financija Republike Hrvatske, Samostalni sektor za drugostupanjski upravni postupak

(C-801/19. sz. ügy)

(2020/C 27/29)

Az eljárás nyelve: horvát

A kérdést előterjesztő bíróság

Upravni sud u Zagrebu

Az alapeljárás felei

Felperes: FRANCK d.d., Zagreb

Alperes: Ministarstvo financija Republike Hrvatske, Samostalni sektor za drugostupanjski upravni postupak, Zagreb

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Minősülhet-e a héairányelv (1) 135. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett „hitelnyújtásnak és -közvetítésnek, valamint a hiteleknek a hitelező által történő kezelésének” a pénzösszeg pénzügyi intézménynek nem minősülő felperes által az érintett összeg 1 %-ának megfelelő egyszeri díj fejében történő rendelkezésre bocsátása, annak ellenére, hogy a felperest a szerződés formálisan nem említi kölcsönadóként? |
| --- | --- |

1)

Minősülhet-e a héairányelv (1) 135. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett „hitelnyújtásnak és -közvetítésnek, valamint a hiteleknek a hitelező által történő kezelésének” a pénzösszeg pénzügyi intézménynek nem minősülő felperes által az érintett összeg 1 %-ának megfelelő egyszeri díj fejében történő rendelkezésre bocsátása, annak ellenére, hogy a felperest a szerződés formálisan nem említi kölcsönadóként?

| 2) | A héairányelv 135. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében vett „egyéb átruházható értékpapírnak” minősül-e a váltó, azaz a kiállító arra vonatkozó kötelezettségvállalását tartalmazó értékpapír, hogy az adott értékpapíron hitelezőként megjelölt személy, vagy ezen értékpapírt a későbbiekben jogszabályban meghatározott módon megszerző személy részére meghatározott pénzösszeget fizet ki? |
| --- | --- |

2)

A héairányelv 135. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében vett „egyéb átruházható értékpapírnak” minősül-e a váltó, azaz a kiállító arra vonatkozó kötelezettségvállalását tartalmazó értékpapír, hogy az adott értékpapíron hitelezőként megjelölt személy, vagy ezen értékpapírt a későbbiekben jogszabályban meghatározott módon megszerző személy részére meghatározott pénzösszeget fizet ki?

| 3) | A felperes szolgáltatása, amely abból áll, hogy a felperes a váltóösszeg 1 %-ának megfelelő, a váltó kiállítójától beszedett díj fejében a kapott váltót faktoring társaság részére ruházza át, a faktoring társaságtól kapott összeget pedig a váltó kiállítója részére adja át, továbbá a faktoring társaság felé kezességet vállal, hogy a váltó kiállítója a váltó alapján létrejövő fizetési kötelezettségnek annak esedékességekor eleget tesz:






  a) | a héairányelv 135. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján héamentes szolgáltatásnak; vagy |
| --- | --- | --- |

3)

A felperes szolgáltatása, amely abból áll, hogy a felperes a váltóösszeg 1 %-ának megfelelő, a váltó kiállítójától beszedett díj fejében a kapott váltót faktoring társaság részére ruházza át, a faktoring társaságtól kapott összeget pedig a váltó kiállítója részére adja át, továbbá a faktoring társaság felé kezességet vállal, hogy a váltó kiállítója a váltó alapján létrejövő fizetési kötelezettségnek annak esedékességekor eleget tesz:

a)

a héairányelv 135. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján héamentes szolgáltatásnak; vagy

| b) | a héairányelv 135. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján héamentes szolgáltatásnak minősül? |
| --- | --- |

b)

a héairányelv 135. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján héamentes szolgáltatásnak minősül?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/24

---

A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2019. november 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „DSK Bank” EAD és „FrontEx International” EAD

(C-870/19. sz. ügy)

(2020/C 27/30)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Sofiyski rayonen sad

Az alapeljárás felei

Jogosultak a fizetési meghagyásos eljárásokban:„DSK Bank” EAD és „FrontEx International” EAD

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az uniós fogyasztóvédelmi jog vagy egyéb alapvető jogok megsértésének minősül-e önmagában az a körülmény, hogy valamely nemzeti bíróság munkaterhe jelentősen meghaladja az azonos fokon eljáró többi bíróság munkaterhét, és az előbbi bíróság bírája ezért nem tudja egyszerre azon elé terjesztett okiratokat is megvizsgálni, amelyek alapján ideiglenes végrehajtást kell vagy lehet elrendelni, és határozatait észszerű időn belül meghozni? |
| --- | --- |

1.

Az uniós fogyasztóvédelmi jog vagy egyéb alapvető jogok megsértésének minősül-e önmagában az a körülmény, hogy valamely nemzeti bíróság munkaterhe jelentősen meghaladja az azonos fokon eljáró többi bíróság munkaterhét, és az előbbi bíróság bírája ezért nem tudja egyszerre azon elé terjesztett okiratokat is megvizsgálni, amelyek alapján ideiglenes végrehajtást kell vagy lehet elrendelni, és határozatait észszerű időn belül meghozni?

| 2. | Meg kell-e tagadnia a nemzeti bíróságnak olyan határozatok meghozatalát, amelyek végrehajtást eredményezhetnek, ha a fogyasztó nem él ellentmondással, amennyiben a nemzeti bíróság részéről alapos gyanú merül fel arra vonatkozóan, hogy a kérelem egy fogyasztói szerződésben alkalmazott tisztességtelen feltételen alapul és az ügy iratai nem tartalmaznak ezt alátámasztó megcáfolhatatlan bizonyítékokat? |
| --- | --- |

2.

Meg kell-e tagadnia a nemzeti bíróságnak olyan határozatok meghozatalát, amelyek végrehajtást eredményezhetnek, ha a fogyasztó nem él ellentmondással, amennyiben a nemzeti bíróság részéről alapos gyanú merül fel arra vonatkozóan, hogy a kérelem egy fogyasztói szerződésben alkalmazott tisztességtelen feltételen alapul és az ügy iratai nem tartalmaznak ezt alátámasztó megcáfolhatatlan bizonyítékokat?

| 3. | A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén a nemzeti bíróság – ha részéről az említett gyanú merül fel – felhívhatja-e az eladónak vagy szolgáltatónak minősülő szerződő felet további bizonyítékok benyújtására, jóllehet a nemzeti jog szerint a kötelezett ellentmondása hiányában nem rendelkezik ilyen hatáskörrel olyan eljárásban, amelyben esetleg végrehajtható határozatot hoznak? |
| --- | --- |

3.

A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén a nemzeti bíróság – ha részéről az említett gyanú merül fel – felhívhatja-e az eladónak vagy szolgáltatónak minősülő szerződő felet további bizonyítékok benyújtására, jóllehet a nemzeti jog szerint a kötelezett ellentmondása hiányában nem rendelkezik ilyen hatáskörrel olyan eljárásban, amelyben esetleg végrehajtható határozatot hoznak?

| 4. | A fogyasztói jogot harmonizáló irányelvekkel összefüggésben olyan esetekben is alkalmazni kell-e az uniós jog által bevezetett, bizonyos körülményeknek a nemzeti bíróság által hivatalból történő megállapítására vonatkozó követelményeket, amelyekben a nemzeti jogalkotó olyan nemzeti törvény útján biztosít szélesebb körű védelmet (több jogot) a fogyasztóknak, amely törvény egy ilyen szélesebb körű védelem biztosítását lehetővé tevő irányelv rendelkezését ülteti át? |
| --- | --- |

4.

A fogyasztói jogot harmonizáló irányelvekkel összefüggésben olyan esetekben is alkalmazni kell-e az uniós jog által bevezetett, bizonyos körülményeknek a nemzeti bíróság által hivatalból történő megállapítására vonatkozó követelményeket, amelyekben a nemzeti jogalkotó olyan nemzeti törvény útján biztosít szélesebb körű védelmet (több jogot) a fogyasztóknak, amely törvény egy ilyen szélesebb körű védelem biztosítását lehetővé tevő irányelv rendelkezését ülteti át?

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/24

---

A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2019. november 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TC, UB kontra Komisia za zashtita ot diskriminatsia, VA

(C-824/19. sz. ügy)

(2020/C 27/31)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Varhoven administrativen sad

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő felek: TC, UB

A felülvizsgálati eljárásban ellenérdekű felek: Komisia za zashtita ot diskriminatsia, VA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 5. cikke (2) bekezdésének és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (1) [2.] cikke (1), (2) és (3) bekezdésének, valamint 4. cikke (1) bekezdésének értelmezése alapján megengedhetőnek tekinthető-e, hogy egy látási képességgel nem rendelkező személy ülnökként járjon el és vegyen részt a büntetőeljárásban? |
| --- | --- |

1.

A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 5. cikke (2) bekezdésének és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (1) [2.] cikke (1), (2) és (3) bekezdésének, valamint 4. cikke (1) bekezdésének értelmezése alapján megengedhetőnek tekinthető-e, hogy egy látási képességgel nem rendelkező személy ülnökként járjon el és vegyen részt a büntetőeljárásban?

| 2. | A tartósan látássérült személy konkrét fogyatékossága olyan jellemzőnek minősül-e, amely az ülnöki tevékenységgel szemben támasztott olyan, lényeges és meghatározó követelményt képez, amelynek fennállása igazolja az eltérő bánásmódot, és nem alapoz meg a „fogyatékossággal” kapcsolatos jellemzőn alapuló hátrányos megkülönböztetést? |
| --- | --- |

2.

A tartósan látássérült személy konkrét fogyatékossága olyan jellemzőnek minősül-e, amely az ülnöki tevékenységgel szemben támasztott olyan, lényeges és meghatározó követelményt képez, amelynek fennállása igazolja az eltérő bánásmódot, és nem alapoz meg a „fogyatékossággal” kapcsolatos jellemzőn alapuló hátrányos megkülönböztetést?

---

(1)  HL 2000. L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/25

---

A tribunal de première instance de Namur (Belgium) által 2019. november 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – C. J. kontra Région wallonne

(C-830/19. sz. ügy)

(2020/C 27/32)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal de première instance de Namur

Az alapeljárás felei

Felperes: C. J.

Alperes: Région wallonne

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2., 5., és 19. cikkének és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint átmeneti rendelkezések bevezetéséről szóló, 2014. március 11-i 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 2. cikkének együttes értelmezésével ellentétes-e, hogy e rendelkezések végrehajtása keretében a tagállam az alsó- és felső küszöbérték meghatározása céljából az üzem egészét veszi figyelembe, nem pedig kizárólag a fiatal mezőgazdasági termelő üzemrészét és/vagy munkaerőegységeit, amennyiben a mezőgazdasági üzem jogi formája tényleges társulás, amelynek a fiatal mezőgazdasági termelő csak egy osztatlan részét szerzi meg és az üzemnek nem egyedüli vezetőjévé válik?

---

(1)  HL 2013. L 347., 487. o.

(2)  HL 2014. L 227., 1. o.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/26

---

A Törvényszék (első kibővített tanács) T-883/16. sz., Lengyel Köztársaság kontra Európai Bizottság ügyben 2019. szeptember 10-én hozott ítélete ellen a Németországi Szövetségi Köztársaság által 2019. november 20-án benyújtott fellebbezés

(C-848/19. P. sz. ügy)

(2020/C 27/33)

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Fellebbező: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller, D. Klebs, segítői: H. Haller ügyvéd, T. Heitling ügyvéd, L. Reiser ügyvéd, V. Vacha ügyvéd)

A többi fél az eljárásban: Lengyel Köztársaság, Európai Bizottság, Lett Köztársaság és Litván Köztársaság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék által a T-883/16. sz. ügyben hozott, 2019. szeptember 10-i ítéletet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék által a T-883/16. sz. ügyben hozott, 2019. szeptember 10-i ítéletet;

| — | utalja vissza a T-883/16. sz. ügyet az Európai Unió Törvényszéke elé, |
| --- | --- |

—

utalja vissza a T-883/16. sz. ügyet az Európai Unió Törvényszéke elé,

| — | a költségekről jelenleg ne határozzon. |
| --- | --- |

—

a költségekről jelenleg ne határozzon.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező a fellebbezésének alátámasztása érdekében öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: az energiapolitikai szolidaritás elve nem jogi kritérium, a végrehajtó szervre nézve nem keletkeztet cselekvési kötelezettséget

  Az energiapolitikai szolidaritásnak az EUMSZ 194. cikkben foglalt elve általános vezérelvként csupán politikai fogalom, és nem jogi kritérium.
  Az energiapolitikai szolidaritás elsődleges jogi elvéből az Unióra és/vagy a tagállamokra nézve nem keletkeznek konkrét jogok és kötelezettségek. Ezen elvont vezérelvből különösen nem erednek olyan kötelezettségek a végrehajtó szervek számára, mint például az Európai Bizottság vizsgálati kötelezettsége a határozathozatal keretében.
  Az energiapolitikai szolidaritás elve az elvont és határozatlan jellege miatt nem érvényesíthető. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: az energiapolitikai szolidaritás elve nem jogi kritérium, a végrehajtó szervre nézve nem keletkeztet cselekvési kötelezettséget

Az energiapolitikai szolidaritásnak az EUMSZ 194. cikkben foglalt elve általános vezérelvként csupán politikai fogalom, és nem jogi kritérium.

Az energiapolitikai szolidaritás elsődleges jogi elvéből az Unióra és/vagy a tagállamokra nézve nem keletkeznek konkrét jogok és kötelezettségek. Ezen elvont vezérelvből különösen nem erednek olyan kötelezettségek a végrehajtó szervek számára, mint például az Európai Bizottság vizsgálati kötelezettsége a határozathozatal keretében.

Az energiapolitikai szolidaritás elve az elvont és határozatlan jellege miatt nem érvényesíthető.

| 2. | Második jogalap: az energiapolitikai szolidaritás elve a jelen ügyben nem volt alkalmazható

  Az energiapolitikai szolidaritás elve esetében csupán szükség esetére vonatkozó mechanizmusról van szó, amely kizárólag kivételes esetekben és szigorúan meghatározott feltételek teljesülése esetén alkalmazható, nem vehető azonban figyelembe az Európai Bizottság valamennyi határozatának meghozatalakor.
  Nem állnak fenn a feltételek a szükség esetére előírt mechanizmusnak az Európai Bizottság vitatott 2016 C(2016)6950 határozata tekintetében való alkalmazásához. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: az energiapolitikai szolidaritás elve a jelen ügyben nem volt alkalmazható

Az energiapolitikai szolidaritás elve esetében csupán szükség esetére vonatkozó mechanizmusról van szó, amely kizárólag kivételes esetekben és szigorúan meghatározott feltételek teljesülése esetén alkalmazható, nem vehető azonban figyelembe az Európai Bizottság valamennyi határozatának meghozatalakor.

Nem állnak fenn a feltételek a szükség esetére előírt mechanizmusnak az Európai Bizottság vitatott 2016 C(2016)6950 határozata tekintetében való alkalmazásához.

| 3. | Harmadik jogalap: az Európai Bizottság figyelembe vette az energiapolitikai szolidaritás elvét

  Ha az energiapolitikai szolidaritás elvét az Európai Bizottság vitatott 2016 C(2016)6950 határozata tekintetében egyáltalán alkalmazni kell (ami nem áll fenn), az Európai Bizottság ezen elvet figyelembe vette a határozathozatal során:
  Az Európai Bizottság a határozathozatal során mind a lengyel, mind a teljes európai gázpiacra gyakorolt hatásokat figyelembe vette.
  A 2009/73/EK irányelv 36. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételek vizsgálata során csupán az ellátás biztonságának, mint az energiapolitikai szolidaritás kifejeződésének a tiszteletben tartását kellett figyelembe venni.
  Lengyelország ellátásának a biztonsága nem került veszélybe, és jelenleg sincs veszélyben. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: az Európai Bizottság figyelembe vette az energiapolitikai szolidaritás elvét

Ha az energiapolitikai szolidaritás elvét az Európai Bizottság vitatott 2016 C(2016)6950 határozata tekintetében egyáltalán alkalmazni kell (ami nem áll fenn), az Európai Bizottság ezen elvet figyelembe vette a határozathozatal során:

Az Európai Bizottság a határozathozatal során mind a lengyel, mind a teljes európai gázpiacra gyakorolt hatásokat figyelembe vette.

A 2009/73/EK irányelv 36. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételek vizsgálata során csupán az ellátás biztonságának, mint az energiapolitikai szolidaritás kifejeződésének a tiszteletben tartását kellett figyelembe venni.

Lengyelország ellátásának a biztonsága nem került veszélybe, és jelenleg sincs veszélyben.

| 4. | Negyedik jogalap: az energiapolitikai szolidaritás elvét a határozatban nem volt szükséges kifejezetten megemlíteni

  Nem volt szükséges, hogy az Európai Bizottság vitatott 2016 C(2016)6950 határozatának valamennyi indokát kifejezetten megemlítsék. Nincsenek eljárásjogi előírások arra vonatkozóan, hogy az európai igazgatás határozatait milyen terjedelemben kell indokolni.
  Az igazgatási intézkedések indokolásából csupán az intézkedéssel követett célnak kell kitűnnie, nem szükséges megnevezni minden ténybeli és jogilag releváns szempontot.
  Az Európai Bizottság határozatainak a jogszerűsége nem függhet attól, hogy bizonyos fogalmak szerepelnek-e a határozatban. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: az energiapolitikai szolidaritás elvét a határozatban nem volt szükséges kifejezetten megemlíteni

Nem volt szükséges, hogy az Európai Bizottság vitatott 2016 C(2016)6950 határozatának valamennyi indokát kifejezetten megemlítsék. Nincsenek eljárásjogi előírások arra vonatkozóan, hogy az európai igazgatás határozatait milyen terjedelemben kell indokolni.

Az igazgatási intézkedések indokolásából csupán az intézkedéssel követett célnak kell kitűnnie, nem szükséges megnevezni minden ténybeli és jogilag releváns szempontot.

Az Európai Bizottság határozatainak a jogszerűsége nem függhet attól, hogy bizonyos fogalmak szerepelnek-e a határozatban.

| 5. | Ötödik jogalap: az Európai Bizottság vitatott 2016 C(2016)6950 határozata nem semmisíthető meg önmagában állítólagos formai hibák miatt

  Még ha az Európai Bizottság vitatott 2016 C(2016)6950 határozata formai szempontból jogellenes is lenne (ami nem áll fenn), ez nem vezethetett volna a határozat megsemmisítéséhez, mivel az anyagi jogi tekintetben jogszerű határozatok az EUMSZ 263. cikk (2) bekezdése értelmében főszabály szerint nem semmisíthetők meg önmagában amiatt, hogy esetlegesen formai hibák állnak fenn. |
| --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: az Európai Bizottság vitatott 2016 C(2016)6950 határozata nem semmisíthető meg önmagában állítólagos formai hibák miatt

Még ha az Európai Bizottság vitatott 2016 C(2016)6950 határozata formai szempontból jogellenes is lenne (ami nem áll fenn), ez nem vezethetett volna a határozat megsemmisítéséhez, mivel az anyagi jogi tekintetben jogszerű határozatok az EUMSZ 263. cikk (2) bekezdése értelmében főszabály szerint nem semmisíthetők meg önmagában amiatt, hogy esetlegesen formai hibák állnak fenn.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/27

---

A Törvényszék (hetedik tanács) T-629/17. sz., Cseh Köztársaság kontra Bizottság ügyben 2019. szeptember 12-én hozott ítélete ellen a Cseh Köztársaság által 2019. november 26-án benyújtott fellebbezés

(C-862/19. P. sz. ügy)

(2020/C 27/34)

Az eljárás nyelve: cseh

Felek

Fellebbező: Cseh Köztársaság (képviselők: M. Smolek, O. Serdula, I. Gavrilová, J. Vláčil meghatalmazottak)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Lengyel Köztársaság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-629/17. sz. ügyben hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-629/17. sz. ügyben hozott ítéletét;

| — | helyezze hatályon kívül a C(2017) 4682 bizottsági végrehajtási határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a C(2017) 4682 bizottsági végrehajtási határozatot;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbezése alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amely a 2004/18 irányelv (1) 16. cikke b) pontjának megsértésén alapul.

A megtámadott ítéletet hatályon kívül kell helyezni, mivel a Törvényszék téves jogi értékelést során jutott arra a következtetésre, hogy a 2004/18 irányelv 16. cikkének b) pontjában előírt kizárás a programanyagokkal kapcsolatos közbeszerzési szerződésekre csak akkor vonatkozik, ha az ajánlatkérő szervezet műsorközvetítő társaság. Ugyanakkor az érintett rendelkezés szövegéből, céljából, szerkezetéből és történetéből kitűnik, hogy a szóban forgó kivétel akkor is alkalmazható, ha a műsorközvetítő társaság a szerződésben műsorszolgáltatóként vesz részt, ahogyan ez a Cseh Köztársaság vitatott közbeszerzései esetében is történt.

Mivel a C(2017) 4682 bizottsági határozat útján elvégzett pénzügyi korrekció kizárólag azon a körülményen alapult, hogy a vitatott közbeszerzések esetében az ajánlatkérő szervezet nem volt műsorközvetítő társaság, a Törvényszék ítéletének hatályon kívül helyezésével együtt ezt a határozatot meg kell semmisíteni.

---

(1)  Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004. L 134., 114. o.; magyar nyelvű különkiadás: 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.; helyesbítés: HL 2014. L 339., 14. o.).

---

Törvényszék

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/29

---

A Törvényszék 2019. december 3-i ítélete – Yieh United Steel kontra Bizottság

(T-607/15. sz. ügy) (1)

(„Dömping - Kínából és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatala - Végleges dömpingellenes vám - (EU) 2015/1429 végrehajtási rendelet - Az 1225/2009/EK rendelet 2. cikkének (3) és (5) bekezdése (amelynek helyébe az (EU) 2016/1036 rendelet 2. cikkének (3) és (5) bekezdése lépett) - Az 1225/2009 rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdése (amelynek helyébe a 2016/1036 rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdése lépett) - A rendes érték kiszámítása - A termelési költség kiszámítása - Az exportáló ország hazai piacán felhasználásra szánt hasonló termék értékesítései”)

(2020/C 27/35)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Yieh United Steel Corp. (Kaohsiung City, Taïwan) (képviselő: D. Luff ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J.-F. Brakeland és A. Demeneix meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó: Eurofer, Association Européenne de l’Acier, ASBL (Luxembourg, Luxemburg) (képviselők: J. Killick, G. Forwood és C. Van Haute ügyvédek)

Az ügy tárgya

A Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2015. augusztus 26-i (EU) 2015/1429 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2015. L 224., 10. o.) megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Yieh United Steel Corp. a saját költségein kívül köteles viselni az Európai Bizottság és az Eurofer, Association européenne de l’acier, ASBL részéről felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

2)

A Yieh United Steel Corp. a saját költségein kívül köteles viselni az Európai Bizottság és az Eurofer, Association européenne de l’acier, ASBL részéről felmerült költségeket is.

---

(1)  HL C 38., 2016.2.1.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/30

---

A Törvényszék 2019. december 3-i ítélete – Pethke kontra EUIPO

(T-808/17. sz. ügy) (1)

(„Közszolgálat - Tisztviselők - Értékelő jelentés - Az értékelési és fellebbviteli értékelési eljárások szabályszerűsége - A fellebbviteli értékelő pártatlanságának követelménye”)

(2020/C 27/36)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Ralph Pethke (Alicante, Spanyolország) (képviselő: H. Tettenborn ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselők: A. Lukošiūtė meghatalmazott, segítője: B. Wägenbaur ügyvéd)

Az ügy tárgya

A felperes 2016. évre vonatkozó értékelő jelentésének megsemmisítése, valamint szükség szerint az EUIPO igazgatótanácsa 2017. október 18-i, a felperes panaszát elutasító határozatának megsemmisítése iránt az EUMSZ 270. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék Ralph Pethke 2016. évre vonatkozó értékelő jelentését, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) igazgatótanácsának 2017. október 18-i, R. Pethke panaszát elutasító határozatát megsemmisíti. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék Ralph Pethke 2016. évre vonatkozó értékelő jelentését, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) igazgatótanácsának 2017. október 18-i, R. Pethke panaszát elutasító határozatát megsemmisíti.

| 2) | A Törvényszék az EUIPO-t kötelezi a saját költségeinek, valamint a R. Pethke részéről felmerült költségeknek a viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az EUIPO-t kötelezi a saját költségeinek, valamint a R. Pethke részéről felmerült költségeknek a viselésére.

---

(1)  HL C 42., 2018.2.5.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/30

---

A Törvényszék 2019. november 28-i ítélete – August Wolff kontra EUIPO – Faes Farma (DermoFaes Atopiderm)

(T-644/18. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A DermoFaes Atopiderm európai uniós szóvédjegy bejelentése - A korábbi Dermowas európai uniós szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

(2020/C 27/37)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Dr. August Wolff GmbH & Co. KG Arzneimittel (Bielefeld, Németország) (képviselő: A. Thünken ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: J. Ivanauskas és H. O’Neill meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Faes Farma, SA (Lamiaco-Leioa, Spanyolország) (képviselők: A. Vela Ballesteros és S. Fernandez Malvar ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a Dr. August Wolff és a Faes Farma közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2018. július 11-én hozott határozata (R 1305/2017-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Dr. August Wolff GmbH & Co. KG Arzneimittelt kötelezi saját költségeinek, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és a Faes Farma, SA részéről felmerült költségeknek a viselésére, ideértve az utóbbi által az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárással kapcsolatban szükségszerűen felmerült költségeit is. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Dr. August Wolff GmbH & Co. KG Arzneimittelt kötelezi saját költségeinek, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és a Faes Farma, SA részéről felmerült költségeknek a viselésére, ideértve az utóbbi által az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárással kapcsolatban szükségszerűen felmerült költségeit is.

---

(1)  HL C 4., 2019.1.7.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/31

---

A Törvényszék 2019. december 3-i ítélete – Hästens Sängar kontra EUIPO (Egy négyzetminta ábrázolása)

(T-658/18. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás - Egy négyzetmintát ábrázoló ábrás védjegy - Feltétlen kizáró ok - Megkülönböztető képesség hiánya - Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

(2020/C 27/38)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Hästens Sängar AB (Köping, Svédország) (képviselők: M. Johansson és R. Wessman ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: A. Söder, H. O’Neill és D. Gája meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUIPO második fellebbezési tanácsának egy négyzetmintát ábrázoló ábrás védjegy Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozásával kapcsolatban 2018. augusztus 8-án hozott határozata (R 442/2018-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Hästens Sängar AB-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Hästens Sängar AB-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 25., 2019.1.21.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/32

---

A Törvényszék 2019. november 28-i ítélete – Soundio kontra EUIPO – Telefónica Germany (Vibble)

(T-665/18. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás - Vibble szóvédjegy - A korábbi vybe német szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

(2020/C 27/39)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Soundio A/S (Drammen, Norvégia) (képviselők: N. Köster és J. Albers ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: D. Gája és H. O’Neill meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Telefónica Germany GmbH & Co. OHG (Düsseldorf, Németország) (képviselő: P. Neuwald ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának az E-Plus Mobilfunk GmbH és a Soundio közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2018. szeptember 4-én hozott határozata (R 721/2018-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Soundio A/S-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Soundio A/S-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 16., 2019.1.14.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/32

---

A Törvényszék 2019. november 28-i ítélete – Mélin kontra Parlament

(T-726/18. sz. ügy) (1)

(„Intézményi jog - Az európai parlamenti képviselőket megillető költségtérítésekre és juttatásokra vonatkozó szabályzat - Parlamenti asszisztensi támogatás - A jogalap nélkül kifizetett összegek behajtása - Indokolási kötelezettség - A visszatéríttetést elrendelő határozat melléklete közlésének hiánya”)

(2020/C 27/40)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Joëlle Mélin (Aubagne, Franciaország) (képviselők: F. Wagner ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: S. Seyr és M. Ecker meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló, a Parlament főtitkára által 2018. október 4-én hozott, a felperesnek parlamenti asszisztensi támogatás címén jogalap nélkül kifizetett 130 339,35 euró visszafizetésére vonatkozó határozat és az ezzel kapcsolatos 2018. október 10-i terhelési értesítés megsemmisítése iránti kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a Parlament főtitkára által 2018. október 4-én hozott, a felperesnek parlamenti asszisztensi támogatás címén jogalap nélkül kifizetett 130 339,35 euró visszafizetésére vonatkozó határozatot és az ezzel kapcsolatos 2018. október 10-i terhelési értesítést megsemmisíti. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a Parlament főtitkára által 2018. október 4-én hozott, a felperesnek parlamenti asszisztensi támogatás címén jogalap nélkül kifizetett 130 339,35 euró visszafizetésére vonatkozó határozatot és az ezzel kapcsolatos 2018. október 10-i terhelési értesítést megsemmisíti.

| 2) | A Parlament köteles a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Parlament köteles a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 65., 2019.2.18.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/33

---

A Törvényszék 2019. november 28-i ítélete – Runnebaum Invest kontra EUIPO – Berg Toys Beheer (Bergsteiger)

(T-736/18. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A Bergsteiger európai uniós szóvédjegy bejelentése - BERG korábbi Benelux szóvédjegy, európai uniós ábrás és szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Az (EU) 2017/1001 rendelet 47. cikkének (1) és (2) bekezdése - A tényleges használat bizonyítása iránti kérelem elfogadhatósága - Az összetéveszthetőség hiánya - A 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

(2020/C 27/41)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Runnebaum Invest GmbH (Diepholz, Németország) (képviselő: W. Prinz ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: J. Crespo Carrillo és H. O’Neill meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Berg Toys Beheer BV (Ede, Hollandia) (képviselő: E. van Gelderen ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Berg Toys Beheer és a Runnebaum Invest közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2018. október 22-én hozott határozata (R 572/2018-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék hatályon kívül helyezi az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) negyedik fellebbezési tanácsának 2018. október 22-én hozott határozatát (R 572/2018-4. sz. ügy). |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék hatályon kívül helyezi az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) negyedik fellebbezési tanácsának 2018. október 22-én hozott határozatát (R 572/2018-4. sz. ügy).

| 2) | Az EUIPO viseli a saját költségeit, valamint a Runnebaum Invest GmbH részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az EUIPO viseli a saját költségeit, valamint a Runnebaum Invest GmbH részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Berg Toys Beheer BV viseli a saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Berg Toys Beheer BV viseli a saját költségeit.

---

(1)  HL C 65., 2019.2.18.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/34

---

A Törvényszék 2019. november 22-i végzése – Pyke kontra EUIPO – Paglieri (CLIOMAKEUP)

(T-672/18. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A felszólalás visszavonása - Okafogyottság”)

(2020/C 27/42)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Pyke Srl (Milánó, Olaszország) (képviselők: P. Roncaglia, F. Rossi, N. Parrotta és R. Perotti ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: L. Rampini meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Paglieri SpA (Alessandria, Olaszország) (képviselők: A. Perani és G. Ghisletti ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Paglieri és a Pyke közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2018. augusztus 28-án hozott határozata (R 2675/2017-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1) | A keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1)

A keresetről már nem szükséges határozni.

| 2) | A Törvényszék a Pyke Srl-t és a Paglieri SpA-t kötelezi saját költségeiknek, valamint fele-fele arányban az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Pyke Srl-t és a Paglieri SpA-t kötelezi saját költségeiknek, valamint fele-fele arányban az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) költségeinek viselésére.

---

(1)  HL C 25., 2019.1.21.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/35

---

A Törvényszék elnökének 2019. november 11-i végzése – Intering és társai kontra Bizottság

(T-525/19. RII. sz. ügy)

(„Ideiglenes intézkedés - A »Koszovó tiszta levegőéjért nyújtott EU-támogatás« elnevezésű program - A EuropeAid/140043/DH/WKS/XK közbeszerzési eljárás - Az ajánlattevőt a további eljárásból kizáró határozat végrehajtásának a felfüggesztését elutasító határozat - Ideiglenes intézkedések iránti új kérelem - Az eljárási szabályzat 159. cikke - Elfogadhatatlanság”)

(2020/C 27/43)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Intering Sh.p.k (Obiliq, Koszovó), Steinmüller Engineering GmbH (Gummersbach, Németország), Deling d.o.o. za proizvodnju, promet i usluge (Tuzla, Bosznia-Hercegovina), ZM-Vikom d.o.o. za proizvodnju, konstruckcije i montažu (Šibenik, Horvátország) (képviselő: R. Spielhofen ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: B. Bertelmann, J. Estrada de Solà és M. Kellerbauer meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az Európai Bizottság azon 2019. június 29-i határozata végrehajtásának a felfüggesztése iránt a Törvényszék eljárási szabályzatának 159. cikke alapján benyújtott kérelem, amelyben a Kosovo B hőerőmű B1 és B2 egységében történő por- és NOx-csökkentési intézkedésekre vonatkozó, „Koszovó tiszta levegőéjért nyújtott EU-támogatás” elnevezésű programra irányuló közbeszerzési eljárás keretében a felperest kizárja a további közbeszerzési eljárásból, és nem veszi fel a szűkített listára.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/35

---

2019. október 25-én benyújtott kereset – PNB Banka és társai kontra EKB

(T-730/19. sz. ügy)

(2020/C 27/44)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: PNB Banka AS (Riga, Lettország) és 10 további felperes (képviselő: O. Behrends ügyvéd)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKB 2019. augusztus 15-i határozatát, amely szerint az X Bank fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKB 2019. augusztus 15-i határozatát, amely szerint az X Bank fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik; és

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek tizenhárom jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy az EKB nem rendelkezett hatáskörrel a megtámadott határozat elfogadására. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy az EKB nem rendelkezett hatáskörrel a megtámadott határozat elfogadására.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat egy megengedhetetlen típusú határozat. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat egy megengedhetetlen típusú határozat.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy az EKB elferdítette a tényeket és megsértette azon kötelezettségét, hogy pártatlanul és tárgyilagosan értékelje az összes releváns tényt. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy az EKB elferdítette a tényeket és megsértette azon kötelezettségét, hogy pártatlanul és tárgyilagosan értékelje az összes releváns tényt.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat eljárásjogi hibát tartalmaz, mivel e határozat egy jogsértő helyszíni ellenőrzésen alapul. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat eljárásjogi hibát tartalmaz, mivel e határozat egy jogsértő helyszíni ellenőrzésen alapul.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az arányosság elvét. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az arányosság elvét.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat nem tartalmaz megfelelő indokolást. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat nem tartalmaz megfelelő indokolást.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a felperesek meghallgatáshoz való jogát. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a felperesek meghallgatáshoz való jogát.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat alapját az képezi, hogy az EKB jogellenesen kifogásolta az X Bank megszerzését. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat alapját az képezi, hogy az EKB jogellenesen kifogásolta az X Bank megszerzését.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az egyenlő bánásmód elvét. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az egyenlő bánásmód elvét.

| 10. | A tizedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a jogbiztonság elvét és a bizalomvédelem elvét. |
| --- | --- |

10.

A tizedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a jogbiztonság elvét és a bizalomvédelem elvét.

| 11. | A tizenegyedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti azon elvet, hogy saját felróható magatartására előnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat (nemo auditur propriam turpitudinem allegans). |
| --- | --- |

11.

A tizenegyedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti azon elvet, hogy saját felróható magatartására előnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat (nemo auditur propriam turpitudinem allegans).

| 12. | A tizenkettedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat eljárásjogi hibát tartalmaz, mivel az EKB nem tett megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy kiküszöbölje az összeférhetetlen tisztviselők részvételét. |
| --- | --- |

12.

A tizenkettedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat eljárásjogi hibát tartalmaz, mivel az EKB nem tett megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy kiküszöbölje az összeférhetetlen tisztviselők részvételét.

| 13. | A tizenharmadik jogalap azon alapul, hogy az EKB visszaélt hatáskörével. |
| --- | --- |

13.

A tizenharmadik jogalap azon alapul, hogy az EKB visszaélt hatáskörével.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/36

---

2019. október 25-én benyújtott kereset – PNB Banka és társai kontra ESZT

(T-732/19. sz. ügy)

(2020/C 27/45)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: PNB Banka AS (Riga, Lettország) és 10 további felperes (képviselő: O. Behrends ügyvéd)

Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az X Bank vonatkozásában az ESZT 2019. augusztus 15-i határozatát, amelyet ugyanezen a napon sajtóközlemény és a határozatot összegző értesítés útján tettek közzé; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az X Bank vonatkozásában az ESZT 2019. augusztus 15-i határozatát, amelyet ugyanezen a napon sajtóközlemény és a határozatot összegző értesítés útján tettek közzé;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek tizennégy jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy az ESZT nem rendelkezett hatáskörrel a megtámadott határozat elfogadására. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy az ESZT nem rendelkezett hatáskörrel a megtámadott határozat elfogadására.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat egy megengedhetetlen típusú határozat. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat egy megengedhetetlen típusú határozat.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozatban több olyan hiba szerepel, amely az EKB-nak a „fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik” kritériumra vonatkozó értékeléséhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozatban több olyan hiba szerepel, amely az EKB-nak a „fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik” kritériumra vonatkozó értékeléséhez kapcsolódik.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozatban számos olyan hiba szerepel, amely az ESZT további határozataihoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozatban számos olyan hiba szerepel, amely az ESZT további határozataihoz kapcsolódik.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat eljárásjogi hibát tartalmaz, mivel e határozat egy jogsértő helyszíni ellenőrzésen alapul. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat eljárásjogi hibát tartalmaz, mivel e határozat egy jogsértő helyszíni ellenőrzésen alapul.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az arányosság elvét. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az arányosság elvét.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat nem tartalmaz megfelelő indokolást. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat nem tartalmaz megfelelő indokolást.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a felperesek meghallgatáshoz való jogát. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a felperesek meghallgatáshoz való jogát.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat alapját az képezi, hogy az EKB jogellenesen kifogásolta az X Bank megszerzését. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat alapját az képezi, hogy az EKB jogellenesen kifogásolta az X Bank megszerzését.

| 10. | A tizedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az egyenlő bánásmód elvét. |
| --- | --- |

10.

A tizedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az egyenlő bánásmód elvét.

| 11. | A tizenegyedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a jogbiztonság elvét és a bizalomvédelem elvét. |
| --- | --- |

11.

A tizenegyedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a jogbiztonság elvét és a bizalomvédelem elvét.

| 12. | A tizenkettedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat nem veszi figyelembe, hogy a felperes álláspontja nagyrészt az EKB általi kötelességszegésnek tudható be. |
| --- | --- |

12.

A tizenkettedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat nem veszi figyelembe, hogy a felperes álláspontja nagyrészt az EKB általi kötelességszegésnek tudható be.

| 13. | A tizenharmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat eljárásjogi hibát tartalmaz, mivel az EKB nem tett megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy kiküszöbölje az összeférhetetlen tisztviselők részvételét. |
| --- | --- |

13.

A tizenharmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat eljárásjogi hibát tartalmaz, mivel az EKB nem tett megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy kiküszöbölje az összeférhetetlen tisztviselők részvételét.

| 14. | A tizennegyedik jogalap azon alapul, hogy az EKB visszaélt hatáskörével. |
| --- | --- |

14.

A tizennegyedik jogalap azon alapul, hogy az EKB visszaélt hatáskörével.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/38

---

2019. október 31-én benyújtott kereset – Laird kontra Bizottság

(T-740/19. sz. ügy)

(2020/C 27/46)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Laird Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselők: C. Quigley barrister és D. Gillespie solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkét annyiban, amennyiben az a felperesre vonatkozik; |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkét annyiban, amennyiben az a felperesre vonatkozik;

| — | harmadlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkét a 2017. november 24-ét megelőző időszakban nyújtott támogatásokat illetően annyiban, amennyiben az említett cikk a felperesre vonatkozik; |
| --- | --- |

—

harmadlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkét a 2017. november 24-ét megelőző időszakban nyújtott támogatásokat illetően annyiban, amennyiben az említett cikk a felperesre vonatkozik;

| — | kötelezze a Bizottságot a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat 1. cikke a következő okokból jogellenes azon megállapítást illetően, hogy a csoportfinanszírozási mentesség az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett (gazdasági) előnynek minősül, amely jogellenesség különösen a következőkből ered:






  i. | a Bizottság nem vette figyelembe: az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályoknak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerébe való bevezetésének történeti hátterét; azon korlátozásokat, amelyeket az uniós jog alkalmazása jelent az Egyesült Királyság számára, különösen a letelepedés szabadságát; a területiséget, valamint a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 törvénybe (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) beiktatott EKT-szabályok szerkezetének más szakpolitikai okait; valamint a tagállamokat – többek között az Egyesült Királyságot – az EKT-szabályok kialakítására vonatkozóan megillető adóztatási szuverenitás hatályát; |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat 1. cikke a következő okokból jogellenes azon megállapítást illetően, hogy a csoportfinanszírozási mentesség az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett (gazdasági) előnynek minősül, amely jogellenesség különösen a következőkből ered:

i.

a Bizottság nem vette figyelembe: az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályoknak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerébe való bevezetésének történeti hátterét; azon korlátozásokat, amelyeket az uniós jog alkalmazása jelent az Egyesült Királyság számára, különösen a letelepedés szabadságát; a területiséget, valamint a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 törvénybe (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) beiktatott EKT-szabályok szerkezetének más szakpolitikai okait; valamint a tagállamokat – többek között az Egyesült Királyságot – az EKT-szabályok kialakítására vonatkozóan megillető adóztatási szuverenitás hatályát;

| ii. | a Bizottság megállapította, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete szerinti kérelem választható jellege előnyt jelentő kedvező bánásmódnak minősül. |
| --- | --- |

ii.

a Bizottság megállapította, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete szerinti kérelem választható jellege előnyt jelentő kedvező bánásmódnak minősül.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat 1. cikke a következő okokból jogellenes azon megállapítást illetően, hogy a csoportfinanszírozási mentesség az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett szelektív előnynek minősül, amely jogellenesség különösen a következőkből ered:






  i. | A releváns referenciakeretet illetőn:






  a. | a Bizottság tévesen határozta meg a referenciakeretet úgy, hogy azt kizárólag az EKT-szabályok és/vagy kizárólag a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló adótörvény 9A. részének 5. fejezete alkotja; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat 1. cikke a következő okokból jogellenes azon megállapítást illetően, hogy a csoportfinanszírozási mentesség az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett szelektív előnynek minősül, amely jogellenesség különösen a következőkből ered:

i.

A releváns referenciakeretet illetőn:

a.

a Bizottság tévesen határozta meg a referenciakeretet úgy, hogy azt kizárólag az EKT-szabályok és/vagy kizárólag a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló adótörvény 9A. részének 5. fejezete alkotja;

| b. | a Bizottság tévesen határozta meg a referenciarendszer célját úgy, hogy az kizárólag az egyesült királyságbeli tevékenységekből és eszközökből származó, az Egyesült Királyságból mesterségesen átirányított nyereség adóztatására irányul, és nem vette megfelelően figyelembe, hogy a releváns célzott ügyletek ténylegesen az egyesült királyságbeli adóalap eróziójának veszélyével járnak-e. |
| --- | --- |

b.

a Bizottság tévesen határozta meg a referenciarendszer célját úgy, hogy az kizárólag az egyesült királyságbeli tevékenységekből és eszközökből származó, az Egyesült Királyságból mesterségesen átirányított nyereség adóztatására irányul, és nem vette megfelelően figyelembe, hogy a releváns célzott ügyletek ténylegesen az egyesült királyságbeli adóalap eróziójának veszélyével járnak-e.

| ii. | A referenciakerettől való eltérés megállapítását illetően:






  a. | a Bizottság tévesen értékelte a jelentős személyi funkciók relevanciáját és jelentőségét; |
| --- | --- | --- |

ii.

A referenciakerettől való eltérés megállapítását illetően:

a.

a Bizottság tévesen értékelte a jelentős személyi funkciók relevanciáját és jelentőségét;

| b. | a Bizottság tévesen értékelte a minősített hitelviszonyoknak i. az Egyesült Királyságban illetőséggel rendelkező kapcsolt feleknek, illetve ii. a harmadik feleknek nyújtott hitelekkel való összehasonlíthatóságát; |
| --- | --- |

b.

a Bizottság tévesen értékelte a minősített hitelviszonyoknak i. az Egyesült Királyságban illetőséggel rendelkező kapcsolt feleknek, illetve ii. a harmadik feleknek nyújtott hitelekkel való összehasonlíthatóságát;

| c. | a Bizottság jogellenesen vette figyelembe az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelvet; (1) |
| --- | --- |

c.

a Bizottság jogellenesen vette figyelembe az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelvet; (1)

| d. | a Bizottság hibásan értékelte azt, hogy a letelepedési szabadság megsértésének veszélye az EKT-k mentesített, illetve nem mentesített csoportjai esetében összehasonlítható. |
| --- | --- |

d.

a Bizottság hibásan értékelte azt, hogy a letelepedési szabadság megsértésének veszélye az EKT-k mentesített, illetve nem mentesített csoportjai esetében összehasonlítható.

| iii. | Az állítólagos eltérés igazolását illetően:






  a. | a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a rendszer kezelhetőségének és alkalmazhatóságának szükségességével kapcsolatos igazolás nem terjed ki a jelentős személyi funkciókra; |
| --- | --- | --- |

iii.

Az állítólagos eltérés igazolását illetően:

a.

a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a rendszer kezelhetőségének és alkalmazhatóságának szükségességével kapcsolatos igazolás nem terjed ki a jelentős személyi funkciókra;

| b. | a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a csoportfinanszírozási mentességet nem igazolja a letelepedési szabadságnak való megfelelésre hivatkozás. |
| --- | --- |

b.

a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a csoportfinanszírozási mentességet nem igazolja a letelepedési szabadságnak való megfelelésre hivatkozás.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat 2. cikke jogellenes, mivel sérti a jogos bizalmat, valamint a jogbiztonság és az arányosság elvét. Másodlagosan a felperes azzal érvel, hogy a visszatéríttetést nem lehet elrendelni azon támogatások vonatkozásában, amelyeket a csoportfinanszírozási mentesség alapján 2017. november 24-ét, azaz az eljárás megindítását elrendelő bizottsági határozat közzétételét megelőzően nyújtottak. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat 2. cikke jogellenes, mivel sérti a jogos bizalmat, valamint a jogbiztonság és az arányosság elvét. Másodlagosan a felperes azzal érvel, hogy a visszatéríttetést nem lehet elrendelni azon támogatások vonatkozásában, amelyeket a csoportfinanszírozási mentesség alapján 2017. november 24-ét, azaz az eljárás megindítását elrendelő bizottsági határozat közzétételét megelőzően nyújtottak.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/39

---

2019. október 31-én benyújtott kereset – Sedgwick Overseas kontra Bizottság

(T-741/19. sz. ügy)

(2020/C 27/47)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Sedgwick Overseas Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselő: M. Anderson solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot teljes egészében annyiban, amennyiben az a felperesre vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot teljes egészében annyiban, amennyiben az a felperesre vonatkozik;

| — | másodlagosan állapítsa meg, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett (automatikusan vagy kérelem, illetve választás útján) akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe (csoportkedvezményként vagy másként), ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig mindkét esetben akkor is, ha e veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket a felperes már nem tudja igénybe venni, mivel az azok kérelmezéséhez, illetve igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült; és |
| --- | --- |

—

másodlagosan állapítsa meg, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett (automatikusan vagy kérelem, illetve választás útján) akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe (csoportkedvezményként vagy másként), ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig mindkét esetben akkor is, ha e veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket a felperes már nem tudja igénybe venni, mivel az azok kérelmezéséhez, illetve igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült; és

| — | kötelezze az alperest a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes kilenc jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség előnyt jelent. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem bizonyította, hogy fennáll az előny minden olyan esetben, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezték. Továbbá a felperes azzal érvel, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezésekor nem vette figyelembe azt, hogy adófizetési kötelezettsége alacsonyabb lehetett volna-e, ha elvégezte volna a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. része 5. fejezetének 371EB. szakasza szerinti, a jelentős személyi funkciók kritériumán alapuló elemzést. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség előnyt jelent. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem bizonyította, hogy fennáll az előny minden olyan esetben, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezték. Továbbá a felperes azzal érvel, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezésekor nem vette figyelembe azt, hogy adófizetési kötelezettsége alacsonyabb lehetett volna-e, ha elvégezte volna a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. része 5. fejezetének 371EB. szakasza szerinti, a jelentős személyi funkciók kritériumán alapuló elemzést.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy nem történt állami vagy állami források révén történő beavatkozás. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy nem történt állami vagy állami források révén történő beavatkozás. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem részesít előnyben bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését. A felperes azzal érvel, hogy az alperes hibát követett el, mivel:






  i. | a referenciarendszert túlságosan szűken úgy határozta meg, hogy azt a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részében foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere; |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem részesít előnyben bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését. A felperes azzal érvel, hogy az alperes hibát követett el, mivel:

i.

a referenciarendszert túlságosan szűken úgy határozta meg, hogy azt a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részében foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere;

| ii. | nem értelmezte úgy, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete nem tér el a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 5. fejezetétől; |
| --- | --- |

ii.

nem értelmezte úgy, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete nem tér el a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 5. fejezetétől;

| iii. | nem ismerte el, hogy még ha a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 5. fejezetétől való eltérést is jelent, azt igazolja az említett 9A. rész jellege, illetve általános szerkezete. |
| --- | --- |

iii.

nem ismerte el, hogy még ha a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 5. fejezetétől való eltérést is jelent, azt igazolja az említett 9A. rész jellege, illetve általános szerkezete.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A felperes azzal érvel, hogy az alperes tévesen állapította meg, hogy a csoportfinanszírozási mentesség alkalmas arra, hogy befolyásolja a multinacionális csoportok azzal kapcsolatos döntéseit, hogy az Európai Unióban hol helyezzék el a csoportfinanszírozási funkcióikat és székhelyüket. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A felperes azzal érvel, hogy az alperes tévesen állapította meg, hogy a csoportfinanszírozási mentesség alkalmas arra, hogy befolyásolja a multinacionális csoportok azzal kapcsolatos döntéseit, hogy az Európai Unióban hol helyezzék el a csoportfinanszírozási funkcióikat és székhelyüket.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem torzítja a versenyt, és nem is fenyeget azzal. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem torzítja a versenyt, és nem is fenyeget azzal. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy az állítólagos támogatás visszatéríttetése ellentétes lenne az európai uniós jog általános elveivel. A felperes azzal érvel, hogy a jelentős személyi funkciók kritériumát jogbizonytalanság jellemzi, továbbá hogy az Egyesült Királyság mérlegelési mozgástérrel rendelkezett e jogbizonytalanság megszüntetését illetően, és hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy valamennyi releváns tényezőt átfogóan elemezze. A támogatás visszatéríttetésének elrendelésével az alperes megsértette az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (1) 16. cikkének (1) bekezdését, amely tiltja a támogatás visszatéríttetését abban az esetben, ha a visszatéríttetés sértené az európai uniós jog valamely általános elvét. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy az állítólagos támogatás visszatéríttetése ellentétes lenne az európai uniós jog általános elveivel. A felperes azzal érvel, hogy a jelentős személyi funkciók kritériumát jogbizonytalanság jellemzi, továbbá hogy az Egyesült Királyság mérlegelési mozgástérrel rendelkezett e jogbizonytalanság megszüntetését illetően, és hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy valamennyi releváns tényezőt átfogóan elemezze. A támogatás visszatéríttetésének elrendelésével az alperes megsértette az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (1) 16. cikkének (1) bekezdését, amely tiltja a támogatás visszatéríttetését abban az esetben, ha a visszatéríttetés sértené az európai uniós jog valamely általános elvét.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a szelektív előnyt kiküszöbölné és a visszatéríttetés nem lenne szükséges abban az esetben, ha az Egyesült Királyság a csoportfinanszírozási mentességet visszamenőlegesen kiterjesztené az upstream hitelezésre és a harmadik feleknek történő hitelezésre. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem ismerte el, hogy az ilyen kiterjesztés bármilyen szelektív előnyt kiküszöbölne (feltéve, hogy ilyen előny fennáll), és ebben az esetben nem lenne szó az európai uniós jog értelmében visszatéríttetendő jogellenes állami támogatásról. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a szelektív előnyt kiküszöbölné és a visszatéríttetés nem lenne szükséges abban az esetben, ha az Egyesült Királyság a csoportfinanszírozási mentességet visszamenőlegesen kiterjesztené az upstream hitelezésre és a harmadik feleknek történő hitelezésre. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem ismerte el, hogy az ilyen kiterjesztés bármilyen szelektív előnyt kiküszöbölne (feltéve, hogy ilyen előny fennáll), és ebben az esetben nem lenne szó az európai uniós jog értelmében visszatéríttetendő jogellenes állami támogatásról.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett (kérelem, illetve választás útján vagy automatikusan) akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült. A felperes azzal érvel, hogy a megtámadott határozat (203) preambulumbekezdésének ez a helyes értelmezése, azonban amennyiben azt mégsem így kellene értelmezni, a megtámadott határozat hibás, mivel e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek figyelmen kívül hagyása a támogatás összegének túlértékeléséhez vezetne, ami a belső piacon a verseny torzulását eredményezné. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett (kérelem, illetve választás útján vagy automatikusan) akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült. A felperes azzal érvel, hogy a megtámadott határozat (203) preambulumbekezdésének ez a helyes értelmezése, azonban amennyiben azt mégsem így kellene értelmezni, a megtámadott határozat hibás, mivel e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek figyelmen kívül hagyása a támogatás összegének túlértékeléséhez vezetne, ami a belső piacon a verseny torzulását eredményezné.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem fejtette ki a minősített forrásokkal kapcsolatos mentességgel és a kamatmegfelelési adómentességgel kapcsolatos indokait, és nem elemezte átfogóan valamennyi releváns tényezőt. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem tett különbséget a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9. fejezetében foglalt három elkülönülő mentesség között, amelyek egymástól függetlenül alkalmazandók, és nem értelmezte úgy, hogy a minősített forrásokkal kapcsolatos mentesség és a kamatmegfelelési adómentesség nem jelent referenciát a jelentős személyi funkciók kritériumához, és hogy a kamatmegfelelési adómentességnek a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9. fejezetében való léte azt bizonyítja, hogy az alperes tévesen túlságosan szűken határozta meg a referenciarendszert úgy, hogy azt a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részében foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem fejtette ki a minősített forrásokkal kapcsolatos mentességgel és a kamatmegfelelési adómentességgel kapcsolatos indokait, és nem elemezte átfogóan valamennyi releváns tényezőt. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem tett különbséget a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9. fejezetében foglalt három elkülönülő mentesség között, amelyek egymástól függetlenül alkalmazandók, és nem értelmezte úgy, hogy a minősített forrásokkal kapcsolatos mentesség és a kamatmegfelelési adómentesség nem jelent referenciát a jelentős személyi funkciók kritériumához, és hogy a kamatmegfelelési adómentességnek a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9. fejezetében való léte azt bizonyítja, hogy az alperes tévesen túlságosan szűken határozta meg a referenciarendszert úgy, hogy azt a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részében foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere.

---

(1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/41

---

2019. október 31-én benyújtott kereset – Chemring Group és CHG Overseas kontra Bizottság

(T-742/19. sz. ügy)

(2020/C 27/48)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Chemring Group plc (Romsey, Egyesült Királyság) és CHG Overseas Ltd (Romsey) (képviselők: C. McDonnell barrister, B. Goren solicitor, M. Peristeraki ügyvéd és K. Desai solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy jogellenes állami támogatás áll fenn, és semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy téríttesse vissza a felperesek által ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke); |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy jogellenes állami támogatás áll fenn, és semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy téríttesse vissza a felperesek által ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke);

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben e rendelkezések az állítólagos állami támogatás visszatéríttetésére kötelezik az Egyesült Királyságot; és |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben e rendelkezések az állítólagos állami támogatás visszatéríttetésére kötelezik az Egyesült Királyságot; és

| — | mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperesek részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperesek részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek kilenc jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a nem kereskedési pénzügyi nyereség elbírálása vonatkozásában félreértelmezte az Egyesült Királyság ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályainak hátterét, célját és működését. A Bizottságnak a megtámadott határozatban tett megállapításai számos nyilvánvaló hibán alapulnak. Közelebbről a Bizottság nyilvánvaló hibákat követett el az Egyesült Királyság általános adórendszerének értelmezése során, az EKT-szabályozás céljainak értelmezése során, a csoportfinanszírozási mentesség különös hatályát illetően és a minősített hitelviszonyok meghatározását illetően. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a nem kereskedési pénzügyi nyereség elbírálása vonatkozásában félreértelmezte az Egyesült Királyság ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályainak hátterét, célját és működését. A Bizottságnak a megtámadott határozatban tett megállapításai számos nyilvánvaló hibán alapulnak. Közelebbről a Bizottság nyilvánvaló hibákat követett el az Egyesült Királyság általános adórendszerének értelmezése során, az EKT-szabályozás céljainak értelmezése során, a csoportfinanszírozási mentesség különös hatályát illetően és a minősített hitelviszonyok meghatározását illetően.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság hibásan minősítette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek, és következésképpen előnynek. A nem kereskedési pénzügyi nyereséget illetően a csoportfinanszírozási mentesség adózási rendelkezésnek minősül, és részét képezi az EKT-szabályok hatálya meghatározásának, továbbá nem jelent szelektív előnyt. A Bizottság nem végzett mennyiségi elemzést annak bizonyítása érdekében, hogy előnyről van szó, és arra vonatkozó meggyőző bizonyíték hiányában, hogy a szóban forgó intézkedés előnyt jelent, a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság hibásan minősítette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek, és következésképpen előnynek. A nem kereskedési pénzügyi nyereséget illetően a csoportfinanszírozási mentesség adózási rendelkezésnek minősül, és részét képezi az EKT-szabályok hatálya meghatározásának, továbbá nem jelent szelektív előnyt. A Bizottság nem végzett mennyiségi elemzést annak bizonyítása érdekében, hogy előnyről van szó, és arra vonatkozó meggyőző bizonyíték hiányában, hogy a szóban forgó intézkedés előnyt jelent, a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referencia-rendszert, és tévesen tekintette az EKT-szabályokat az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől elkülönülő szabályrendszernek. A Bizottság félreértelmezte az EKT-szabályok célját, és nem vette figyelembe az Egyesült Királyság mérlegelési mozgásterét. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referencia-rendszert, és tévesen tekintette az EKT-szabályokat az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől elkülönülő szabályrendszernek. A Bizottság félreértelmezte az EKT-szabályok célját, és nem vette figyelembe az Egyesült Királyság mérlegelési mozgásterét.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az állami támogatásra vonatkozó elemzésében nyilvánvaló hibákat vétett, és az összeegyeztethetőség kérdésének vizsgálatakor hibás kritériumokat alkalmazott. A Bizottság nem ismerte el azt, hogy az egyesült királysági adóalap eltérő mértékű kockázatnak van kitéve akkor, ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban adóköteles társaságnak hiteleznek, illetve ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban nem adóköteles társaságnak hiteleznek, és észszerűtlenül arra a következtetésre jutott, hogy a csoporton belüli hitelezés a harmadik félnek való hitelezéshez hasonló. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az állami támogatásra vonatkozó elemzésében nyilvánvaló hibákat vétett, és az összeegyeztethetőség kérdésének vizsgálatakor hibás kritériumokat alkalmazott. A Bizottság nem ismerte el azt, hogy az egyesült királysági adóalap eltérő mértékű kockázatnak van kitéve akkor, ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban adóköteles társaságnak hiteleznek, illetve ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban nem adóköteles társaságnak hiteleznek, és észszerűtlenül arra a következtetésre jutott, hogy a csoporton belüli hitelezés a harmadik félnek való hitelezéshez hasonló.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések első látásra az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó intézkedéseknek az uniós állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége semmilyen indokkal nem védhető. Ezenkívül a megtámadott határozat észszerűtlen és következetlen, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható azokban az esetekben, amikor a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher kizárólag az „Egyesült Királysághoz kötődő tőke” kritériuma miatt alkalmazandó, mivel e kritérium gyakorlati alkalmazása túlságosan nehéz lehet, ugyanakkor a Bizottság megfelelő indokolás nélkül azt állítja, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete nem igazolható azokban az esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma eredményezi a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher alkalmazását. Valójában a jelentős személyi funkciók kritériuma a gyakorlatban túlságosan nehezen alkalmazható, így a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete e kritérium alapján is igazolható, ezért arra kellett volna következtetnie, hogy nem áll fenn állami támogatás. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések első látásra az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó intézkedéseknek az uniós állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége semmilyen indokkal nem védhető. Ezenkívül a megtámadott határozat észszerűtlen és következetlen, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható azokban az esetekben, amikor a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher kizárólag az „Egyesült Királysághoz kötődő tőke” kritériuma miatt alkalmazandó, mivel e kritérium gyakorlati alkalmazása túlságosan nehéz lehet, ugyanakkor a Bizottság megfelelő indokolás nélkül azt állítja, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete nem igazolható azokban az esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma eredményezi a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher alkalmazását. Valójában a jelentős személyi funkciók kritériuma a gyakorlatban túlságosan nehezen alkalmazható, így a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete e kritérium alapján is igazolható, ezért arra kellett volna következtetnie, hogy nem áll fenn állami támogatás.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy amennyiben a megtámadott határozatot nem semmisítik meg, az, hogy e határozat végrehajtása keretében a felperesekkel visszatéríttetik az állítólag állami támogatást, uniós jogi alapelveket sértene, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, tekintettel arra, hogy a felperesek esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy amennyiben a megtámadott határozatot nem semmisítik meg, az, hogy e határozat végrehajtása keretében a felperesekkel visszatéríttetik az állítólag állami támogatást, uniós jogi alapelveket sértene, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, tekintettel arra, hogy a felperesek esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és uniós alapelveket sért. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és uniós alapelveket sért.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban lényeges elemeket nem indokolt meg megfelelően, úgymint azon megállapítást, miszerint a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség vagy aránytalan teher nélkül alkalmazható. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban lényeges elemeket nem indokolt meg megfelelően, úgymint azon megállapítást, miszerint a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség vagy aránytalan teher nélkül alkalmazható.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által folytatott közigazgatási eljárás átlátható és kiszámítható legyen, és hogy határozatait észszerű határidőn belül meghozza. Nem észszerű az, hogy a Bizottságnak több mint négy évre volt szüksége ahhoz, hogy a jelen ügyben meghozza a vizsgálatot elrendelő határozatot, és az sem, hogy a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év elteltével hozott határozatot. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által folytatott közigazgatási eljárás átlátható és kiszámítható legyen, és hogy határozatait észszerű határidőn belül meghozza. Nem észszerű az, hogy a Bizottságnak több mint négy évre volt szüksége ahhoz, hogy a jelen ügyben meghozza a vizsgálatot elrendelő határozatot, és az sem, hogy a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év elteltével hozott határozatot.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/43

---

2019. október 31-én benyújtott kereset – Hyperion Insurance Group és HIG Finance kontra Bizottság

(T-743/19. sz. ügy)

(2020/C 27/49)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Hyperion Insurance Group Ltd (London, Egyesült Királyság) és HIG Finance Ltd (London) (képviselők: C. McDonnell barrister, B. Goren solicitor, M. Peristeraki ügyvéd és K. Desai solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, semmisítse meg az SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy jogellenes állami támogatás áll fenn, és semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy téríttesse vissza a felperesek által ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke); |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, semmisítse meg az SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy jogellenes állami támogatás áll fenn, és semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy téríttesse vissza a felperesek által ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke);

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben azok az állítólagos állami támogatás visszatéríttetésére kötelezik az Egyesült Királyságot; és |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben azok az állítólagos állami támogatás visszatéríttetésére kötelezik az Egyesült Királyságot; és

| — | mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperesek részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperesek részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek kilenc jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a nem kereskedési pénzügyi nyereség elbírálása vonatkozásában félreértelmezte az Egyesült Királyság ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályainak hátterét, célját és működését. A Bizottságnak a megtámadott határozatban tett megállapításai számos nyilvánvaló hibán alapulnak. Közelebbről a Bizottság nyilvánvaló hibákat követett el az Egyesült Királyság általános adórendszerének értelmezése során, az EKT-szabályozás céljainak értelmezése során, a csoportfinanszírozási mentesség különös hatályát illetően és a minősített hitelviszonyok meghatározását illetően. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a nem kereskedési pénzügyi nyereség elbírálása vonatkozásában félreértelmezte az Egyesült Királyság ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályainak hátterét, célját és működését. A Bizottságnak a megtámadott határozatban tett megállapításai számos nyilvánvaló hibán alapulnak. Közelebbről a Bizottság nyilvánvaló hibákat követett el az Egyesült Királyság általános adórendszerének értelmezése során, az EKT-szabályozás céljainak értelmezése során, a csoportfinanszírozási mentesség különös hatályát illetően és a minősített hitelviszonyok meghatározását illetően.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság hibásan minősítette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek, és következésképpen előnynek. A nem kereskedési pénzügyi nyereséget illetően a csoportfinanszírozási mentesség adózási rendelkezésnek minősül, és részét képezi az EKT-szabályok hatálya meghatározásának, továbbá nem jelent szelektív előnyt. A Bizottság nem végzett mennyiségi elemzést annak bizonyítása érdekében, hogy előnyről van szó, és arra vonatkozó meggyőző bizonyíték hiányában, hogy a szóban forgó intézkedés előnyt jelent, a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság hibásan minősítette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek, és következésképpen előnynek. A nem kereskedési pénzügyi nyereséget illetően a csoportfinanszírozási mentesség adózási rendelkezésnek minősül, és részét képezi az EKT-szabályok hatálya meghatározásának, továbbá nem jelent szelektív előnyt. A Bizottság nem végzett mennyiségi elemzést annak bizonyítása érdekében, hogy előnyről van szó, és arra vonatkozó meggyőző bizonyíték hiányában, hogy a szóban forgó intézkedés előnyt jelent, a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referencia-rendszert, és tévesen tekintette az EKT-szabályokat az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől elkülönülő szabályrendszernek. A Bizottság félreértelmezte az EKT-szabályok célját, és nem vette figyelembe az Egyesült Királyság mérlegelési mozgásterét. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referencia-rendszert, és tévesen tekintette az EKT-szabályokat az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől elkülönülő szabályrendszernek. A Bizottság félreértelmezte az EKT-szabályok célját, és nem vette figyelembe az Egyesült Királyság mérlegelési mozgásterét.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az állami támogatásra vonatkozó elemzésében nyilvánvaló hibákat vétett, és az összeegyeztethetőség kérdésének vizsgálatakor hibás kritériumokat alkalmazott. A Bizottság nem ismerte el azt, hogy az egyesült királysági adóalap eltérő mértékű kockázatnak van kitéve akkor, ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban adóköteles társaságnak hiteleznek, illetve ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban nem adóköteles társaságnak hiteleznek, és észszerűtlenül arra a következtetésre jutott, hogy a csoporton belüli hitelezés a harmadik félnek való hitelezéshez hasonló. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az állami támogatásra vonatkozó elemzésében nyilvánvaló hibákat vétett, és az összeegyeztethetőség kérdésének vizsgálatakor hibás kritériumokat alkalmazott. A Bizottság nem ismerte el azt, hogy az egyesült királysági adóalap eltérő mértékű kockázatnak van kitéve akkor, ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban adóköteles társaságnak hiteleznek, illetve ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban nem adóköteles társaságnak hiteleznek, és észszerűtlenül arra a következtetésre jutott, hogy a csoporton belüli hitelezés a harmadik félnek való hitelezéshez hasonló.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések első látásra az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó intézkedéseknek az uniós állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége semmilyen indokkal nem védhető. Ezenkívül a megtámadott határozat észszerűtlen és következetlen, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható azokban az esetekben, amikor a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher kizárólag az „Egyesült Királysághoz kötődő tőke” kritériuma miatt alkalmazandó, mivel e kritérium gyakorlati alkalmazása túlságosan nehéz lehet, ugyanakkor a Bizottság megfelelő indokolás nélkül azt állítja, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete nem igazolható azokban az esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma eredményezi a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher alkalmazását. Valójában a jelentős személyi funkciók kritériuma a gyakorlatban túlságosan nehezen alkalmazható, így a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete e kritérium alapján is igazolható, ezért arra kellett volna következtetnie, hogy nem áll fenn állami támogatás. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések első látásra az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó intézkedéseknek az uniós állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége semmilyen indokkal nem védhető. Ezenkívül a megtámadott határozat észszerűtlen és következetlen, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható azokban az esetekben, amikor a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher kizárólag az „Egyesült Királysághoz kötődő tőke” kritériuma miatt alkalmazandó, mivel e kritérium gyakorlati alkalmazása túlságosan nehéz lehet, ugyanakkor a Bizottság megfelelő indokolás nélkül azt állítja, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete nem igazolható azokban az esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma eredményezi a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher alkalmazását. Valójában a jelentős személyi funkciók kritériuma a gyakorlatban túlságosan nehezen alkalmazható, így a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete e kritérium alapján is igazolható, ezért arra kellett volna következtetnie, hogy nem áll fenn állami támogatás.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy amennyiben a megtámadott határozatot nem semmisítik meg, az, hogy e határozat végrehajtása keretében a felperesekkel visszatéríttetik az állítólag állami támogatást, uniós jogi alapelveket sértene, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, tekintettel arra, hogy a felperesek esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy amennyiben a megtámadott határozatot nem semmisítik meg, az, hogy e határozat végrehajtása keretében a felperesekkel visszatéríttetik az állítólag állami támogatást, uniós jogi alapelveket sértene, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, tekintettel arra, hogy a felperesek esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és uniós alapelveket sért. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és uniós alapelveket sért.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban lényeges elemeket nem indokolt meg megfelelően, úgymint azon megállapítást, miszerint a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség vagy aránytalan teher nélkül alkalmazható. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban lényeges elemeket nem indokolt meg megfelelően, úgymint azon megállapítást, miszerint a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség vagy aránytalan teher nélkül alkalmazható.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által folytatott közigazgatási eljárás átlátható és kiszámítható legyen, és hogy határozatait észszerű határidőn belül meghozza. Nem észszerű az, hogy a Bizottságnak több mint négy évre volt szüksége ahhoz, hogy a jelen ügyben meghozza a vizsgálatot elrendelő határozatot, és az sem, hogy a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év elteltével hozott határozatot. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által folytatott közigazgatási eljárás átlátható és kiszámítható legyen, és hogy határozatait észszerű határidőn belül meghozza. Nem észszerű az, hogy a Bizottságnak több mint négy évre volt szüksége ahhoz, hogy a jelen ügyben meghozza a vizsgálatot elrendelő határozatot, és az sem, hogy a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év elteltével hozott határozatot.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/44

---

2019. október 31-én benyújtott kereset – Spirax-Sarco Engineering és Spirax-Sarco Overseas kontra Bizottság

(T-745/19. sz. ügy)

(2020/C 27/50)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Spirax-Sarco Engineering plc (Cheltenham, Egyesült Királyság) és Spirax-Sarco Overseas Ltd (Cheltenham) (képviselők: C. McDonnell barrister, B. Goren solicitor, M. Peristeraki ügyvéd és K. Desai solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, semmisítse meg az SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy jogellenes állami támogatás áll fenn, és semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy téríttesse vissza a felperesek által ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke); |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, semmisítse meg az SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy jogellenes állami támogatás áll fenn, és semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy téríttesse vissza a felperesek által ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke);

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben azok az állítólagos állami támogatás visszatéríttetésére kötelezik az Egyesült Királyságot; és |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben azok az állítólagos állami támogatás visszatéríttetésére kötelezik az Egyesült Királyságot; és

| — | mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperesek részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperesek részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek kilenc jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a nem kereskedési pénzügyi nyereség elbírálása vonatkozásában félreértelmezte az Egyesült Királyság ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályainak hátterét, célját és működését. A Bizottságnak a megtámadott határozatban tett megállapításai számos nyilvánvaló hibán alapulnak. Közelebbről a Bizottság nyilvánvaló hibákat követett el az Egyesült Királyság általános adórendszerének értelmezése során, az EKT-szabályozás céljainak értelmezése során, a csoportfinanszírozási mentesség különös hatályát illetően és a minősített hitelviszonyok meghatározását illetően. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a nem kereskedési pénzügyi nyereség elbírálása vonatkozásában félreértelmezte az Egyesült Királyság ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályainak hátterét, célját és működését. A Bizottságnak a megtámadott határozatban tett megállapításai számos nyilvánvaló hibán alapulnak. Közelebbről a Bizottság nyilvánvaló hibákat követett el az Egyesült Királyság általános adórendszerének értelmezése során, az EKT-szabályozás céljainak értelmezése során, a csoportfinanszírozási mentesség különös hatályát illetően és a minősített hitelviszonyok meghatározását illetően.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság hibásan minősítette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek, és következésképpen előnynek. A nem kereskedési pénzügyi nyereséget illetően a csoportfinanszírozási mentesség adózási rendelkezésnek minősül, és részét képezi az EKT-szabályok hatálya meghatározásának, továbbá nem jelent szelektív előnyt. A Bizottság nem végzett mennyiségi elemzést annak bizonyítása érdekében, hogy előnyről van szó, és arra vonatkozó meggyőző bizonyíték hiányában, hogy a szóban forgó intézkedés előnyt jelent, a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság hibásan minősítette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek, és következésképpen előnynek. A nem kereskedési pénzügyi nyereséget illetően a csoportfinanszírozási mentesség adózási rendelkezésnek minősül, és részét képezi az EKT-szabályok hatálya meghatározásának, továbbá nem jelent szelektív előnyt. A Bizottság nem végzett mennyiségi elemzést annak bizonyítása érdekében, hogy előnyről van szó, és arra vonatkozó meggyőző bizonyíték hiányában, hogy a szóban forgó intézkedés előnyt jelent, a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referencia-rendszert, és tévesen tekintette az EKT-szabályokat az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől elkülönülő szabályrendszernek. A Bizottság félreértelmezte az EKT-szabályok célját, és nem vette figyelembe az Egyesült Királyság mérlegelési mozgásterét. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referencia-rendszert, és tévesen tekintette az EKT-szabályokat az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől elkülönülő szabályrendszernek. A Bizottság félreértelmezte az EKT-szabályok célját, és nem vette figyelembe az Egyesült Királyság mérlegelési mozgásterét.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az állami támogatásra vonatkozó elemzésében nyilvánvaló hibákat vétett, és az összeegyeztethetőség kérdésének vizsgálatakor hibás kritériumokat alkalmazott. A Bizottság nem ismerte el azt, hogy az egyesült királysági adóalap eltérő mértékű kockázatnak van kitéve akkor, ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban adóköteles társaságnak hiteleznek, illetve ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban nem adóköteles társaságnak hiteleznek, és észszerűtlenül arra a következtetésre jutott, hogy a csoporton belüli hitelezés a harmadik félnek való hitelezéshez hasonló. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az állami támogatásra vonatkozó elemzésében nyilvánvaló hibákat vétett, és az összeegyeztethetőség kérdésének vizsgálatakor hibás kritériumokat alkalmazott. A Bizottság nem ismerte el azt, hogy az egyesült királysági adóalap eltérő mértékű kockázatnak van kitéve akkor, ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban adóköteles társaságnak hiteleznek, illetve ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban nem adóköteles társaságnak hiteleznek, és észszerűtlenül arra a következtetésre jutott, hogy a csoporton belüli hitelezés a harmadik félnek való hitelezéshez hasonló.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések első látásra az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó intézkedéseknek az uniós állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége semmilyen indokkal nem védhető. Ezenkívül a megtámadott határozat észszerűtlen és következetlen, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható azokban az esetekben, amikor a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher kizárólag az „Egyesült Királysághoz kötődő tőke” kritériuma miatt alkalmazandó, mivel e kritérium gyakorlati alkalmazása túlságosan nehéz lehet, ugyanakkor a Bizottság megfelelő indokolás nélkül azt állítja, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete nem igazolható azokban az esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma eredményezi a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher alkalmazását. Valójában a jelentős személyi funkciók kritériuma a gyakorlatban túlságosan nehezen alkalmazható, így a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete e kritérium alapján is igazolható, ezért arra kellett volna következtetnie, hogy nem áll fenn állami támogatás. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések első látásra az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó intézkedéseknek az uniós állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége semmilyen indokkal nem védhető. Ezenkívül a megtámadott határozat észszerűtlen és következetlen, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható azokban az esetekben, amikor a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher kizárólag az „Egyesült Királysághoz kötődő tőke” kritériuma miatt alkalmazandó, mivel e kritérium gyakorlati alkalmazása túlságosan nehéz lehet, ugyanakkor a Bizottság megfelelő indokolás nélkül azt állítja, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete nem igazolható azokban az esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma eredményezi a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher alkalmazását. Valójában a jelentős személyi funkciók kritériuma a gyakorlatban túlságosan nehezen alkalmazható, így a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete e kritérium alapján is igazolható, ezért arra kellett volna következtetnie, hogy nem áll fenn állami támogatás.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy amennyiben a megtámadott határozatot nem semmisítik meg, az, hogy e határozat végrehajtása keretében a felperesekkel visszatéríttetik az állítólag állami támogatást, uniós jogi alapelveket sértene, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, tekintettel arra, hogy a felperesek esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy amennyiben a megtámadott határozatot nem semmisítik meg, az, hogy e határozat végrehajtása keretében a felperesekkel visszatéríttetik az állítólag állami támogatást, uniós jogi alapelveket sértene, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, tekintettel arra, hogy a felperesek esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és uniós alapelveket sért. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és uniós alapelveket sért.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban lényeges elemeket nem indokolt meg megfelelően, úgymint azon megállapítást, miszerint a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség vagy aránytalan teher nélkül alkalmazható. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban lényeges elemeket nem indokolt meg megfelelően, úgymint azon megállapítást, miszerint a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adóteher a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség vagy aránytalan teher nélkül alkalmazható.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által folytatott közigazgatási eljárás átlátható és kiszámítható legyen, és hogy határozatait észszerű határidőn belül meghozza. Nem észszerű az, hogy a Bizottságnak több mint négy évre volt szüksége ahhoz, hogy a jelen ügyben meghozza a vizsgálatot elrendelő határozatot, és az sem, hogy a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év elteltével hozott határozatot. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által folytatott közigazgatási eljárás átlátható és kiszámítható legyen, és hogy határozatait észszerű határidőn belül meghozza. Nem észszerű az, hogy a Bizottságnak több mint négy évre volt szüksége ahhoz, hogy a jelen ügyben meghozza a vizsgálatot elrendelő határozatot, és az sem, hogy a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év elteltével hozott határozatot.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/46

---

2019. október 31-én benyújtott kereset – DS Smith és DS Smith International kontra Bizottság

(T-747/19. sz. ügy)

(2020/C 27/51)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: DS Smith plc (London, Egyesült Királyság) és DS Smith International Ltd (London) (képviselők: C. McDonnell barrister, B. Goren solicitor, M. Peristeraki ügyvéd és K. Desai solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy jogellenes állami támogatás áll fenn, és semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy téríttesse vissza a felperesek által ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke); |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy jogellenes állami támogatás áll fenn, és semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy téríttesse vissza a felperesek által ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke);

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben azok az állítólagos állami támogatás felperesekkel való visszatéríttetésére kötelezik az Egyesült Királyságot; és |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben azok az állítólagos állami támogatás felperesekkel való visszatéríttetésére kötelezik az Egyesült Királyságot; és

| — | mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperesek részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperesek részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek kilenc jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a nem kereskedési pénzügyi nyereség elbírálása vonatkozásában félreértelmezte az Egyesült Királyság ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályainak hátterét, célját és működését. A Bizottságnak a megtámadott határozatban tett megállapításai számos nyilvánvaló hibán alapulnak. Közelebbről a Bizottság nyilvánvaló hibákat követett el az Egyesült Királyság általános adórendszerének értelmezése során, az EKT-szabályozás céljainak értelmezése során, a csoportfinanszírozási mentesség különös hatályát illetően és a minősített hitelviszonyok meghatározását illetően. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a nem kereskedési pénzügyi nyereség elbírálása vonatkozásában félreértelmezte az Egyesült Királyság ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályainak hátterét, célját és működését. A Bizottságnak a megtámadott határozatban tett megállapításai számos nyilvánvaló hibán alapulnak. Közelebbről a Bizottság nyilvánvaló hibákat követett el az Egyesült Királyság általános adórendszerének értelmezése során, az EKT-szabályozás céljainak értelmezése során, a csoportfinanszírozási mentesség különös hatályát illetően és a minősített hitelviszonyok meghatározását illetően.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság hibásan minősítette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek, és következésképpen előnynek. A nem kereskedési pénzügyi nyereséget illetően a csoportfinanszírozási mentesség adózási rendelkezésnek minősül, és részét képezi az EKT-szabályok hatálya meghatározásának, továbbá nem jelent szelektív előnyt. A Bizottság nem végzett mennyiségi elemzést annak bizonyítása érdekében, hogy előnyről van szó, és arra vonatkozó meggyőző bizonyíték hiányában, hogy a szóban forgó intézkedés előnyt jelent, a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság hibásan minősítette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek, és következésképpen előnynek. A nem kereskedési pénzügyi nyereséget illetően a csoportfinanszírozási mentesség adózási rendelkezésnek minősül, és részét képezi az EKT-szabályok hatálya meghatározásának, továbbá nem jelent szelektív előnyt. A Bizottság nem végzett mennyiségi elemzést annak bizonyítása érdekében, hogy előnyről van szó, és arra vonatkozó meggyőző bizonyíték hiányában, hogy a szóban forgó intézkedés előnyt jelent, a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referencia-rendszert, és tévesen tekintette az EKT-szabályokat az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől elkülönülő szabályrendszernek. A Bizottság félreértelmezte az EKT-szabályok célját, és nem vette figyelembe az Egyesült Királyság mérlegelési mozgásterét. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referencia-rendszert, és tévesen tekintette az EKT-szabályokat az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől elkülönülő szabályrendszernek. A Bizottság félreértelmezte az EKT-szabályok célját, és nem vette figyelembe az Egyesült Királyság mérlegelési mozgásterét.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az állami támogatásra vonatkozó elemzésében nyilvánvaló hibákat vétett, és az összeegyeztethetőség kérdésének vizsgálatakor hibás kritériumokat alkalmazott. A Bizottság nem ismerte el azt, hogy az egyesült királysági adóalap eltérő mértékű kockázatnak van kitéve akkor, ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban adóköteles társaságnak hiteleznek, illetve ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban nem adóköteles társaságnak hiteleznek, és észszerűtlenül arra a következtetésre jutott, hogy a csoporton belüli hitelezés a harmadik félnek való hitelezéshez hasonló. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az állami támogatásra vonatkozó elemzésében nyilvánvaló hibákat vétett, és az összeegyeztethetőség kérdésének vizsgálatakor hibás kritériumokat alkalmazott. A Bizottság nem ismerte el azt, hogy az egyesült királysági adóalap eltérő mértékű kockázatnak van kitéve akkor, ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban adóköteles társaságnak hiteleznek, illetve ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban nem adóköteles társaságnak hiteleznek, és észszerűtlenül arra a következtetésre jutott, hogy a csoporton belüli hitelezés a harmadik félnek való hitelezéshez hasonló.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések első látásra az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó intézkedéseknek az uniós állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége semmilyen indokkal nem védhető. Ezenkívül a megtámadott határozat észszerűtlen és következetlen, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható azokban az esetekben, amikor az említett 9A. rész 5. fejezete szerinti EKT-adóteher kizárólag az „Egyesült Királysághoz kötődő tőke” kritériuma miatt alkalmazandó, mivel e kritérium gyakorlati alkalmazása túlságosan nehéz lehet, ugyanakkor a Bizottság megfelelő indokolás nélkül azt állítja, hogy az említett 9. fejezet nem igazolható azokban az esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma eredményezi az említett 5. fejezet szerinti EKT-adóteher alkalmazását. Valójában a jelentős személyi funkciók kritériuma a gyakorlatban túlságosan nehezen alkalmazható, így a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy az említett 9. fejezet e kritérium alapján is igazolható, ezért arra kellett volna következtetnie, hogy nem áll fenn állami támogatás. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések első látásra az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó intézkedéseknek az uniós állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége semmilyen indokkal nem védhető. Ezenkívül a megtámadott határozat észszerűtlen és következetlen, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható azokban az esetekben, amikor az említett 9A. rész 5. fejezete szerinti EKT-adóteher kizárólag az „Egyesült Királysághoz kötődő tőke” kritériuma miatt alkalmazandó, mivel e kritérium gyakorlati alkalmazása túlságosan nehéz lehet, ugyanakkor a Bizottság megfelelő indokolás nélkül azt állítja, hogy az említett 9. fejezet nem igazolható azokban az esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma eredményezi az említett 5. fejezet szerinti EKT-adóteher alkalmazását. Valójában a jelentős személyi funkciók kritériuma a gyakorlatban túlságosan nehezen alkalmazható, így a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy az említett 9. fejezet e kritérium alapján is igazolható, ezért arra kellett volna következtetnie, hogy nem áll fenn állami támogatás.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy amennyiben a megtámadott határozatot nem semmisítik meg, az, hogy e határozat végrehajtása keretében a felperesekkel visszatéríttetik az állítólag állami támogatást, uniós jogi alapelveket sértene, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, tekintettel arra, hogy a felperesek esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy amennyiben a megtámadott határozatot nem semmisítik meg, az, hogy e határozat végrehajtása keretében a felperesekkel visszatéríttetik az állítólag állami támogatást, uniós jogi alapelveket sértene, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, tekintettel arra, hogy a felperesek esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és uniós alapelveket sért. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és uniós alapelveket sért.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban lényeges elemeket nem indokolt meg megfelelően, úgymint azon megállapítást, miszerint az említett 5. fejezet szerinti EKT-adóteher a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség vagy aránytalan teher nélkül alkalmazható. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban lényeges elemeket nem indokolt meg megfelelően, úgymint azon megállapítást, miszerint az említett 5. fejezet szerinti EKT-adóteher a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség vagy aránytalan teher nélkül alkalmazható.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által folytatott közigazgatási eljárás átlátható és kiszámítható legyen, és hogy határozatait észszerű határidőn belül meghozza. Nem észszerű az, hogy a Bizottságnak több mint négy évre volt szüksége ahhoz, hogy a jelen ügyben meghozza a vizsgálatot elrendelő határozatot, és az sem, hogy a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év elteltével hozott határozatot. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által folytatott közigazgatási eljárás átlátható és kiszámítható legyen, és hogy határozatait észszerű határidőn belül meghozza. Nem észszerű az, hogy a Bizottságnak több mint négy évre volt szüksége ahhoz, hogy a jelen ügyben meghozza a vizsgálatot elrendelő határozatot, és az sem, hogy a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év elteltével hozott határozatot.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/48

---

2019. november 1-jén benyújtott kereset – The Vitec Group kontra Bizottság

(T-748/19. sz. ügy)

(2020/C 27/52)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: The Vitec Group plc (Richmond, Egyesült Királyság) (képviselők: C. McDonnell barrister, B. Goren solicitor, M. Peristeraki ügyvéd és K. Desai solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy jogellenes állami támogatás áll fenn, és semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy téríttesse vissza a felperes által ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke); |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy jogellenes állami támogatás áll fenn, és semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy téríttesse vissza a felperes által ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke);

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben e rendelkezések az állítólagos állami támogatás felperessel való visszatéríttetésére kötelezik az Egyesült Királyságot; és |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben e rendelkezések az állítólagos állami támogatás felperessel való visszatéríttetésére kötelezik az Egyesült Királyságot; és

| — | mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperes részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperes részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes kilenc jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a nem kereskedési pénzügyi nyereség elbírálása vonatkozásában félreértelmezte az Egyesült Királyság ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályainak hátterét, célját és működését. A Bizottságnak a megtámadott határozatban tett megállapításai számos nyilvánvaló hibán alapulnak. Közelebbről a Bizottság nyilvánvaló hibákat követett el az Egyesült Királyság általános adórendszerének értelmezése során, az EKT-szabályozás céljainak értelmezése során, a csoportfinanszírozási mentesség különös hatályát illetően és a minősített hitelviszonyok meghatározását illetően. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a nem kereskedési pénzügyi nyereség elbírálása vonatkozásában félreértelmezte az Egyesült Királyság ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályainak hátterét, célját és működését. A Bizottságnak a megtámadott határozatban tett megállapításai számos nyilvánvaló hibán alapulnak. Közelebbről a Bizottság nyilvánvaló hibákat követett el az Egyesült Királyság általános adórendszerének értelmezése során, az EKT-szabályozás céljainak értelmezése során, a csoportfinanszírozási mentesség különös hatályát illetően és a minősített hitelviszonyok meghatározását illetően.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság hibásan minősítette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek, és következésképpen előnynek. A nem kereskedési pénzügyi nyereséget illetően a csoportfinanszírozási mentesség adózási rendelkezésnek minősül, és részét képezi az EKT-szabályok hatálya meghatározásának, továbbá nem jelent szelektív előnyt. A Bizottság nem végzett mennyiségi elemzést annak bizonyítása érdekében, hogy előnyről van szó, és arra vonatkozó meggyőző bizonyíték hiányában, hogy a szóban forgó intézkedés előnyt jelent, a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság hibásan minősítette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek, és következésképpen előnynek. A nem kereskedési pénzügyi nyereséget illetően a csoportfinanszírozási mentesség adózási rendelkezésnek minősül, és részét képezi az EKT-szabályok hatálya meghatározásának, továbbá nem jelent szelektív előnyt. A Bizottság nem végzett mennyiségi elemzést annak bizonyítása érdekében, hogy előnyről van szó, és arra vonatkozó meggyőző bizonyíték hiányában, hogy a szóban forgó intézkedés előnyt jelent, a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referencia-rendszert, és tévesen tekintette az EKT-szabályokat az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől elkülönülő szabályrendszernek. A Bizottság félreértelmezte az EKT-szabályok célját, és nem vette figyelembe az Egyesült Királyság mérlegelési mozgásterét. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referencia-rendszert, és tévesen tekintette az EKT-szabályokat az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől elkülönülő szabályrendszernek. A Bizottság félreértelmezte az EKT-szabályok célját, és nem vette figyelembe az Egyesült Királyság mérlegelési mozgásterét.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az állami támogatásra vonatkozó elemzésében nyilvánvaló hibákat vétett, és az összeegyeztethetőség kérdésének vizsgálatakor hibás kritériumokat alkalmazott. A Bizottság nem ismerte el azt, hogy az egyesült királysági adóalap eltérő mértékű kockázatnak van kitéve akkor, ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban adóköteles társaságnak hiteleznek, illetve ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban nem adóköteles társaságnak hiteleznek, és észszerűtlenül arra a következtetésre jutott, hogy a csoporton belüli hitelezés a harmadik félnek való hitelezéshez hasonló. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az állami támogatásra vonatkozó elemzésében nyilvánvaló hibákat vétett, és az összeegyeztethetőség kérdésének vizsgálatakor hibás kritériumokat alkalmazott. A Bizottság nem ismerte el azt, hogy az egyesült királysági adóalap eltérő mértékű kockázatnak van kitéve akkor, ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban adóköteles társaságnak hiteleznek, illetve ha a csoporthoz tartozó, az Egyesült Királyságban nem adóköteles társaságnak hiteleznek, és észszerűtlenül arra a következtetésre jutott, hogy a csoporton belüli hitelezés a harmadik félnek való hitelezéshez hasonló.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések első látásra az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó intézkedéseknek az uniós állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége semmilyen indokkal nem védhető. Ezenkívül a megtámadott határozat észszerűtlen és következetlen, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható azokban az esetekben, amikor az 5. fejezet szerinti EKT-adóteher kizárólag az „Egyesült Királysághoz kötődő tőke” kritériuma miatt alkalmazandó, mivel e kritérium gyakorlati alkalmazása túlságosan nehéz lehet, ugyanakkor a Bizottság megfelelő indokolás nélkül azt állítja, hogy az említett 9. fejezet nem igazolható azokban az esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma eredményezi az említett 5. fejezet szerinti EKT-adóteher alkalmazását. Valójában a jelentős személyi funkciók kritériuma a gyakorlatban túlságosan nehezen alkalmazható, így a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy az említett 9. fejezet e kritérium alapján is igazolható, ezért arra kellett volna következtetnie, hogy nem áll fenn állami támogatás. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések első látásra az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó intézkedéseknek az uniós állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége semmilyen indokkal nem védhető. Ezenkívül a megtámadott határozat észszerűtlen és következetlen, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható azokban az esetekben, amikor az 5. fejezet szerinti EKT-adóteher kizárólag az „Egyesült Királysághoz kötődő tőke” kritériuma miatt alkalmazandó, mivel e kritérium gyakorlati alkalmazása túlságosan nehéz lehet, ugyanakkor a Bizottság megfelelő indokolás nélkül azt állítja, hogy az említett 9. fejezet nem igazolható azokban az esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma eredményezi az említett 5. fejezet szerinti EKT-adóteher alkalmazását. Valójában a jelentős személyi funkciók kritériuma a gyakorlatban túlságosan nehezen alkalmazható, így a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy az említett 9. fejezet e kritérium alapján is igazolható, ezért arra kellett volna következtetnie, hogy nem áll fenn állami támogatás.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy amennyiben a megtámadott határozatot nem semmisítik meg, az, hogy e határozat végrehajtása keretében a felperessel visszatéríttetik az állítólag állami támogatást, uniós jogi alapelveket sértene, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, tekintettel arra, hogy a felperes esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy amennyiben a megtámadott határozatot nem semmisítik meg, az, hogy e határozat végrehajtása keretében a felperessel visszatéríttetik az állítólag állami támogatást, uniós jogi alapelveket sértene, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, tekintettel arra, hogy a felperes esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és uniós alapelveket sért. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és uniós alapelveket sért.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban lényeges elemeket nem indokolt meg megfelelően, úgymint azon megállapítást, miszerint az említett 5. fejezet szerinti EKT-adóteher a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség vagy aránytalan teher nélkül alkalmazható. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban lényeges elemeket nem indokolt meg megfelelően, úgymint azon megállapítást, miszerint az említett 5. fejezet szerinti EKT-adóteher a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség vagy aránytalan teher nélkül alkalmazható.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által folytatott közigazgatási eljárás átlátható és kiszámítható legyen, és hogy határozatait észszerű határidőn belül meghozza. Nem észszerű az, hogy a Bizottságnak több mint négy évre volt szüksége ahhoz, hogy a jelen ügyben meghozza a vizsgálatot elrendelő határozatot, és az sem, hogy a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év elteltével hozott határozatot. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által folytatott közigazgatási eljárás átlátható és kiszámítható legyen, és hogy határozatait észszerű határidőn belül meghozza. Nem észszerű az, hogy a Bizottságnak több mint négy évre volt szüksége ahhoz, hogy a jelen ügyben meghozza a vizsgálatot elrendelő határozatot, és az sem, hogy a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év elteltével hozott határozatot.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/49

---

2019. november 4-én benyújtott kereset – Reckitt Benckiser Investments és társai kontra Bizottság

(T-751/19. sz. ügy)

(2020/C 27/53)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Reckitt Benckiser Investments Ltd (Slough, Egyesült Királyság) és öt másik felperes (képviselők: C. Quigley barrister, P. Halford és A. Langley solicitors)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i bizottsági határozatot;

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkét annyiban, amennyiben az a felperesekre vonatkozik; |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkét annyiban, amennyiben az a felperesekre vonatkozik;

| — | harmadlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkét a csoportfinanszírozási mentesség alapján a 2017. november 24-ét megelőző időszakban nyújtott támogatásokat illetően annyiban, amennyiben az említett cikk a felperesekre vonatkozik; |
| --- | --- |

—

harmadlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkét a csoportfinanszírozási mentesség alapján a 2017. november 24-ét megelőző időszakban nyújtott támogatásokat illetően annyiban, amennyiben az említett cikk a felperesekre vonatkozik;

| — | mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperesek részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperesek részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat 1. cikke a következő okokból jogellenes:






  a. | a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett (gazdasági) előnynek minősül, mivel különösen:






  i. | nem vette figyelembe: az EKT-szabályoknak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerébe való bevezetésének történeti hátterét; azon korlátozásokat, amelyeket az uniós jog alkalmazása jelent az Egyesült Királyság számára, különösen a letelepedés szabadságát; a területiséget, valamint a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 törvénybe (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 2013. január 1-jei hatállyal beiktatott EKT-szabályok szerkezetének más szakpolitikai okait; valamint a tagállamokat – többek között az Egyesült Királyságot – az EKT-szabályok kialakítására vonatkozóan megillető adóztatási szuverenitás hatályát; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat 1. cikke a következő okokból jogellenes:

a.

a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett (gazdasági) előnynek minősül, mivel különösen:

i.

nem vette figyelembe: az EKT-szabályoknak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerébe való bevezetésének történeti hátterét; azon korlátozásokat, amelyeket az uniós jog alkalmazása jelent az Egyesült Királyság számára, különösen a letelepedés szabadságát; a területiséget, valamint a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 törvénybe (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 2013. január 1-jei hatállyal beiktatott EKT-szabályok szerkezetének más szakpolitikai okait; valamint a tagállamokat – többek között az Egyesült Királyságot – az EKT-szabályok kialakítására vonatkozóan megillető adóztatási szuverenitás hatályát;

| ii. | megállapította, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete szerinti kérelem választható jellege előnyt jelentő kedvező bánásmódnak minősül. |
| --- | --- |

ii.

megállapította, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete szerinti kérelem választható jellege előnyt jelentő kedvező bánásmódnak minősül.

| b. | a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett szelektív előnynek minősül, mivel különösen:






  i. | A releváns referenciakeretet illetőn:






  1. | tévesen határozta meg a referenciakeretet úgy, hogy azt kizárólag az EKT-szabályok és/vagy kizárólag a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete alkotja; |
| --- | --- | --- | --- |

b.

a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett szelektív előnynek minősül, mivel különösen:

i.

A releváns referenciakeretet illetőn:

1.

tévesen határozta meg a referenciakeretet úgy, hogy azt kizárólag az EKT-szabályok és/vagy kizárólag a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete alkotja;

| 2. | tévesen határozta meg a referenciarendszer célját úgy, hogy az kizárólag az egyesült királyságbeli tevékenységekből és eszközökből származó, az Egyesült Királyságból mesterségesen átirányított nyereség adóztatására irányul, és nem vette megfelelően figyelembe, hogy a releváns célzott ügyletek ténylegesen az egyesült királyságbeli adóalap eróziójának veszélyével járnak-e. |
| --- | --- |

2.

tévesen határozta meg a referenciarendszer célját úgy, hogy az kizárólag az egyesült királyságbeli tevékenységekből és eszközökből származó, az Egyesült Királyságból mesterségesen átirányított nyereség adóztatására irányul, és nem vette megfelelően figyelembe, hogy a releváns célzott ügyletek ténylegesen az egyesült királyságbeli adóalap eróziójának veszélyével járnak-e.

| ii. | A referenciakerettől való eltérés megállapítását illetően:






  1. | tévesen értékelte a jelentős személyi funkciók relevanciáját és jelentőségét; |
| --- | --- | --- |

ii.

A referenciakerettől való eltérés megállapítását illetően:

1.

tévesen értékelte a jelentős személyi funkciók relevanciáját és jelentőségét;

| 2. | tévesen értékelte a „minősített hitelviszonyoknak” i. az Egyesült Királyságban illetőséggel rendelkező kapcsolt feleknek, illetve ii. a harmadik feleknek nyújtott hitelekkel való összehasonlíthatóságát; |
| --- | --- |

2.

tévesen értékelte a „minősített hitelviszonyoknak” i. az Egyesült Királyságban illetőséggel rendelkező kapcsolt feleknek, illetve ii. a harmadik feleknek nyújtott hitelekkel való összehasonlíthatóságát;

| 3. | jogellenesen vette figyelembe az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelvet; (1) |
| --- | --- |

3.

jogellenesen vette figyelembe az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelvet; (1)

| 4. | hibásan értékelte azt, hogy a letelepedési szabadság megsértésének veszélye az EKT-k mentesített, illetve nem mentesített csoportjai esetében összehasonlítható. |
| --- | --- |

4.

hibásan értékelte azt, hogy a letelepedési szabadság megsértésének veszélye az EKT-k mentesített, illetve nem mentesített csoportjai esetében összehasonlítható.

| iii. | Az állítólagos eltérés igazolását illetően:






  1. | tévesen állapította meg, hogy a rendszer kezelhetőségének és alkalmazhatóságának szükségességével kapcsolatos igazolás nem terjed ki a jelentős személyi funkciókra; |
| --- | --- | --- |

iii.

Az állítólagos eltérés igazolását illetően:

1.

tévesen állapította meg, hogy a rendszer kezelhetőségének és alkalmazhatóságának szükségességével kapcsolatos igazolás nem terjed ki a jelentős személyi funkciókra;

| 2. | tévesen állapította meg, hogy a csoportfinanszírozási mentességet nem igazolja a letelepedési szabadságnak való megfelelésre hivatkozás. |
| --- | --- |

2.

tévesen állapította meg, hogy a csoportfinanszírozási mentességet nem igazolja a letelepedési szabadságnak való megfelelésre hivatkozás.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat 2. cikke jogellenes, mivel sérti a jogos bizalmat, valamint a jogbiztonság és az arányosság elvét. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat 2. cikke jogellenes, mivel sérti a jogos bizalmat, valamint a jogbiztonság és az arányosság elvét.

| 3. | A másodlagosan felhozott harmadik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetést nem lehet elrendelni azon támogatások vonatkozásában, amelyeket a csoportfinanszírozási mentesség alapján 2017. november 24-ét, azaz az eljárás megindítását elrendelő bizottsági határozat közzétételét megelőzően nyújtottak. |
| --- | --- |

3.

A másodlagosan felhozott harmadik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetést nem lehet elrendelni azon támogatások vonatkozásában, amelyeket a csoportfinanszírozási mentesség alapján 2017. november 24-ét, azaz az eljárás megindítását elrendelő bizottsági határozat közzétételét megelőzően nyújtottak.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/51 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/51

---

2019. november 5-én benyújtott kereset – Inchcape kontra Bizottság

(T-752/19. sz. ügy)

(2020/C 27/54)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Inchcape plc (London, Egyesült Királyság) (képviselő: M. Anderson solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i (EU) 2019/1352 bizottsági határozatot teljes egészében annyiban, amennyiben az a felperesre vonatkozik; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i (EU) 2019/1352 bizottsági határozatot teljes egészében annyiban, amennyiben az a felperesre vonatkozik;

| — | másodlagosan állapítsa meg, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig mindkét esetben akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült, és függetlenül attól, hogy azok automatikusak-e, vagy sem; |
| --- | --- |

—

másodlagosan állapítsa meg, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig mindkét esetben akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült, és függetlenül attól, hogy azok automatikusak-e, vagy sem;

| — | kötelezze az alperest a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes kilenc jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség előnyt jelent. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem bizonyította, hogy fennáll az előny minden olyan esetben, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezték. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség előnyt jelent. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem bizonyította, hogy fennáll az előny minden olyan esetben, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezték.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy nem történt állami vagy állami források révén történő beavatkozás. A Bizottság nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy nem történt állami vagy állami források révén történő beavatkozás. A Bizottság nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem részesít előnyben bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését. A felperes azzal érvel, hogy az alperes hibát követett el, mivel i. a referenciarendszert túlságosan szűken úgy határozta meg, hogy azt a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részében foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere; ii. nem értelmezte úgy, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete nem tér el ugyanezen rész 5. fejezetétől; és iii. nem ismerte el, hogy még ha az említett 9. fejezet az 5. fejezettől való eltérést is jelent, azt igazolja az említett 9A. rész jellege, illetve általános szerkezete. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem részesít előnyben bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését. A felperes azzal érvel, hogy az alperes hibát követett el, mivel i. a referenciarendszert túlságosan szűken úgy határozta meg, hogy azt a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részében foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere; ii. nem értelmezte úgy, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete nem tér el ugyanezen rész 5. fejezetétől; és iii. nem ismerte el, hogy még ha az említett 9. fejezet az 5. fejezettől való eltérést is jelent, azt igazolja az említett 9A. rész jellege, illetve általános szerkezete.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A felperes szerint a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a csoportfinanszírozási mentesség alkalmas arra, hogy befolyásolja a multinacionális csoportok azzal kapcsolatos döntéseit, hogy az Európai Unióban hol helyezzék el a csoportfinanszírozási funkcióikat és székhelyüket. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A felperes szerint a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a csoportfinanszírozási mentesség alkalmas arra, hogy befolyásolja a multinacionális csoportok azzal kapcsolatos döntéseit, hogy az Európai Unióban hol helyezzék el a csoportfinanszírozási funkcióikat és székhelyüket.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem torzítja a versenyt, és nem is fenyeget azzal. A felperes szerint a Bizottság nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem torzítja a versenyt, és nem is fenyeget azzal. A felperes szerint a Bizottság nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy az állítólagos támogatás visszatéríttetése ellentétes lenne az európai uniós jog általános elveivel. A felperes azzal érvel, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. része 5. fejezetének 371EB. szakasza szerinti jelentős személyi funkciók kritériumát jogbizonytalanság jellemzi, továbbá hogy az Egyesült Királyság mérlegelési mozgástérrel rendelkezett e jogbizonytalanság megszüntetését illetően, és hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy valamennyi releváns tényezőt átfogóan elemezze. A támogatás visszatéríttetésének elrendelésével a Bizottság megsértette az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (1) 16. cikkének (1) bekezdését, amely tiltja a támogatás visszatéríttetését abban az esetben, ha a visszatéríttetés sértené az európai uniós jog valamely általános elvét. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy az állítólagos támogatás visszatéríttetése ellentétes lenne az európai uniós jog általános elveivel. A felperes azzal érvel, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. része 5. fejezetének 371EB. szakasza szerinti jelentős személyi funkciók kritériumát jogbizonytalanság jellemzi, továbbá hogy az Egyesült Királyság mérlegelési mozgástérrel rendelkezett e jogbizonytalanság megszüntetését illetően, és hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy valamennyi releváns tényezőt átfogóan elemezze. A támogatás visszatéríttetésének elrendelésével a Bizottság megsértette az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (1) 16. cikkének (1) bekezdését, amely tiltja a támogatás visszatéríttetését abban az esetben, ha a visszatéríttetés sértené az európai uniós jog valamely általános elvét.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a szelektív előnyt kiküszöbölné és a visszatéríttetés nem lenne szükséges abban az esetben, ha az Egyesült Királyság a csoportfinanszírozási mentességet visszamenőlegesen kiterjesztené az upstream hitelezésre és a harmadik feleknek történő hitelezésre. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem ismerte el, hogy az ilyen kiterjesztés bármilyen szelektív előnyt kiküszöbölne (feltéve, hogy ilyen előny fennáll), és ebben az esetben nem lenne szó az európai uniós jog értelmében visszatéríttetendő jogellenes állami támogatásról. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a szelektív előnyt kiküszöbölné és a visszatéríttetés nem lenne szükséges abban az esetben, ha az Egyesült Királyság a csoportfinanszírozási mentességet visszamenőlegesen kiterjesztené az upstream hitelezésre és a harmadik feleknek történő hitelezésre. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem ismerte el, hogy az ilyen kiterjesztés bármilyen szelektív előnyt kiküszöbölne (feltéve, hogy ilyen előny fennáll), és ebben az esetben nem lenne szó az európai uniós jog értelmében visszatéríttetendő jogellenes állami támogatásról.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett (kérelem, illetve választás útján vagy automatikusan) akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült. A felperes azzal érvel, hogy a megtámadott határozat (203) preambulumbekezdésének ez a helyes értelmezése, azonban amennyiben azt mégsem így kellene értelmezni, a megtámadott határozat hibás, mivel e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek figyelmen kívül hagyása a támogatás összegének túlértékeléséhez vezetne, ami a belső piacon a verseny torzulását eredményezné. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett (kérelem, illetve választás útján vagy automatikusan) akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült. A felperes azzal érvel, hogy a megtámadott határozat (203) preambulumbekezdésének ez a helyes értelmezése, azonban amennyiben azt mégsem így kellene értelmezni, a megtámadott határozat hibás, mivel e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek figyelmen kívül hagyása a támogatás összegének túlértékeléséhez vezetne, ami a belső piacon a verseny torzulását eredményezné.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nem fejtette ki a minősített forrásokkal kapcsolatos mentességgel és a kamatmegfelelési adómentességgel kapcsolatos indokait, és nem elemezte átfogóan valamennyi releváns tényezőt. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem tett különbséget a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt három elkülönülő mentesség között, amelyek egymástól függetlenül alkalmazandók, és nem értelmezte úgy, hogy a minősített forrásokkal kapcsolatos mentesség és a kamatmegfelelési adómentesség nem jelent referenciát a jelentős személyi funkciók kritériumához, és hogy a kamatmegfelelési adómentességnek a 9. fejezetben való léte azt bizonyítja, hogy az alperes tévesen túlságosan szűken határozta meg a referenciarendszert úgy, hogy azt az említett 9A. részben foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nem fejtette ki a minősített forrásokkal kapcsolatos mentességgel és a kamatmegfelelési adómentességgel kapcsolatos indokait, és nem elemezte átfogóan valamennyi releváns tényezőt. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem tett különbséget a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt három elkülönülő mentesség között, amelyek egymástól függetlenül alkalmazandók, és nem értelmezte úgy, hogy a minősített forrásokkal kapcsolatos mentesség és a kamatmegfelelési adómentesség nem jelent referenciát a jelentős személyi funkciók kritériumához, és hogy a kamatmegfelelési adómentességnek a 9. fejezetben való léte azt bizonyítja, hogy az alperes tévesen túlságosan szűken határozta meg a referenciarendszert úgy, hogy azt az említett 9A. részben foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere.

---

(1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/53

---

2019. november 7-én benyújtott kereset – Stagecoach Group kontra Bizottság

(T-754/19. sz. ügy)

(2020/C 27/55)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Stagecoach Group plc (Perth, Egyesült Királyság) (képviselők: J. Lesar solicitor és K. Beal QC)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i (EU) 2019/1352 bizottsági határozatot (HL 2019. L 216., 1. o.); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i (EU) 2019/1352 bizottsági határozatot (HL 2019. L 216., 1. o.);

| — | kötelezze az alperest a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes kilenc jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A felperes szerint az alperesnek az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A felperes szerint az alperesnek az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy az alperes az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett rész 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy az alperes az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett rész 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy az említett 9. fejezetben foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKT-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felperes EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy az említett 9. fejezetben foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKT-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felperes EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (amelybe a felperes is tartozik), és hogy a felperes támogatásban részesült, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (amelybe a felperes is tartozik), és hogy a felperes támogatásban részesült, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/54

---

2019. november 6-án benyújtott kereset – BBA International Investments kontra Bizottság

(T-755/19. sz. ügy)

(2020/C 27/56)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: BBA International Investments Sàrl (Luxembourg, Luxemburg) (képviselők: N. Niejahr és B. Hoorelbeke ügyvédek, A. Stratakis és P. O’Gara solicitors)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i (EU) 2019/1352 bizottsági határozatot (HL 2019. L 216., 1. o.) annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy az állítólagos támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősül, és elrendeli annak kamatokkal együtt – többek között a felperessel – való visszatéríttetését; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i (EU) 2019/1352 bizottsági határozatot (HL 2019. L 216., 1. o.) annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy az állítólagos támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősül, és elrendeli annak kamatokkal együtt – többek között a felperessel – való visszatéríttetését;

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2., 3. és 4. cikkét annyiban, amennyiben azok elrendelik a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás kamatokkal együtt – többek között a felperessel – való visszatéríttetését; |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2., 3. és 4. cikkét annyiban, amennyiben azok elrendelik a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás kamatokkal együtt – többek között a felperessel – való visszatéríttetését;

| — | kötelezze a Bizottságot saját költségeinek és a felperes ezen eljárással összefüggésben felmerült költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot saját költségeinek és a felperes ezen eljárással összefüggésben felmerült költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, amikor megállapította, hogy az állítólagos támogatási intézkedés szelektív előnnyel jár:






  a) | az alacsony kockázatú minősített hitelviszonyok vonatkozásában nyújtott 75 %-os mentességet igénybe vevő társaságok számára, mivel a Bizottság:






  — | tévesen vette figyelembe az Egyesült Királyság EKT-szabályozását referencia-rendszerként; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, amikor megállapította, hogy az állítólagos támogatási intézkedés szelektív előnnyel jár:

a)

az alacsony kockázatú minősített hitelviszonyok vonatkozásában nyújtott 75 %-os mentességet igénybe vevő társaságok számára, mivel a Bizottság:

—

tévesen vette figyelembe az Egyesült Királyság EKT-szabályozását referencia-rendszerként;

| — | tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a 75 %-os mentesség a referencia-adórendszertől való eltérést jelent, mivel:






  i. | az eltérést tévesen a szabályozási technika alapján állapította meg; |
| --- | --- | --- |

—

tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a 75 %-os mentesség a referencia-adórendszertől való eltérést jelent, mivel:

i.

az eltérést tévesen a szabályozási technika alapján állapította meg;

| ii. | az Egyesült Királyság EKT-szabályozása vonatkozásában nem a jelentős személyi funkciók kritériuma jelenti a döntő kritériumot; és |
| --- | --- |

ii.

az Egyesült Királyság EKT-szabályozása vonatkozásában nem a jelentős személyi funkciók kritériuma jelenti a döntő kritériumot; és

| iii. | a minősített és a nem minősített hitelviszonyokat nem ugyanazon jogi és ténybeli helyzet jellemzi, és mindenesetre a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott azokra. |
| --- | --- |

iii.

a minősített és a nem minősített hitelviszonyokat nem ugyanazon jogi és ténybeli helyzet jellemzi, és mindenesetre a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott azokra.

| — | ténybeli hibát követett el, és tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a 75 %-os mentességet nem igazolja az adórendszer jellege és általános felépítése ugyanolyan módon, mint a csoportfinanszírozási mentességet, amely a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 371EC. szakaszának hatálya alá tartozó, nem kereskedési pénzügyi nyereségre alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

ténybeli hibát követett el, és tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a 75 %-os mentességet nem igazolja az adórendszer jellege és általános felépítése ugyanolyan módon, mint a csoportfinanszírozási mentességet, amely a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 371EC. szakaszának hatálya alá tartozó, nem kereskedési pénzügyi nyereségre alkalmazandó.

| b) | a kamatmegfelelési adómentességet és a minősített forrásokkal kapcsolatos mentességet igénybe vevő társaságok számára, mivel:






  — | tévesen vette figyelembe az Egyesült Királyság EKT-szabályozását referencia-rendszerként; |
| --- | --- | --- |

b)

a kamatmegfelelési adómentességet és a minősített forrásokkal kapcsolatos mentességet igénybe vevő társaságok számára, mivel:

—

tévesen vette figyelembe az Egyesült Királyság EKT-szabályozását referencia-rendszerként;

| — | tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a kamatmegfelelési adómentesség és a minősített forrásokkal kapcsolatos mentesség a referencia-adórendszertől való eltérést jelent, mivel:






  i. | az eltérést tévesen a szabályozási technika alapján állapította meg, és az Egyesült Királyság EKT-szabályozása vonatkozásában nem a jelentős személyi funkciók kritériuma jelenti a döntő kritériumot; |
| --- | --- | --- |

—

tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a kamatmegfelelési adómentesség és a minősített forrásokkal kapcsolatos mentesség a referencia-adórendszertől való eltérést jelent, mivel:

i.

az eltérést tévesen a szabályozási technika alapján állapította meg, és az Egyesült Királyság EKT-szabályozása vonatkozásában nem a jelentős személyi funkciók kritériuma jelenti a döntő kritériumot;

| ii. | a kamatmegfelelési adómentességre és a minősített forrásokkal kapcsolatos mentességre jogosult adóalanyok nincsenek ugyanazon jogi és ténybeli helyzetben, mint az e mentességek igénybevételére nem jogosult adóalanyok; |
| --- | --- |

ii.

a kamatmegfelelési adómentességre és a minősített forrásokkal kapcsolatos mentességre jogosult adóalanyok nincsenek ugyanazon jogi és ténybeli helyzetben, mint az e mentességek igénybevételére nem jogosult adóalanyok;

| — | ténybeli hibát követett el, és tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a kamatmegfelelési adómentességet és a minősített forrásokkal kapcsolatos mentességet nem igazolja az adórendszer jellege és általános felépítése. |
| --- | --- |

—

ténybeli hibát követett el, és tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a kamatmegfelelési adómentességet és a minősített forrásokkal kapcsolatos mentességet nem igazolja az adórendszer jellege és általános felépítése.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, mivel nem bizonyította, hogy az állítólagos támogatási intézkedés alkalmas volt arra, hogy érintse a tagállamok közötti kereskedelmet, és a verseny torzításával fenyegetett. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, mivel nem bizonyította, hogy az állítólagos támogatási intézkedés alkalmas volt arra, hogy érintse a tagállamok közötti kereskedelmet, és a verseny torzításával fenyegetett.

| 3. | A másodlagosan felhozott harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette a EUMSZ 49. cikket, amikor az állítólagos támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetetlen olyan állami támogatásnak minősítette, amely nem sérti az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságot. |
| --- | --- |

3.

A másodlagosan felhozott harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette a EUMSZ 49. cikket, amikor az állítólagos támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetetlen olyan állami támogatásnak minősítette, amely nem sérti az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságot.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az egyenlő bánásmód alapelvét, illetve a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét azáltal, hogy:






  — | a minősített hitelviszonyokból származó nem kereskedési pénzügyi nyereséget ugyanolyan módon kezelte, mint a nem minősített hitelviszonyokból származó nem kereskedési pénzügyi nyereséget; és |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az egyenlő bánásmód alapelvét, illetve a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét azáltal, hogy:

—

a minősített hitelviszonyokból származó nem kereskedési pénzügyi nyereséget ugyanolyan módon kezelte, mint a nem minősített hitelviszonyokból származó nem kereskedési pénzügyi nyereséget; és

| — | a csoportfinanszírozási mentességet eltérően kezelte attól függően, hogy a nem kereskedési pénzügyi nyereség a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371EB. vagy 371EC. szakaszának hatálya alá tartozik-e. |
| --- | --- |

—

a csoportfinanszírozási mentességet eltérően kezelte attól függően, hogy a nem kereskedési pénzügyi nyereség a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371EB. vagy 371EC. szakaszának hatálya alá tartozik-e.

| 5. | A másodlagosan felhozott ötödik jogalap azon alapul, hogy még ha az állítólagos támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozik is, a Bizottság megsértette az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (2) 16. cikkének (1) bekezdését, amikor elrendelte az állítólag összeegyeztethetetlen támogatás összegének az állítólagos támogatási intézkedés kedvezményezettjeitől való visszatéríttetését, mivel e visszatéríttetés sérti az uniós jog általános elveit, nevezetesen a bizalomvédelem elvét és a jogbiztonság elvét. |
| --- | --- |

5.

A másodlagosan felhozott ötödik jogalap azon alapul, hogy még ha az állítólagos támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozik is, a Bizottság megsértette az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (2) 16. cikkének (1) bekezdését, amikor elrendelte az állítólag összeegyeztethetetlen támogatás összegének az állítólagos támogatási intézkedés kedvezményezettjeitől való visszatéríttetését, mivel e visszatéríttetés sérti az uniós jog általános elveit, nevezetesen a bizalomvédelem elvét és a jogbiztonság elvét.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

(2)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/56 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/56

---

2019. november 7-én benyújtott kereset – WPP Jubilee és társai kontra Bizottság

(T-756/19. sz. ügy)

(2020/C 27/57)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: WPP Jubilee Ltd (London, Egyesült Királyság) és 11 másik felperes (képviselők: C. McDonnell barrister, B. Goren solicitor, M. Peristeraki ügyvéd és K. Desai solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy jogellenes állami támogatás áll fenn, és semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy téríttesse vissza a felperesekkel az ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke); |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy jogellenes állami támogatás áll fenn, és semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy téríttesse vissza a felperesekkel az ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke);

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben azok az állítólagos állami támogatás felperesekkel való visszatéríttetésére kötelezik az Egyesült Királyságot; és |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben azok az állítólagos állami támogatás felperesekkel való visszatéríttetésére kötelezik az Egyesült Királyságot; és

| — | mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperesek részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperesek részéről ezen eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek hét jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat nyilvánvalóan tévesen értékeli a releváns ténybeli és jogi elemeket. Közelebbről a felperesek arra hivatkoznak, hogy a Bizottság tévesen értelmezte azt, hogy az Egyesült Királyság szóban forgó EKT-szabályai a nem kereskedési pénzügyi nyereség elbírálása vonatkozásában hogyan működnek. Továbbá arra hivatkoznak, hogy a megtámadott határozat hibásan tekintette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek. Ez különösen nyilvánvaló, tekintettel arra, hogy a jelen kereset tárgyát képező kölcsönök egy részét minősített forrásokból finanszírozták. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat nyilvánvalóan tévesen értékeli a releváns ténybeli és jogi elemeket. Közelebbről a felperesek arra hivatkoznak, hogy a Bizottság tévesen értelmezte azt, hogy az Egyesült Királyság szóban forgó EKT-szabályai a nem kereskedési pénzügyi nyereség elbírálása vonatkozásában hogyan működnek. Továbbá arra hivatkoznak, hogy a megtámadott határozat hibásan tekintette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek. Ez különösen nyilvánvaló, tekintettel arra, hogy a jelen kereset tárgyát képező kölcsönök egy részét minősített forrásokból finanszírozták.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az EKT-szabályok az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett támogatási intézkedésnek minősülnek, és hogy ennélfogva az említett szabályok bizonyos piaci szereplők számára szelektív előnyt jelentenek. Pontosabban a Bizottság hibásan határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referencia-rendszert, és hibásan tekintett két különböző helyzetet azon helyzethez hasonlónak, amelyben a csoportfinanszírozási mentesség alkalmazandó. E két hiba valamelyike, illetve mindkét hiba következtében a Bizottság tévesen állapította meg, hogy e szabályok bizonyos piaci szereplők számára szelektív előnnyel járnak. Továbbá a felperesek azzal érvelnek, hogy a Bizottság tévesen tekintette az EKT-szabályokat az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől elkülönülő szabályrendszernek, miközben figyelmen kívül hagyta az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerének olyan egyéb jellemzőit, amelyek arra hivatottak, hogy az EKT-szabályokkal együttesen érvényesüljenek. Ennek eredményeképpen a Bizottságnak az összehasonlíthatósággal és a szelektivitással kapcsolatos elemzését a releváns ténybeli elemek értékelése során elkövetett nyilvánvaló hibák és téves jogalkalmazás jellemzi. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az EKT-szabályok az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett támogatási intézkedésnek minősülnek, és hogy ennélfogva az említett szabályok bizonyos piaci szereplők számára szelektív előnyt jelentenek. Pontosabban a Bizottság hibásan határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referencia-rendszert, és hibásan tekintett két különböző helyzetet azon helyzethez hasonlónak, amelyben a csoportfinanszírozási mentesség alkalmazandó. E két hiba valamelyike, illetve mindkét hiba következtében a Bizottság tévesen állapította meg, hogy e szabályok bizonyos piaci szereplők számára szelektív előnnyel járnak. Továbbá a felperesek azzal érvelnek, hogy a Bizottság tévesen tekintette az EKT-szabályokat az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől elkülönülő szabályrendszernek, miközben figyelmen kívül hagyta az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerének olyan egyéb jellemzőit, amelyek arra hivatottak, hogy az EKT-szabályokkal együttesen érvényesüljenek. Ennek eredményeképpen a Bizottságnak az összehasonlíthatósággal és a szelektivitással kapcsolatos elemzését a releváns ténybeli elemek értékelése során elkövetett nyilvánvaló hibák és téves jogalkalmazás jellemzi.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó intézkedéseknek az uniós állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége semmilyen indokkal nem védhető. Ezenkívül a megtámadott határozat észszerűtlen és következetlen, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható azokban az esetekben, amikor az 5. fejezet szerinti EKT-adóteher kizárólag az „Egyesült Királysághoz kötődő tőke” kritériuma miatt alkalmazandó, mivel e kritérium gyakorlati alkalmazása túlságosan nehéz lehet, ugyanakkor a Bizottság megfelelő indokolás nélkül azt állítja, hogy az említett 9. fejezet nem igazolható azokban az esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma eredményezi az EKT-adóteher alkalmazását. Valójában, noha a felperesekkel kapcsolatos tényállás alapján egyértelmű a helyzet, a jelentős személyi funkciók kritériuma a gyakorlatban általában túlságosan nehezen alkalmazható, így a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy az említett 9. fejezet e kritérium alapján is igazolható, ezért arra kellett volna következtetnie, hogy nem áll fenn állami támogatás. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a szóban forgó intézkedéseknek az uniós állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége semmilyen indokkal nem védhető. Ezenkívül a megtámadott határozat észszerűtlen és következetlen, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható azokban az esetekben, amikor az 5. fejezet szerinti EKT-adóteher kizárólag az „Egyesült Királysághoz kötődő tőke” kritériuma miatt alkalmazandó, mivel e kritérium gyakorlati alkalmazása túlságosan nehéz lehet, ugyanakkor a Bizottság megfelelő indokolás nélkül azt állítja, hogy az említett 9. fejezet nem igazolható azokban az esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma eredményezi az EKT-adóteher alkalmazását. Valójában, noha a felperesekkel kapcsolatos tényállás alapján egyértelmű a helyzet, a jelentős személyi funkciók kritériuma a gyakorlatban általában túlságosan nehezen alkalmazható, így a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy az említett 9. fejezet e kritérium alapján is igazolható, ezért arra kellett volna következtetnie, hogy nem áll fenn állami támogatás.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy amennyiben a megtámadott határozatot nem semmisítik meg, az, hogy e határozat végrehajtása keretében a felperesekkel visszatéríttetik az állítólag állami támogatást, uniós jogi alapelveket sértene, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, tekintettel arra, hogy a felperesek esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy amennyiben a megtámadott határozatot nem semmisítik meg, az, hogy e határozat végrehajtása keretében a felperesekkel visszatéríttetik az állítólag állami támogatást, uniós jogi alapelveket sértene, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, tekintettel arra, hogy a felperesek esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és uniós alapelveket sért. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és uniós alapelveket sért.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban lényeges elemeket nem indokolt meg megfelelően. A felperesek szerint a Bizottság érdemben nem vizsgálta meg a „minősített forrásokkal” kapcsolatos mentességet, és nem vizsgálta meg annak indokait, illetve igazolásait. Más példák azt a megállapítást tartalmazzák, hogy az említett 5. fejezet szerinti EKT-adóteher a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség vagy aránytalan teher nélkül alkalmazható. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban lényeges elemeket nem indokolt meg megfelelően. A felperesek szerint a Bizottság érdemben nem vizsgálta meg a „minősített forrásokkal” kapcsolatos mentességet, és nem vizsgálta meg annak indokait, illetve igazolásait. Más példák azt a megállapítást tartalmazzák, hogy az említett 5. fejezet szerinti EKT-adóteher a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség vagy aránytalan teher nélkül alkalmazható.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által folytatott közigazgatási eljárás átlátható és kiszámítható legyen, és hogy határozatait észszerű határidőn belül meghozza. Nem észszerű az, hogy a Bizottságnak több mint négy évre volt szüksége ahhoz, hogy a jelen ügyben meghozza a vizsgálatot elrendelő határozatot, és az sem, hogy a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év elteltével hozott határozatot. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által folytatott közigazgatási eljárás átlátható és kiszámítható legyen, és hogy határozatait észszerű határidőn belül meghozza. Nem észszerű az, hogy a Bizottságnak több mint négy évre volt szüksége ahhoz, hogy a jelen ügyben meghozza a vizsgálatot elrendelő határozatot, és az sem, hogy a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év elteltével hozott határozatot.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/57

---

2019. november 8-án benyújtott kereset – W. S. Atkins International kontra Bizottság

(T-758/19. sz. ügy)

(2020/C 27/58)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: W. S. Atkins International Ltd (Epsom, Egyesült Királyság) (képviselők: M. Whitehouse és P. Halford solicitors)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i (EU) 2019/1352 bizottsági határozatot (HL 2019. L 216., 1. o.); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i (EU) 2019/1352 bizottsági határozatot (HL 2019. L 216., 1. o.);

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkét annyiban, amennyiben az sérti a felperesnek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát; és |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkét annyiban, amennyiben az sérti a felperesnek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát; és

| — | mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentességre vonatkozó szabályozás (a vitatott intézkedés) az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett, e rendelkezés hatálya alá tartozó gazdasági előnyt nyújt. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentességre vonatkozó szabályozás (a vitatott intézkedés) az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett, e rendelkezés hatálya alá tartozó gazdasági előnyt nyújt.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a referencia-rendszernek a „szelektivitás” elemzése céljából való meghatározása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a referencia-rendszernek a „szelektivitás” elemzése céljából való meghatározása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor az általa megállapított referencia-rendszer releváns célkitűzéseit hibásan, illetve hiányosan azonosította, és e célkitűzéseket nem megfelelően értelmezte. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor az általa megállapított referencia-rendszer releváns célkitűzéseit hibásan, illetve hiányosan azonosította, és e célkitűzéseket nem megfelelően értelmezte.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor a vitatott intézkedést az általa megállapított referencia-rendszertől való eltérésnek minősítette. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor a vitatott intézkedést az általa megállapított referencia-rendszertől való eltérésnek minősítette.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor a vitatott intézkedést prima facie szelektívnek minősítette, mivel tévesen állapította meg, hogy az jogi és ténybeli szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozásokat eltérő bánásmódban részesít. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor a vitatott intézkedést prima facie szelektívnek minősítette, mivel tévesen állapította meg, hogy az jogi és ténybeli szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozásokat eltérő bánásmódban részesít.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a vitatott intézkedés szelektivitásának értékelésekor figyelembe vette az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelvet, (1) noha e jogszabály csak azon időszak végét követően lépett hatályba, amely során a Bizottság megállapította, hogy a vitatott intézkedés állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a vitatott intézkedés szelektivitásának értékelésekor figyelembe vette az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelvet, (1) noha e jogszabály csak azon időszak végét követően lépett hatályba, amely során a Bizottság megállapította, hogy a vitatott intézkedés állami támogatásnak minősül.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozat meghozatala során az Egyesült Királyság adóztatási szuverenitását megsértve visszaélt hatáskörével. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozat meghozatala során az Egyesült Királyság adóztatási szuverenitását megsértve visszaélt hatáskörével.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor megállapította, hogy az állítólagos eltérés nem igazolt azzal kapcsolatosan, hogy a minősített hitelviszonyokból származó nem kereskedési pénzügyi nyereség adóztatása prima facie a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 371EB. szakaszának (egyesült királyságbeli tevékenységek) hatálya alá tartozik. Ami a „minősített forrásokra” és a „kamatmegfelelési nyereségre” vonatkozó mentességet illeti, a Bizottság határozata továbbá azért is hibás, mert e mentességek igazolását, illetve azok igazolásának hiányát illetően nem ad semmilyen indokolást. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor megállapította, hogy az állítólagos eltérés nem igazolt azzal kapcsolatosan, hogy a minősített hitelviszonyokból származó nem kereskedési pénzügyi nyereség adóztatása prima facie a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 371EB. szakaszának (egyesült királyságbeli tevékenységek) hatálya alá tartozik. Ami a „minősített forrásokra” és a „kamatmegfelelési nyereségre” vonatkozó mentességet illeti, a Bizottság határozata továbbá azért is hibás, mert e mentességek igazolását, illetve azok igazolásának hiányát illetően nem ad semmilyen indokolást.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdését és az (EU) 2015/1589 rendelet (2) 6. cikkét, továbbá az Alapjogi Charta 41. cikke szerinti megfelelő ügyintézés elvét. Közelebbről a Bizottság az eljárás megindítását elrendelő határozatában nem jelezte, hogy kétségei vannak a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti „75%-os mentesség” igazolását illetően, annak érdekében, hogy a csoporton belüli hitelezési tevékenységgel összefüggésben elkerülje a jelentős személyi funkciókkal kapcsolatos elemzés elvégzésével járó gyakorlati nehézségeket, továbbá nem adott megfelelő lehetőséget arra, hogy az érdekelt felek ezzel kapcsolatban kifejthessék észrevételeiket; a Bizottság a vizsgálat során e tekintetben nem kért észrevételeket az érdekelt felektől; és a megtámadott határozatban az érdekelt felek által e tekintetben benyújtott észrevételeket inkább figyelmen kívül hagyta. Következésképpen a megtámadott határozat semmis. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdését és az (EU) 2015/1589 rendelet (2) 6. cikkét, továbbá az Alapjogi Charta 41. cikke szerinti megfelelő ügyintézés elvét. Közelebbről a Bizottság az eljárás megindítását elrendelő határozatában nem jelezte, hogy kétségei vannak a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti „75%-os mentesség” igazolását illetően, annak érdekében, hogy a csoporton belüli hitelezési tevékenységgel összefüggésben elkerülje a jelentős személyi funkciókkal kapcsolatos elemzés elvégzésével járó gyakorlati nehézségeket, továbbá nem adott megfelelő lehetőséget arra, hogy az érdekelt felek ezzel kapcsolatban kifejthessék észrevételeiket; a Bizottság a vizsgálat során e tekintetben nem kért észrevételeket az érdekelt felektől; és a megtámadott határozatban az érdekelt felek által e tekintetben benyújtott észrevételeket inkább figyelmen kívül hagyta. Következésképpen a megtámadott határozat semmis.

| 10. | A tizedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy az egyesült királyságbeli társaságoknak a külföldi leányvállalatok nyeresége tekintetében „csak a belföldi eszközöknek és tevékenységeknek betudható mértékben” történő megadóztatása nem korlátozza a letelepedési szabadságot, és hogy a vitatott intézkedésnek nem kellett megfelelnie a Szerződésben biztosított szabadságoknak.
  A megtámadott határozat 2. cikkének megsemmisítése iránti (másodlagos) kérelmének alátámasztására a felperes a következő jogalapra hivatkozik: |
| --- | --- |

10.

A tizedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy az egyesült királyságbeli társaságoknak a külföldi leányvállalatok nyeresége tekintetében „csak a belföldi eszközöknek és tevékenységeknek betudható mértékben” történő megadóztatása nem korlátozza a letelepedési szabadságot, és hogy a vitatott intézkedésnek nem kellett megfelelnie a Szerződésben biztosított szabadságoknak.

A megtámadott határozat 2. cikkének megsemmisítése iránti (másodlagos) kérelmének alátámasztására a felperes a következő jogalapra hivatkozik:

| 11. | A tizenegyedik jogalap azon alapul, hogy még ha a megtámadott határozat állami támogatási programnak minősül is (amiről nincs szó), a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a támogatás visszatéríttetése nem sérti az uniós jog alapelveit, és amikor a visszatéríttetést arra tekintet nélkül rendelte el, hogy az ellenőrzött külföldi társaság letelepedése és a csoporton belüli, külföldi illetőségű társaságok számára való hitelezési tevékenysége valójában a letelepedési szabadság gyakorlásának körébe tartozik-e. Közelebbről a jelen ügyben a visszatéríttetés sérti a felperesnek az EUMSZ 49. cikk szerinti letelepedési szabadságát. E jogsértésre tekintettel a visszatéríttetésnek a megtámadott határozat 2. cikkében való elrendelését meg kell semmisíteni. |
| --- | --- |

11.

A tizenegyedik jogalap azon alapul, hogy még ha a megtámadott határozat állami támogatási programnak minősül is (amiről nincs szó), a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a támogatás visszatéríttetése nem sérti az uniós jog alapelveit, és amikor a visszatéríttetést arra tekintet nélkül rendelte el, hogy az ellenőrzött külföldi társaság letelepedése és a csoporton belüli, külföldi illetőségű társaságok számára való hitelezési tevékenysége valójában a letelepedési szabadság gyakorlásának körébe tartozik-e. Közelebbről a jelen ügyben a visszatéríttetés sérti a felperesnek az EUMSZ 49. cikk szerinti letelepedési szabadságát. E jogsértésre tekintettel a visszatéríttetésnek a megtámadott határozat 2. cikkében való elrendelését meg kell semmisíteni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

(2)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/59

---

2019. november 8-án benyújtott kereset – Yalwen kontra Bizottság

(T-759/19. sz. ügy)

(2020/C 27/59)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Yalwen Ltd (Birmingham, Egyesült Királyság) (képviselők: M. Whitehouse és P. Halford solicitors)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i (EU) 2019/1352 bizottsági határozatot (HL 2019. L 216., 1. o.); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egyesült Királyság által a CFC-csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban végrehajtott SA.44896. számú állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i (EU) 2019/1352 bizottsági határozatot (HL 2019. L 216., 1. o.);

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkét annyiban, amennyiben az sérti a felperesnek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát; és |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. cikkét annyiban, amennyiben az sérti a felperesnek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát; és

| — | mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre kötelezze a Bizottságot a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes tizenegy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentességre vonatkozó szabályozás (a vitatott intézkedés) az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett, e rendelkezés hatálya alá tartozó gazdasági előnyt nyújt. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentességre vonatkozó szabályozás (a vitatott intézkedés) az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett, e rendelkezés hatálya alá tartozó gazdasági előnyt nyújt.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a referencia-rendszernek a „szelektivitás” elemzése céljából való meghatározása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a referencia-rendszernek a „szelektivitás” elemzése céljából való meghatározása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor az általa megállapított referencia-rendszer releváns célkitűzéseit hibásan, illetve hiányosan azonosította, és e célkitűzéseket nem megfelelően értelmezte. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor az általa megállapított referencia-rendszer releváns célkitűzéseit hibásan, illetve hiányosan azonosította, és e célkitűzéseket nem megfelelően értelmezte.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor a vitatott intézkedést az általa megállapított referencia-rendszertől való eltérésnek minősítette. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor a vitatott intézkedést az általa megállapított referencia-rendszertől való eltérésnek minősítette.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor a vitatott intézkedést prima facie szelektívnek minősítette, mivel tévesen állapította meg, hogy az jogi és ténybeli szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozásokat eltérő bánásmódban részesít. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor a vitatott intézkedést prima facie szelektívnek minősítette, mivel tévesen állapította meg, hogy az jogi és ténybeli szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozásokat eltérő bánásmódban részesít.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a vitatott intézkedés szelektivitásának értékelésekor figyelembe vette az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelvet, (1) noha e jogszabály csak azon időszak végét követően lépett hatályba, amely során a Bizottság megállapította, hogy a vitatott intézkedés állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a vitatott intézkedés szelektivitásának értékelésekor figyelembe vette az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelvet, (1) noha e jogszabály csak azon időszak végét követően lépett hatályba, amely során a Bizottság megállapította, hogy a vitatott intézkedés állami támogatásnak minősül.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozat meghozatala során az Egyesült Királyság adóztatási szuverenitását megsértve visszaélt hatáskörével. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozat meghozatala során az Egyesült Királyság adóztatási szuverenitását megsértve visszaélt hatáskörével.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor megállapította, hogy az állítólagos eltérés nem igazolt azzal kapcsolatosan, hogy a minősített hitelviszonyokból származó nem kereskedési pénzügyi nyereség adóztatása prima facie a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 371EB. szakaszának (egyesült királyságbeli tevékenységek) hatálya alá tartozik. Ami a „minősített forrásokra” és a „kamatmegfelelési nyereségre” vonatkozó mentességet illeti, a Bizottság határozata továbbá azért is hibás, mert e mentességek igazolását, illetve azok igazolásának hiányát illetően nem ad semmilyen indokolást. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, amikor megállapította, hogy az állítólagos eltérés nem igazolt azzal kapcsolatosan, hogy a minősített hitelviszonyokból származó nem kereskedési pénzügyi nyereség adóztatása prima facie a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 371EB. szakaszának (egyesült királyságbeli tevékenységek) hatálya alá tartozik. Ami a „minősített forrásokra” és a „kamatmegfelelési nyereségre” vonatkozó mentességet illeti, a Bizottság határozata továbbá azért is hibás, mert e mentességek igazolását, illetve azok igazolásának hiányát illetően nem ad semmilyen indokolást.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdését és az (EU) 2015/1589 rendelet (2) 6. cikkét, továbbá az Alapjogi Charta 41. cikke szerinti megfelelő ügyintézés elvét. Közelebbről a Bizottság az eljárás megindítását elrendelő határozatában nem jelezte, hogy kétségei vannak a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti „75%-os mentesség” igazolását illetően, annak érdekében, hogy a csoporton belüli hitelezési tevékenységgel összefüggésben elkerülje a jelentős személyi funkciókkal kapcsolatos elemzés elvégzésével járó gyakorlati nehézségeket, továbbá nem adott megfelelő lehetőséget arra, hogy az érdekelt felek ezzel kapcsolatban kifejthessék észrevételeiket; a Bizottság a vizsgálat során e tekintetben nem kért észrevételeket az érdekelt felektől; és a megtámadott határozatban az érdekelt felek által e tekintetben benyújtott észrevételeket inkább figyelmen kívül hagyta. Következésképpen a megtámadott határozat semmis. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdését és az (EU) 2015/1589 rendelet (2) 6. cikkét, továbbá az Alapjogi Charta 41. cikke szerinti megfelelő ügyintézés elvét. Közelebbről a Bizottság az eljárás megindítását elrendelő határozatában nem jelezte, hogy kétségei vannak a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti „75%-os mentesség” igazolását illetően, annak érdekében, hogy a csoporton belüli hitelezési tevékenységgel összefüggésben elkerülje a jelentős személyi funkciókkal kapcsolatos elemzés elvégzésével járó gyakorlati nehézségeket, továbbá nem adott megfelelő lehetőséget arra, hogy az érdekelt felek ezzel kapcsolatban kifejthessék észrevételeiket; a Bizottság a vizsgálat során e tekintetben nem kért észrevételeket az érdekelt felektől; és a megtámadott határozatban az érdekelt felek által e tekintetben benyújtott észrevételeket inkább figyelmen kívül hagyta. Következésképpen a megtámadott határozat semmis.

| 10. | A tizedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy az egyesült királyságbeli társaságoknak a külföldi leányvállalatok nyeresége tekintetében „csak a belföldi eszközöknek és tevékenységeknek betudható mértékben” történő megadóztatása nem korlátozza a letelepedési szabadságot, és hogy a vitatott intézkedésnek nem kellett megfelelnie a Szerződésben biztosított szabadságoknak.
  A megtámadott határozat 2. cikkének megsemmisítése iránti (másodlagos) kérelmének alátámasztására a felperes a következő jogalapra hivatkozik: |
| --- | --- |

10.

A tizedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy az egyesült királyságbeli társaságoknak a külföldi leányvállalatok nyeresége tekintetében „csak a belföldi eszközöknek és tevékenységeknek betudható mértékben” történő megadóztatása nem korlátozza a letelepedési szabadságot, és hogy a vitatott intézkedésnek nem kellett megfelelnie a Szerződésben biztosított szabadságoknak.

A megtámadott határozat 2. cikkének megsemmisítése iránti (másodlagos) kérelmének alátámasztására a felperes a következő jogalapra hivatkozik:

| 11. | A tizenegyedik jogalap azon alapul, hogy még ha a megtámadott határozat állami támogatási programnak minősül is (amiről nincs szó), a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a támogatás visszatéríttetése nem sérti az uniós jog alapelveit, és amikor a visszatéríttetést arra tekintet nélkül rendelte el, hogy az EKT letelepedése és a csoporton belüli, külföldi illetőségű társaságok számára való hitelezési tevékenysége valójában a letelepedési szabadság gyakorlásának körébe tartozik-e. Közelebbről a jelen ügyben a visszatéríttetés sérti a felperesnek az EUMSZ 49. cikk szerinti letelepedési szabadságát. E jogsértésre tekintettel a visszatéríttetésnek a megtámadott határozat 2. cikkében való elrendelését meg kell semmisíteni. |
| --- | --- |

11.

A tizenegyedik jogalap azon alapul, hogy még ha a megtámadott határozat állami támogatási programnak minősül is (amiről nincs szó), a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a támogatás visszatéríttetése nem sérti az uniós jog alapelveit, és amikor a visszatéríttetést arra tekintet nélkül rendelte el, hogy az EKT letelepedése és a csoporton belüli, külföldi illetőségű társaságok számára való hitelezési tevékenysége valójában a letelepedési szabadság gyakorlásának körébe tartozik-e. Közelebbről a jelen ügyben a visszatéríttetés sérti a felperesnek az EUMSZ 49. cikk szerinti letelepedési szabadságát. E jogsértésre tekintettel a visszatéríttetésnek a megtámadott határozat 2. cikkében való elrendelését meg kell semmisíteni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

(2)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/61

---

2019. november 12-én benyújtott kereset – CAPA és társai kontra Bizottság

(T-777/19. sz. ügy)

(2020/C 27/60)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Coopérative des artisans pêcheurs associés (CAPA) (Le Tréport, Franciaország) és további 10 felperes (képviselők: M. Le Berre ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;

következtetésképpen pedig:

| — | semmisítse meg a 2019. július 26-i C(2019)5498 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2019. július 26-i C(2019)5498 final bizottsági határozatot;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek két jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy megsértették a felpereseket az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése alapján megillető alapvető eljárási jogokat, amennyiben a megtámadott határozat elfogadásának körülményei és e határozat tartalma azt mutatják, hogy a Bizottságnak ténylegesen kétségei voltak a hivatalos vizsgálati eljárás lefolytatása tekintetben. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy megsértették a felpereseket az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése alapján megillető alapvető eljárási jogokat, amennyiben a megtámadott határozat elfogadásának körülményei és e határozat tartalma azt mutatják, hogy a Bizottságnak ténylegesen kétségei voltak a hivatalos vizsgálati eljárás lefolytatása tekintetben.

| 2. | A második, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

2.

A második, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/61

---

2019. november 15-én benyújtott kereset – Sped-Pro S. A. kontra Bizottság

(T-791/19. sz. ügy)

(2020/C 27/61)

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Felperes: Sped-Pro S. A. (Varsó, Lengyelország) (képviselő: Małgorzata Kozak, jogtanácsos [radca prawny])

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a felperes kérelmét a 773/2004 rendelet (1) 7. cikkének (2) bekezdése alapján elutasító, 2019. augusztus 12-i C(2019) 6099 final (AT.40459. számú ügy) európai bizottsági határozatot, valamint |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperes kérelmét a 773/2004 rendelet (1) 7. cikkének (2) bekezdése alapján elutasító, 2019. augusztus 12-i C(2019) 6099 final (AT.40459. számú ügy) európai bizottsági határozatot, valamint

| — | az Európai Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | A lényeges eljárási szabályok megsértésére alapított első jogalap.
  A felperes szerint a Bizottság megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (1) bekezdésével és a 41. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összefüggésben értelmezett 1/2003 rendelet (2) 7. cikkének (1) és (2) bekezdését, valamint a 773/2004 rendelet 7. cikkének (1) bekezdését, azáltal hogy megsértette az észszerű határidő elvét, mivel a határozatot csak közel két évvel a panasz elutasítására irányuló szándékról tájékoztató 2017. szeptember 13-i levél közlése után fogadta el, ami befolyásolta az eljárás kimenetelét. A Bizottság megsértette az ügy megvizsgálásához fűződő felperesi jogot is, és nem indokolta részletesen a panasz elutasításának okait, ami tükröződött a panasz elutasítására irányuló szándékról tájékoztató 2017. szeptember 13-i levél általános tartalmában és a megtámadott határozat lakonikus indokolásában. |
| --- | --- |

1.

A lényeges eljárási szabályok megsértésére alapított első jogalap.

A felperes szerint a Bizottság megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (1) bekezdésével és a 41. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összefüggésben értelmezett 1/2003 rendelet (2) 7. cikkének (1) és (2) bekezdését, valamint a 773/2004 rendelet 7. cikkének (1) bekezdését, azáltal hogy megsértette az észszerű határidő elvét, mivel a határozatot csak közel két évvel a panasz elutasítására irányuló szándékról tájékoztató 2017. szeptember 13-i levél közlése után fogadta el, ami befolyásolta az eljárás kimenetelét. A Bizottság megsértette az ügy megvizsgálásához fűződő felperesi jogot is, és nem indokolta részletesen a panasz elutasításának okait, ami tükröződött a panasz elutasítására irányuló szándékról tájékoztató 2017. szeptember 13-i levél általános tartalmában és a megtámadott határozat lakonikus indokolásában.

| 2. | A Szerződések megsértésére alapított második jogalap.
  A felperes szerint a Bizottság megsértette a hatékony bírói jogvédelemhez való jogot, azaz az EUSZ 2. cikket együttesen értelmezve az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével, mivel azt állapította meg, hogy az Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (verseny- és fogyasztóvédelmi hivatal, Lengyelország) elnöke „különösen megfelelő szervnek tűnik a panaszban [...] felvetett kérdések megvizsgálására” (a megtámadott határozat 21. pontja), és mivel ily módon figyelmen kívül hagyta legalábbis az észszerű kétségeket a jogállamiság lengyelországi fenntartására és ezzel összefüggésben a bírók függetlenségére, valamint az Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów elnökének függetlenségére vonatkozóan. A Bizottság figyelmen kívül hagyta többek között a lengyelországi bírósági rendszer átszervezésének kérdését, valamint azt a tényt, hogy a verseny- és a fogyasztóvédelem területére tartozó ügyeket a Sąd Najwyższyn (legfelsőbb bíróság) az új, rendkívüli felülvizsgálati és közügyi kamara vizsgálja, amelynek kinevezési szabályai hasonlóak a fegyelmi tanács kinevezési szabályaihoz. |
| --- | --- |

2.

A Szerződések megsértésére alapított második jogalap.

A felperes szerint a Bizottság megsértette a hatékony bírói jogvédelemhez való jogot, azaz az EUSZ 2. cikket együttesen értelmezve az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével, mivel azt állapította meg, hogy az Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (verseny- és fogyasztóvédelmi hivatal, Lengyelország) elnöke „különösen megfelelő szervnek tűnik a panaszban [...] felvetett kérdések megvizsgálására” (a megtámadott határozat 21. pontja), és mivel ily módon figyelmen kívül hagyta legalábbis az észszerű kétségeket a jogállamiság lengyelországi fenntartására és ezzel összefüggésben a bírók függetlenségére, valamint az Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów elnökének függetlenségére vonatkozóan. A Bizottság figyelmen kívül hagyta többek között a lengyelországi bírósági rendszer átszervezésének kérdését, valamint azt a tényt, hogy a verseny- és a fogyasztóvédelem területére tartozó ügyeket a Sąd Najwyższyn (legfelsőbb bíróság) az új, rendkívüli felülvizsgálati és közügyi kamara vizsgálja, amelynek kinevezési szabályai hasonlóak a fegyelmi tanács kinevezési szabályaihoz.

| 3. | A szintén a Szerződések megsértésére alapított harmadik jogalap.
  A felperes szerint a Bizottság megsértette az EUMSZ 102. cikket, összefüggésben értelmezve az EUMSZ 17. cikk (1) bekezdésének második mondatával és a 773/2004/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével, valamint az 1/2003/EK tanácsi rendelet 7. cikkének (1) és (2) bekezdésével, mivel az uniós érdek értékelése és az érintett piac meghatározása során nyilvánvaló értékelési hibát követett el. A Bizottság úgy vélte, hogy a piac, amelyen az állítólagos jogsértés bekövetkezett „alapvetően a belföldi vasúti piacra korlátozódott, még akkor is, ha az állítólagos jogsértés a külföldön bejegyzett vállalkozásokat is érinthette volna”. A Bizottság az EUMSZ 102. cikk hatékony érvényesülését (effet utile) sem biztosította. |
| --- | --- |

3.

A szintén a Szerződések megsértésére alapított harmadik jogalap.

A felperes szerint a Bizottság megsértette az EUMSZ 102. cikket, összefüggésben értelmezve az EUMSZ 17. cikk (1) bekezdésének második mondatával és a 773/2004/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével, valamint az 1/2003/EK tanácsi rendelet 7. cikkének (1) és (2) bekezdésével, mivel az uniós érdek értékelése és az érintett piac meghatározása során nyilvánvaló értékelési hibát követett el. A Bizottság úgy vélte, hogy a piac, amelyen az állítólagos jogsértés bekövetkezett „alapvetően a belföldi vasúti piacra korlátozódott, még akkor is, ha az állítólagos jogsértés a külföldön bejegyzett vállalkozásokat is érinthette volna”. A Bizottság az EUMSZ 102. cikk hatékony érvényesülését (effet utile) sem biztosította.

---

(1)  A Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i 773/2004/EK bizottsági rendelet (HL 2004. L 123., 18. o.; magyar nyelvű különkiadás: 8. fejezet, 3. kötet, 81. o.).

(2)  A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2003. L 1., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás: 8. fejezet, 2. kötet, 205. o.).

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/63

---

2019. november 20-án benyújtott kereset – DTE Systems kontra EUIPO – Speed-Buster (PedalBox +)

(T-801/19. sz. ügy)

(2020/C 27/62)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: DTE Systems GmbH (Recklinghausen, Németország) (képviselő: U. Vietmeyer ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Speed-Buster GmbH & Co. KG (Sinzig, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: PedalBox +európai uniós szóvédjegy– 16 637 266. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 5-én hozott határozata (R 1934/2018-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül az alperes törlési osztályának 2018. augusztus 1-jei16 223 C. sz. (törlés) határozatát és az alperes első fellebbezési tanácsának az R 1934/2018-1. sz. fellebbezési eljárásban 2019. szeptember 5-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az alperes törlési osztályának 2018. augusztus 1-jei16 223 C. sz. (törlés) határozatát és az alperes első fellebbezési tanácsának az R 1934/2018-1. sz. fellebbezési eljárásban 2019. szeptember 5-én hozott határozatát;

| — | a 16 637 266. sz. európai uniós védjegyet teljes mértékben, az alperes által lajstromba vett és hitelesített módon tartsa lajstromban; |
| --- | --- |

—

a 16 637 266. sz. európai uniós védjegyet teljes mértékben, az alperes által lajstromba vett és hitelesített módon tartsa lajstromban;

| — | másodlagosan, amennyiben az ügyben eljáró bíróság arra az álláspontra jut, hogy további tényállási elemek megállapítása szükséges, kötelezze az alperest, hogy határozzon újból a „PedalBox +” szabadon tartandóságáról, figyelmen kívül hagyva a SPEED-BUSTER GmbH & Co. KG., Mosaikweg 18, 53489 Sinzig, Németország, illetve a CPA Performance GmbH, Jurastraße 1, 73119 Zell unter Aichelberg, Németország termékcímkézését. |
| --- | --- |

—

másodlagosan, amennyiben az ügyben eljáró bíróság arra az álláspontra jut, hogy további tényállási elemek megállapítása szükséges, kötelezze az alperest, hogy határozzon újból a „PedalBox +” szabadon tartandóságáról, figyelmen kívül hagyva a SPEED-BUSTER GmbH & Co. KG., Mosaikweg 18, 53489 Sinzig, Németország, illetve a CPA Performance GmbH, Jurastraße 1, 73119 Zell unter Aichelberg, Németország termékcímkézését.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (2) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (2) bekezdésének megsértése.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/64

---

2019. november 21-én benyújtott kereset – Ultrasun kontra EUIPO (ultrasun)

(T-805/19. sz. ügy)

(2020/C 27/63)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Ultrasun AG (Zürich, Svájc) (képviselők: A. von Mühlendahl und H. Hartwig ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: ultrasun európai uniós, színes ábrás védjegy bejelentése– 17 898 795. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 5-én hozott határozata (R 531/2019-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a felperesnek a fellebbezési tanács előtt felmerült költségeit is. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a felperesnek a fellebbezési tanács előtt felmerült költségeit is.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikke (1) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikke (1) bekezdésének megsértése.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/64

---

2019. november 21-én benyújtott kereset – Govern d’Andorra kontra EUIPO (Andorra)

(T-806/19. sz. ügy)

(2020/C 27/64)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Govern d’Andorra (képviselő: P. González-Bueno Catalán de Ocón ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: az Andorra európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 16 797 912. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. augusztus 26-án hozott határozata (R 737/2018-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése;

| — | a jogbiztonság elvének sérülése amiatt, hogy az EUIPO gyakorlatától eltérő határozat született igen hasonló védjegyek tekintetében, és a határozatokat indokolni kell. |
| --- | --- |

—

a jogbiztonság elvének sérülése amiatt, hogy az EUIPO gyakorlatától eltérő határozat született igen hasonló védjegyek tekintetében, és a határozatokat indokolni kell.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/65

---

2019. november 25-én benyújtott kereset – Silgan International és Silgan Closures kontra Bizottság

(T-808/19. sz. ügy)

(2020/C 27/65)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperesek: Silgan International Holdings BV (Amszterdam, Hollandia) és Silgan Closures GmbH (München, Németország) (képviselők: D. Seeliger, H. Wollmann, R. Grafunder, B. Meyring és E. Venot ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa semmisnek a Bizottság által az AT.40522 – Metal Packaging (ex Pandora) ügyben 2019. november 20-án hozott, információk szolgáltatására kötelező C(2019) 85 01 final határozatot, és |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa semmisnek a Bizottság által az AT.40522 – Metal Packaging (ex Pandora) ügyben 2019. november 20-án hozott, információk szolgáltatására kötelező C(2019) 85 01 final határozatot, és

| — | a Bizottságot kötelezze a felperesek részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a felperesek részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A kereset a következő jogalapokon alapul.

| 1. | Első jogalap: a védelemhez való jog figyelmen kívül hagyása
  Az első jogalap keretében a felperesek előadják, hogy a megtámadott határozat figyelmen kívül hagyja a védelemhez való alapvető jogot, mivel a feltett kérdések túlnyomó részben olyan okiratokon és információkon alapulnak, amelyeket a felperesek korábban mentességben részesülő felekként adtak át a Bundeskartellamt (szövetségi kartellhatóság, Németország) részére az előtte folyamatban lévő eljárás során. A Bizottság ezeket az okiratokat és információkat a Bundeskartellamttal folytatott megengedhetetlen információcsere, illetve az azon alapuló jogellenes vizsgálat részeként szerezte be. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: a védelemhez való jog figyelmen kívül hagyása

Az első jogalap keretében a felperesek előadják, hogy a megtámadott határozat figyelmen kívül hagyja a védelemhez való alapvető jogot, mivel a feltett kérdések túlnyomó részben olyan okiratokon és információkon alapulnak, amelyeket a felperesek korábban mentességben részesülő felekként adtak át a Bundeskartellamt (szövetségi kartellhatóság, Németország) részére az előtte folyamatban lévő eljárás során. A Bizottság ezeket az okiratokat és információkat a Bundeskartellamttal folytatott megengedhetetlen információcsere, illetve az azon alapuló jogellenes vizsgálat részeként szerezte be.

| 2. | Második jogalap: a szubszidiaritás elvének megsértése folytán a Bizottság hatáskörének hiánya
  A második jogalap keretében a felperesek előadják, hogy a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy velük szemben eljárást folytasson és elfogadja a megtámadott határozatot. Tekintettel ugyanis a Bundeskartellamt által elvégzett kiterjedt vizsgálatokra és arra a nemzeti eljárásra, amely már lehetővé teszi az ügy eldöntését, nem világos, hogy a Bundeskartellamt miért nem lett volna alkalmas arra, hogy ebben az ügyben végig lefolytassa a vizsgálatot, illetve hogy a Bizottság miért van kedvezőbb helyzetben a vitatott vizsgálati intézkedés végrehajtására. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: a szubszidiaritás elvének megsértése folytán a Bizottság hatáskörének hiánya

A második jogalap keretében a felperesek előadják, hogy a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy velük szemben eljárást folytasson és elfogadja a megtámadott határozatot. Tekintettel ugyanis a Bundeskartellamt által elvégzett kiterjedt vizsgálatokra és arra a nemzeti eljárásra, amely már lehetővé teszi az ügy eldöntését, nem világos, hogy a Bundeskartellamt miért nem lett volna alkalmas arra, hogy ebben az ügyben végig lefolytassa a vizsgálatot, illetve hogy a Bizottság miért van kedvezőbb helyzetben a vitatott vizsgálati intézkedés végrehajtására.

| 3. | Harmadik jogalap: elégtelen indokolás
  A harmadik jogalap keretében a felperesek előadják, hogy a megtámadott határozatnak elégtelen az indokolása, mivel nem tartalmaz magyarázatot arra vonatkozóan, hogy a Bizottság a szubszidiaritás elvének fényében miért ítéli úgy, hogy hatáskörrel rendelkezik a felperesekkel szembeni vizsgálat lefolytatására. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: elégtelen indokolás

A harmadik jogalap keretében a felperesek előadják, hogy a megtámadott határozatnak elégtelen az indokolása, mivel nem tartalmaz magyarázatot arra vonatkozóan, hogy a Bizottság a szubszidiaritás elvének fényében miért ítéli úgy, hogy hatáskörrel rendelkezik a felperesekkel szembeni vizsgálat lefolytatására.

| 4. | Negyedik jogalap: az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerinti megfelelő ügyintézéshez való jog megsértése
  A negyedik jogalap keretében a felperesek azt állítják, hogy a Bizottság megsértette a megfelelő ügyintézés elvét és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkét, mivel a megtámadott határozat aránytalan volt, továbbá megsértette a felperesek jogos bizalmát, valamint a pártatlanság és a tisztességes eljárás elvét. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerinti megfelelő ügyintézéshez való jog megsértése

A negyedik jogalap keretében a felperesek azt állítják, hogy a Bizottság megsértette a megfelelő ügyintézés elvét és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkét, mivel a megtámadott határozat aránytalan volt, továbbá megsértette a felperesek jogos bizalmát, valamint a pártatlanság és a tisztességes eljárás elvét.

| 5. | Ötödik jogalap: hatáskörrel való visszaélés
  Az ötödik jogalap keretében a felperesek előadják, hogy az információkérés a céljaival ellentétes megfontolásokon alapul, mivel a Bizottság a vizsgálati eljárás, különösen pedig a megtámadott határozat révén a Bundeskartellamttal együttműködve azt a célt követi, hogy megkerülje az EUMSZ 101. cikk megsértésének szankcionálására vonatkozó azon rendelkezéseket, amelyeket a német jog előír. |
| --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: hatáskörrel való visszaélés

Az ötödik jogalap keretében a felperesek előadják, hogy az információkérés a céljaival ellentétes megfontolásokon alapul, mivel a Bizottság a vizsgálati eljárás, különösen pedig a megtámadott határozat révén a Bundeskartellamttal együttműködve azt a célt követi, hogy megkerülje az EUMSZ 101. cikk megsértésének szankcionálására vonatkozó azon rendelkezéseket, amelyeket a német jog előír.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/66

---

2019. november 22-én benyújtott kereset – Liga Nacional de Fútbol Profesional kontra EUIPO (El Clasico)

(T-809/19. sz. ügy)

(2020/C 27/66)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Liga Nacional de Fútbol Profesional (Madrid, Spanyolország) (képviselő: C. Casas Feu ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: El Clasico ábrás védjegy Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozása – 1 379 292. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. október 1-jén hozott határozata (R 1966/2018-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | ítéletében engedélyezze az El Clasico (összetett) ábrás védjegy Európai Uniót megjelölő 1 379 292. sz. nemzetközi lajstromozását a 41. osztály vonatkozásában a Liga Nacional de Fútbol Profesional jogosult javára; |
| --- | --- |

—

ítéletében engedélyezze az El Clasico (összetett) ábrás védjegy Európai Uniót megjelölő 1 379 292. sz. nemzetközi lajstromozását a 41. osztály vonatkozásában a Liga Nacional de Fútbol Profesional jogosult javára;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (3) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (3) bekezdésének megsértése.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/67

---

2019. november 22-én benyújtott kereset – Nutravita kontra EUIPO – Pegaso (nutravita Healthy Mind, Body & Soul.)

(T-814/19. sz. ügy)

(2020/C 27/67)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Nutravita Ltd (Maidenhead, Egyesült Királyság) (képviselők: H. Dhondt és J. Cassiman ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Pegaso Srl (Negrar, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: a világoszöld és fekete színű nutravita Healthy Mind, Body & Soul. európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 16 255 804. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 11-én hozott határozata (R 80/2019-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a vitatott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a vitatott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 47. cikke (2) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 47. cikke (2) bekezdésének megsértése;

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének megsértése;

| — | Az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 10. cikke (3) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 10. cikke (3) bekezdésének megsértése;

| — | Az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 71. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 71. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikke (1) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikke (1) bekezdésének megsértése;

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/68

---

2019. november 27-én benyújtott kereset – Olimp Laboratories kontra EUIPO – OmniVision (Hydrovision)

(T-817/19. sz. ügy)

(2020/C 27/68)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Olimp Laboratories sp. z o.o. (Dębica, Lengyelország) (képviselő: M. Kondrat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: OmniVision GmbH (Puchheim, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: Hydrovision európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 16 286 841. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 13-án hozott határozata (R 2371/2018-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és újbóli megvizsgálásra utalja vissza az EUIPO elé; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és újbóli megvizsgálásra utalja vissza az EUIPO elé;

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot;

| — | a felperes javára ítélje meg a költségeket. |
| --- | --- |

—

a felperes javára ítélje meg a költségeket.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | a bizalomvédelem és a jogbiztonság elvének megsértése. |
| --- | --- |

—

a bizalomvédelem és a jogbiztonság elvének megsértése.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/69

---

2019. november 27-én benyújtott kereset – Dvectis CZ kontra EUIPO – Yado (támasztó párnák)

(T-818/19. sz. ügy)

(2020/C 27/69)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Dvectis CZ s.r.o. (Brno, Cseh Köztársaság) (képviselő: J. Svojanovská ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Yado s.r.o. (Handlová, Szlovákia)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott formatervezési minta jogosultja: a felperes

A vitatott formatervezési minta: 3222 504–0001. sz. közösségi formatervezési minta

A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 10-én hozott határozata (R 513/2018-3. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az alperest kötelezze a felperes eljárási költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a felperes eljárási költségeinek viselésére.

Amennyiben a Törvényszék a fenti kérelmeknek nem ad helyt, a felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a fent említett határozatot oly módon változtassa meg, hogy a felperes 2018. március 21-i fellebbezésének teljes egészében helyt ad, és a szóban forgó formatervezési minta érvényes marad; |
| --- | --- |

—

a fent említett határozatot oly módon változtassa meg, hogy a felperes 2018. március 21-i fellebbezésének teljes egészében helyt ad, és a szóban forgó formatervezési minta érvényes marad;

| — | az alperest kötelezze a felperes eljárási költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a felperes eljárási költségeinek viselésére.

Jogalap

| — | Alapvető eljárási követelmények megsértése. |
| --- | --- |

—

Alapvető eljárási követelmények megsértése.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/70

---

2019. december 2-án benyújtott kereset – Man and Machine kontra EUIPO – Bim Freelance (bim ready)

(T-819/19. sz. ügy)

(2020/C 27/70)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Man and Machine Ltd (Thame Oxfordshire, Egyesült Királyság) (képviselő: R. Peto ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Bim Freelance Corp. (Miami, Florida, Egyesült Államok)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: bim ready ábrás védjegy Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozása – 1 395 265. sz., az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 17-én hozott határozata (R 317/2019-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/70

---

2019. december 2-án benyújtott kereset – Herlyn und Beck kontra EUIPO – Brillux (B.home)

(T-821/19. sz. ügy)

(2020/C 27/71)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Sonja Herlyn (Grünwald, Németország) (képviselő: H. Hofmann ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Brillux GmbH & Co. KG (Münster, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: B.home európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 16 961 336. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. szeptember 24-én hozott határozata (R 373/2019-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a megtámadott határozatot helyezze hatályon kívül vagy változtassa meg, és hagyja helyben a felszólalási osztálynak az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) B2976549. sz. eljárásában 2018. december 10-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozatot helyezze hatályon kívül vagy változtassa meg, és hagyja helyben a felszólalási osztálynak az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) B2976549. sz. eljárásában 2018. december 10-én hozott határozatát;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére;

| — | tűzzön ki határnapot a tárgyalásra. |
| --- | --- |

—

tűzzön ki határnapot a tárgyalásra.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/71

---

2019. december 3-án benyújtott kereset – Asoliva és Anierac kontra Bizottság

(T-822/19. sz. ügy)

(2020/C 27/72)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperesek: Asociación Española de la Industria y Comercio Exportador de Aceite de Oliva (Asoliva) (Madrid, Spanyolország) és Asociación Nacional de Industriales Envasadores y Refinadores de Aceites Comestibles (Anierac) (Madrid) (képviselő: V. Rodríguez Fuentes ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék semmisítse meg az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekről szóló 2568/91/EGK rendelet módosításáról szóló, 2019. szeptember 27-i (EU) 2019/1604 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 250., 2019.9.30) 1. cikke 1. pontjának a) alpontját

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, a Szerződések megsértésére alapított jogalap






  — | A felperesek azt állítják, hogy a megtámadott aktus azzal, hogy az olívaolaj nem megfelelő minősége iuris et de iure vélelmét állítja fel, amelyből szankciók származnak, megsérti az ártatlanság vélelmének elvét és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 48. cikkét. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a Szerződések megsértésére alapított jogalap

—

A felperesek azt állítják, hogy a megtámadott aktus azzal, hogy az olívaolaj nem megfelelő minősége iuris et de iure vélelmét állítja fel, amelyből szankciók származnak, megsérti az ártatlanság vélelmének elvét és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 48. cikkét.

| 2. | A második, a jogbiztonság elvének megsértésére alapított jogalap






  — | A felperesek azt állítják, hogy a nem megfelelő minőségnek a megtámadott aktusban meghatározott iuris et de iure vélelme ellentétes a jogbiztonsággal, mivel egy olyan módszeren alapul, amely a pontosság hiánya miatt nem teszi lehetővé, hogy a megfelelő biztonsággal előre lehessen látni a megkövetelhető normának való megfelelést. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, a jogbiztonság elvének megsértésére alapított jogalap

—

A felperesek azt állítják, hogy a nem megfelelő minőségnek a megtámadott aktusban meghatározott iuris et de iure vélelme ellentétes a jogbiztonsággal, mivel egy olyan módszeren alapul, amely a pontosság hiánya miatt nem teszi lehetővé, hogy a megfelelő biztonsággal előre lehessen látni a megkövetelhető normának való megfelelést.

| 3. | A harmadik, az arányosság elvének a vállalkozás szabadságára tekintettel való megsértésére alapított jogalap






  — | A felperesek azt állítják, hogy a nem megfelelő minőségnek a megtámadott aktusban meghatározott iuris et de iure vélelme aránytalanul korlátozza a vállalkozás szabadságát azáltal, hogy egy pontatlan módszerrel annak korlátozását írja elő, amelyből azonban abszolút következmények erednek anélkül, hogy figyelembevételre kerülnének más, már létező vizsgálati módszerek vagy eszközök. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, az arányosság elvének a vállalkozás szabadságára tekintettel való megsértésére alapított jogalap

—

A felperesek azt állítják, hogy a nem megfelelő minőségnek a megtámadott aktusban meghatározott iuris et de iure vélelme aránytalanul korlátozza a vállalkozás szabadságát azáltal, hogy egy pontatlan módszerrel annak korlátozását írja elő, amelyből azonban abszolút következmények erednek anélkül, hogy figyelembevételre kerülnének más, már létező vizsgálati módszerek vagy eszközök.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/72 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/72

---

A Törvényszék 2019. november 25-i végzése – Lipitalia 2000 és Assograssi kontra Bizottság

(T-189/18. sz. ügy) (1)

(2020/C 27/73)

Az eljárás nyelve: olasz

Az első tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 166., 2018.5.14.

---

| 27.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 27/72 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 27/72

---

A Törvényszék 2019. november 26-i végzése – Stada Arzneimittel kontra EUIPO (Két egymás fölött elrendezett, ívelt piros vonal ábrázolása)

(T-290/19. sz. ügy) (1)

(2020/C 27/74)

Az eljárás nyelve: német

A hatodik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 213., 2019.6.24.

---