# Uradni list C 290/29.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 290 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6529. julij 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 290

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6529. julij 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 568. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 23. 3. 2022–24. 3. 2022 |
| 2022/C 290/01 | Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vojna v Ukrajini ter njene gospodarske, socialne in okoljske posledice | 1 |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 568. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 23. 3. 2022–24. 3. 2022 |
| 2022/C 290/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ukrepi EU za obdobje po pandemiji COVID-19: boljše okrevanje s športom (mnenje na lastno pobudo) | 6 |
| 2022/C 290/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Nov okvir za sporazume o prosti trgovini, gospodarskem partnerstvu in naložbah, ki bo zagotavljal dejansko udeležbo organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev ter ozaveščenost javnosti (mnenje na lastno pobudo) | 11 |
| 2022/C 290/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Pogoji za družbeno sprejemljiv energetski in nizkoogljični prehod (raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva Sveta EU) | 22 |
| 2022/C 290/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Krepitev mehanizma EU na področju civilne zaščite za izboljšanje zmogljivosti EU za odzivanje na skrajnje dogodke, tudi zunaj njenih meja (raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva) | 30 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

568. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 23. 3. 2022–24. 3. 2022

2022/C 290/01

Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vojna v Ukrajini ter njene gospodarske, socialne in okoljske posledice

1

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

568. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 23. 3. 2022–24. 3. 2022

2022/C 290/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ukrepi EU za obdobje po pandemiji COVID-19: boljše okrevanje s športom (mnenje na lastno pobudo)

6

2022/C 290/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Nov okvir za sporazume o prosti trgovini, gospodarskem partnerstvu in naložbah, ki bo zagotavljal dejansko udeležbo organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev ter ozaveščenost javnosti (mnenje na lastno pobudo)

11

2022/C 290/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Pogoji za družbeno sprejemljiv energetski in nizkoogljični prehod (raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva Sveta EU)

(raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva Sveta EU)

22

2022/C 290/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Krepitev mehanizma EU na področju civilne zaščite za izboljšanje zmogljivosti EU za odzivanje na skrajnje dogodke, tudi zunaj njenih meja (raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva)

(raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva)

30

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 568. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 23. 3. 2022–24. 3. 2022 |
| 2022/C 290/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Poročilo o strateškem predvidevanju za leto 2021 – Zmogljivost in svoboda ukrepanja EU (COM(2021) 750 final) | 35 |
| 2022/C 290/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede zahtev za kreditno tveganje, tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja, operativno tveganje, tržno tveganje in izstopni prag (COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD)) | 40 |
| 2022/C 290/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o določitvi pravil za preprečevanje zlorabe slamnatih subjektov za davčne namene in spremembi Direktive 2011/16/EU (COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS)) | 45 |
| 2022/C 290/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine v Uniji (COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS)) | 52 |
| 2022/C 290/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske enotne točke dostopa, ki zagotavlja centraliziran dostop do javno dostopnih informacij, pomembnih za finančne storitve, kapitalske trge in trajnostnost (COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)) – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih direktiv glede vzpostavitve in delovanja evropske enotne točke dostopa (COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih uredb glede vzpostavitve in delovanja evropske enotne točke dostopa (COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD)) | 58 |
| 2022/C 290/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/760 v zvezi z obsegom primernih sredstev in naložb, zahtevami glede sestave portfelja in diverzifikacije, pravili glede izposojanja denarja in drugimi pravili skladov ter v zvezi z zahtevami glede pridobitve dovoljenj, naložbenih politik in pogojev delovanja evropskih dolgoročnih investicijskih skladov (COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD)) | 64 |
| 2022/C 290/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 600/2014 v zvezi z izboljšanjem preglednosti podatkov o trgu, odpravo ovir za vzpostavitev sistema stalnih informacij, optimizacijo obveznosti trgovanja in prepovedjo prejemanja plačil za posredovanje naročil strank (COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD)) | 68 |
| 2022/C 290/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja (2021–2030) (COM(2021) 615 final) | 73 |
| 2022/C 290/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uporabi Direktive 2009/52/ES z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (COM(2021) 592 final) | 81 |
| 2022/C 290/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Prenovljen akcijski načrt EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2021–2025) (COM(2021) 591 final) | 90 |
| 2022/C 290/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Boljši delovni pogoji za močnejšo socialno Evropo: izkoriščanje vseh prednosti digitalizacije za prihodnost dela (COM(2021) 761 final) – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu (COM(2021) 762 final) | 95 |
| 2022/C 290/17 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski strategiji za univerze (COM(2022) 16 final) – Predlog priporočila Sveta o vzpostavljanju povezav za učinkovito evropsko sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja (COM(2022) 17 final) | 109 |
| 2022/C 290/18 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti stavb (prenovitev) (COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD)) | 114 |
| 2022/C 290/19 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, spremembi Uredbe (EU) 2021/1153 in Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1315/2013 (COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD)) | 120 |
| 2022/C 290/20 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/40/EU o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih načinov prevoza (COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD)) | 126 |
| 2022/C 290/21 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za tla do leta 2030 – Koristi zdravih tal za ljudi, hrano, naravo in podnebje (COM(2021) 699 final) | 131 |
| 2022/C 290/22 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Dolgoročna vizija za podeželska območja EU (COM(2021) 345 final) | 137 |
| 2022/C 290/23 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja in nadomestitvi Direktive 2008/99/ES (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) | 143 |
| 2022/C 290/24 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD)) | 149 |
| 2022/C 290/25 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede podaljšanja obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobave določenega blaga in opravljanje določenih storitev, dovzetnih za goljufije, ter mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV (COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS)) | 151 |
| 2022/C 290/26 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede obdobja njene uporabe in enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit, oljnic in predivnic, ki se izvajajo v Boliviji, in enakovrednosti semena žit ter semena oljnic in predivnic, ki se prideluje v Boliviji (COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD)) | 152 |
| 2022/C 290/27 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prehodnih pravil za ovojnino in označevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini, odobrenih v skladu z Direktivo 2001/82/ES in Uredbo (ES) št. 726/2004 (COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD)) | 153 |
| 2022/C 290/28 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE) (COM(2022) 109 final – 2019/0075 (COD)) | 154 |

III   Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

568. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 23. 3. 2022–24. 3. 2022

2022/C 290/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Poročilo o strateškem predvidevanju za leto 2021 – Zmogljivost in svoboda ukrepanja EU (COM(2021) 750 final)

(COM(2021) 750 final)

35

2022/C 290/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede zahtev za kreditno tveganje, tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja, operativno tveganje, tržno tveganje in izstopni prag (COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

40

2022/C 290/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o določitvi pravil za preprečevanje zlorabe slamnatih subjektov za davčne namene in spremembi Direktive 2011/16/EU (COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

45

2022/C 290/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine v Uniji (COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

52

2022/C 290/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske enotne točke dostopa, ki zagotavlja centraliziran dostop do javno dostopnih informacij, pomembnih za finančne storitve, kapitalske trge in trajnostnost (COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)) – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih direktiv glede vzpostavitve in delovanja evropske enotne točke dostopa (COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih uredb glede vzpostavitve in delovanja evropske enotne točke dostopa (COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD))

(COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD))

(COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD))

(COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD))

58

2022/C 290/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/760 v zvezi z obsegom primernih sredstev in naložb, zahtevami glede sestave portfelja in diverzifikacije, pravili glede izposojanja denarja in drugimi pravili skladov ter v zvezi z zahtevami glede pridobitve dovoljenj, naložbenih politik in pogojev delovanja evropskih dolgoročnih investicijskih skladov (COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD))

(COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD))

64

2022/C 290/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 600/2014 v zvezi z izboljšanjem preglednosti podatkov o trgu, odpravo ovir za vzpostavitev sistema stalnih informacij, optimizacijo obveznosti trgovanja in prepovedjo prejemanja plačil za posredovanje naročil strank (COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

68

2022/C 290/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja (2021–2030) (COM(2021) 615 final)

(COM(2021) 615 final)

73

2022/C 290/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uporabi Direktive 2009/52/ES z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (COM(2021) 592 final)

(COM(2021) 592 final)

81

2022/C 290/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Prenovljen akcijski načrt EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2021–2025) (COM(2021) 591 final)

(COM(2021) 591 final)

90

2022/C 290/16

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Boljši delovni pogoji za močnejšo socialno Evropo: izkoriščanje vseh prednosti digitalizacije za prihodnost dela (COM(2021) 761 final) – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu (COM(2021) 762 final)

(COM(2021) 761 final)

(COM(2021) 762 final)

95

2022/C 290/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski strategiji za univerze (COM(2022) 16 final) – Predlog priporočila Sveta o vzpostavljanju povezav za učinkovito evropsko sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja (COM(2022) 17 final)

(COM(2022) 16 final)

(COM(2022) 17 final)

109

2022/C 290/18

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti stavb (prenovitev) (COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD))

(COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD))

114

2022/C 290/19

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, spremembi Uredbe (EU) 2021/1153 in Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1315/2013 (COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD))

(COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD))

120

2022/C 290/20

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/40/EU o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih načinov prevoza (COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD))

(COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD))

126

2022/C 290/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za tla do leta 2030 – Koristi zdravih tal za ljudi, hrano, naravo in podnebje (COM(2021) 699 final)

(COM(2021) 699 final)

131

2022/C 290/22

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Dolgoročna vizija za podeželska območja EU (COM(2021) 345 final)

(COM(2021) 345 final)

137

2022/C 290/23

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja in nadomestitvi Direktive 2008/99/ES (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

143

2022/C 290/24

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

149

2022/C 290/25

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede podaljšanja obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobave določenega blaga in opravljanje določenih storitev, dovzetnih za goljufije, ter mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV (COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

151

2022/C 290/26

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede obdobja njene uporabe in enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit, oljnic in predivnic, ki se izvajajo v Boliviji, in enakovrednosti semena žit ter semena oljnic in predivnic, ki se prideluje v Boliviji (COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

152

2022/C 290/27

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prehodnih pravil za ovojnino in označevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini, odobrenih v skladu z Direktivo 2001/82/ES in Uredbo (ES) št. 726/2004 (COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

153

2022/C 290/28

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE) (COM(2022) 109 final – 2019/0075 (COD))

(COM(2022) 109 final – 2019/0075 (COD))

154

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

568. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 23. 3. 2022–24. 3. 2022

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/1

---

Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vojna v Ukrajini ter njene gospodarske, socialne in okoljske posledice

(2022/C 290/01)

| Pravna podlaga | člen 35 poslovnika |
| --- | --- |
| | resolucija |
| Datum sprejetja resolucije na plenarnem zasedanju | 24. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 176/1/1 |

Pravna podlaga

člen 35 poslovnika

resolucija

Datum sprejetja resolucije na plenarnem zasedanju

24. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

176/1/1

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR (EESO)

| 1. | ostro obsoja enostransko agresijo proti Ukrajini, ki jo je odredil predsednik Ruske federacije, ter vpletenost beloruskega režima; poudarja, da ruske vojaške sile z invazijo v Ukrajini kršijo veljavna mednarodna pravila in sporazume ter ogrožajo evropsko in svetovno varnost; invazija tudi neposredno krši glavni cilj EU, to je „krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva EU, naj s popolno podporo zagotovi, da bo Mednarodno kazensko sodišče evidentiralo in obravnavalo vse vojne zločine in zločine proti človeštvu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža spoštovanje izjemnemu pogumu ukrajinskega ljudstva, ki brani Ukrajino pred ruskimi napadalci; poziva svobodni svet, naj z vsemi razpoložljivimi sredstvi podpre prizadevanje Ukrajincev za mir in svobodo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva EU in njene podobno misleče mednarodne partnerje, naj v odzivih na to neupravičeno in neizzvano vojno ostanejo enotni in še naprej izkazujejo polno solidarnost ter najdejo diplomatsko pot za ustavitev sovražnosti; poudarja, da je potrebno diplomatsko ukrepanje za takojšnje premirje in vzpostavitev resničnega mirovnega procesa ob aktivni vlogi institucij EU. Ti akterji bi morali tudi okrepiti pritisk na ruski režim s takojšnjo uvedbo dodatnih sankcij ter uporabiti vsa druga razpoložljiva sredstva, da nemudoma ustavijo vojaške posege Rusije na ozemlju Ukrajine, dosežejo popoln umik ruskih sil in vzpostavijo mir, varnost in stabilnost v vzhodnoevropskem sosedstvu ter podprejo družbe, ki delijo naše vrednote; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da je za EU in mednarodno skupnost izjemno pomembno, da se z vojaškimi sredstvi ne spreminjajo meje in da napadalec nima nobenih koristi. Spoštovati je treba pravno državo, ne pa pravice najmočnejših; v celoti je treba izplačati odškodnino Ukrajini; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podpira in se zavzema za ključna sporočila resolucije Evropskega parlamenta z dne 1. marca o ruski agresiji proti Ukrajini, vključno s predlaganimi ukrepi za takojšnjo podporo Ukrajine in njenih državljanov v njihovem boju za neodvisnost in svobodo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja ukrepe evropskih podjetij, ki so se odločila umakniti z ruskega trga, in spodbuja še druga podjetja, da dajo prednost človečnosti in solidarnosti pred kratkoročnimi gospodarskimi interesi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno izreka polno podporo suverenosti, neodvisnosti in ozemeljski celovitosti Ukrajine in drugih držav vzhodnega partnerstva, in sicer Moldavije in Gruzije, ter vseh držav članic EU znotraj njihovih mednarodno priznanih meja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izraža globoko žalost zaradi žrtev te agresije, otrok, žensk, in moških, zaradi uničenja mest in infrastrukture, neizmernega človeškega trpljenja in okoljske škode; obžaluje, da so bili milijoni ljudi prisiljeni zapustiti domove in si poiskati zatočišče v varnejših delih Ukrajine ali sosednjih državah; vztraja, da morajo napadalci odgovarjati za svoje zločine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k povečanju ukrepov za okrepitev položaja in suverenosti Ukrajine ter humanitarnih dejanj za pomoč Ukrajincem, in sicer zagotavljanje dostopa do osnovnih dobrin, zlasti vode, hrane, zdravil in električne energije; poziva vlade, naj naredijo vse v svoji moči za zagotovitev preskrbe s hrano in varnost hrane, tako da poskrbijo za dostavo hrane in čiste vode na vojna območja; poziva Rusijo, naj prebivalcem Ukrajine omogoči humanitarni dostop; svari, da številni delavci ne bodo prejemali plač in da ljudje ne bodo imeli dostopa do svojih prihrankov, zato poziva k ustreznim gospodarskim ukrepom, namenjenim preprečevanju gospodarskega zloma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja aktivni pristop vseh vlad EU, zlasti poljske, madžarske, romunske, bolgarske in slovaške, ter moldavske vlade, ki svoje meje ohranjajo odprte ter ljudem, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, ne glede na to ali so državljani Ukrajine ali ne, nudijo možnosti za evakuacijo, zatočišče, nujno pomoč, zdravstveno pomoč in azil; poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita dodatno financiranje za te države, saj so glavne vstopne točke ukrajinskih beguncev v EU in bodo v prihodnjih mesecih tudi ostale njihove glavne države prebivališča; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poziva k sprejetju politike priseljevanja, ki bo zagotavljala, da nobena država ne bo nosila nesorazmernega bremena, temveč se bo to breme enakomerno porazdelilo na države članice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podpira zavezo EU, da pomaga beguncem iz Ukrajine, kot je zapisala Komisija v sporočilu Evropska solidarnost z begunci in osebami, ki bežijo pred vojno v Ukrajini (1), ter poudarja, da morajo biti sredstva, ki so na voljo prek kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi in pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU) (2), prožna in nemudoma na voljo; pozdravlja dejstvo, da je EU že zagnala mehanizem Unije na področju civilne zaščite in vzpostavila logistična vozlišča v sosednjih državah za usmerjanje pomoči v Ukrajino; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja razveseljivo solidarnost, ki jo izražajo EU in organizacije civilne družbe sosednjih držav, in njihovo neumorno delovanje od prvega dne ruske agresije ter poudarja, da je treba finančno podporo EU nameniti tako vladam kot organizacijam civilne družbe na terenu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k polnemu izvajanju direktive o začasni zaščiti (ki jo je Evropski svet na predlog Evropske komisije prvič aktiviral 4. marca 2022) prek solidarnosti in skupne odgovornosti držav članic EU, tako da se zagotovijo vse pravice, ki so predvidene v direktivi in obsegajo dostop do trga dela, stanovanja, zdravstvenega varstva, izobraževanja in socialne podpore za vse, ki so upravičeni do te zaščite, ter da se ustrezno obravnavajo potrebe ranljivih skupin, zlasti otrok, žensk, starejših in invalidov; spodbuja države gostiteljice, naj pozdravijo oblikovanje in upoštevanje istih humanitarnih koridorjev za vse begunce vojne v Ukrajini ne glede na njihovo narodnost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | se zaveda, da bi lahko države gostiteljice naletele na težave pri hitrem vključevanju beguncev na svoje trge dela; poudarja, da so gospodarstva EU sposobna absorbirati pritok ljudi iz Ukrajine, če se bo preseljevanje ustrezno vodilo; poziva k mehanizmom vključevanja, ki bodo upoštevali vidika spola in starosti; poziva Evropski organ za delo, naj v skladu s svojim mandatom spremlja vključevanje beguncev na trg dela in objavlja redna poročila o tem; v ta namen spominja na potencial socialnega in solidarnostnega gospodarstva v okviru storitev socialne države, da se celo v času krize ohrani in poveča število delovnih mest, ter poziva države članice, naj poiščejo rešitve za boljše vključevanje ukrajinskih beguncev na svoje trge dela; priznava poseben položaj žensk in otrok na konfliktnih območjih in ob prihodu v države gostiteljice, vključno s tveganjem izkoriščanja in nasilja na podlagi spola, zlasti spolnega nasilja in trgovine z ljudmi; ugotavlja, da bo Evropski forum za migracije še naprej spremljal in upošteval položaj ukrajinskih državljanov, ki jim je bila priznana začasna zaščita v Evropski uniji ali so upravičeni, da za tak status zaprosijo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva k okrepljeni podpori ukrajinske civilne družbe tako znotraj kot zunaj Ukrajine; meni, da bi morala EU razmisliti o vključitvi ukrajinske civilne družbe v vse razprave, povezane z Ukrajino; ukrajinska civilna družba bo neposredno vključena v lajšanje posledic vojne in obnovo družbenogospodarskega tkiva države; v zvezi s tem EESO poziva k utrjevanju in krepitvi obstoječih shem financiranja, namenjenih podpori civilne družbe v Ukrajini; |
| --- | --- |

17.

| 18. | na podlagi nedavnih izjav predsednice Komisije poziva institucije EU in vse države članice, naj v celoti sodelujejo z Ukrajino ter ji odprejo vsa ustrezna sredstva in programe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva institucije EU, naj v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji in na podlagi dosedanjega napredka z Ukrajino čim prej začnejo konkreten dialog o procesu pristopanja k Evropski uniji ter ponudijo takojšnjo finančno pomoč za zagotovitev humanitarne podpore Ukrajini; poziva tudi k vzpostavitvi enakega dialoga z drugimi državami, ki so z EU podpisale pridružitveni sporazum, kot sta Gruzija in Moldavija, da se zagotovita stabilnost in enako obravnavanje teh držav. To mora potekati tako, da ne bo škodovalo pristopnemu procesu držav na Zahodnem Balkanu; hkrati poziva k nadaljevanju prizadevanja za vključitev Ukrajine na enotni trg EU po vzoru pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je globoko zaskrbljen, ker ruska vlada na vso moč širi propagando in dezinformacije, da bi upravičila in prikrila svojo agresijo proti Ukrajini; v zvezi s tem opozarja, da je treba izboljšati odpornost EU na kibernetske napade in oblikovati globalno strategijo za boj proti dezinformacijam; EU mora na tem področju prevzeti vodilno vlogo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba podpreti neodvisno rusko in belorusko civilno družbo in novinarje ter ohraniti odprte komunikacijske kanale z njimi; ostro obsoja val represije v Rusiji, aretacije miroljubnih protestnikov, utišanje medijev in zatiranje glasu civilne družbe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k skupnim ukrepom solidarnosti, tako da se bojkotirajo proizvodi in storitve iz Rusije; poudarja, da je treba prekiniti sodelovanje z ruskimi podjetji in organizacijami, ki podpirajo Putinovo politiko; obsoja izogibanje temu bojkotu z namenom okoriščanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | se zaveda, da bodo imeli vojna in vsi z njo povezani ukrepi, torej sankcije, socialno-ekonomske posledice za države članice in sosednje države, a EU jih mora biti sposobna obravnavati; poudarja, da kriza izpostavlja potrebo po krepitvi notranjega trga in njegovega delovanja; opozarja, da je treba izravnati izgube, ki nastajajo zaradi vpliva sankcij na evropska podjetja, ter opraviti temeljito analizo učinka sankcij, da bomo pripravljeni na blaženje njihovih gospodarskih in socialnih posledic; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da bodo posledice za številne industrijske panoge hude; opozarja, da delež uvoza v EU, ki ga imata Rusija in Ukrajina, ni velik le v sektorju energije, temveč tudi v sektorju kovin, kot so nikelj, baker in železo, ter ključnih surovin, kot so neon, paladij, titan in platina, ki so nujni v številnih strateških industrijskih panogah, na primer v obrambni industriji in proizvodnji mikročipov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je treba pospešiti razvoj evropske strateške in tehnološke avtonomije, in poziva voditelje EU, naj potrdijo svojo enotnost in odločenost, da naredijo Evropsko unijo bolj neodvisno in suvereno silo z izboljšanjem naših obrabnih zmogljivosti in omejitvijo naše odvisnosti na področju energije, kritičnih surovin in hrane; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da je pomembno zmanjšati energetsko odvisnost EU od tretjih strani, zlasti Rusije; poziva k uresničljivemu načrtu za diverzifikacijo virov energije v mešanici virov energije držav članic in pozdravlja tozadevne predloge v Izjavi iz Versaillesa (3); zaveda se, da je mogoče varnost in trajnostnost oskrbe z energijo dolgoročno v polnem obsegu zagotoviti le s povečanjem oskrbe z nizko- ali brezogljičnimi viri energije, pri čemer je treba uporabljati več lokalnih in obnovljivih virov energije; zavzema se za pospešitev naložb v raziskave, da se razvijejo nove čiste tehnologije ter s tem zagotovi odporna in trajnostna prihodnost energetskega sistema EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je potrebna diferenciacija fiskalnih strategij v državah članicah, da se ohrani vzdržnost dolga, še posebej v državah članicah z visokim javnim dolgom. Države članice z nizkimi ali srednjimi stopnjami zadolženosti bi morale dati prednost rasti javnih naložb, poudarja torej dajanje prednosti rasti javnih naložb, da se izboljša odpornost gospodarstva EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je zaskrbljen zaradi izrednih razmer v precejšnjem delu prometnega sektorja in poziva Komisijo, naj pri pripravi začasnega okvira za krizno pomoč, omenjenega v sporočilu REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (4), ustrezno pozornost nameni krizi prometnega sektorja, ki jo povzročajo izjemno visoki stroški goriva in električne energije; poziva k pazljivosti pri sproščanju regulativnih postopkov, da ne bi prišlo do oslabitve socialnih in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bo imel konflikt neizogibno hude posledice za agroživilski sektor EU, ki bo potreboval dodatno podporo; v zvezi s tem opozarja, da mora EU okrepiti svojo zavezo o uresničitvi trajnostnih prehranskih sistemov ter zagotoviti cenovno dostopnost kakovostne hrane za vse; EU mora zlasti izboljšati prehransko varnost, tako da zmanjša odvisnost od ključnih uvoženih kmetijskih proizvodov in vložkov; za potrošnike v vseh državah članicah EU se bodo znatno zvišale cene hrane in energije, kar bi lahko povzročilo povečanje stopenj revščine v EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da sta Ukrajina in Rusija pomembni izvoznici številnih kmetijskih proizvodov, kot so žito in oljnice; ugotavlja, da je prekinitev izvoza iz teh držav že povzročila izjemno svetovno podražitev kmetijskih proizvodov in da posledice še posebej čutijo najrevnejše države sveta in najbolj bodo trpeli prav najrevnejši ljudje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da posledice vojne ne bi smele škodovati podnebnim ukrepom in trajnostnosti, kot je predvideno v agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je v prvi vrsti agenda za mir, varnost in zmanjšanje revščine; poudarja, da je potreben napredek pri izvajanju Agende 2030 in pravičnega prehoda prek evropskega zelenega dogovora, pri tem pa se smejo odstopanja dopustiti le izjemoma in za omejeno časovno obdobje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da so prebivalci Ukrajine in EU zelo zaskrbljeni zaradi okoljskih posledic, ki jih povzroča konflikt in so posledica bombardiranja, uhajanja nafte oziroma plina, nesreč v kemičnih tovarnah ali jedrskih elektrarnah; poudarja, da mora EU pomagati pri preprečevanju in odpravi okoljske škode, ki jo povzroča vojna, ter sankcionirati kazniva dejanja zoper okolje, saj bodo gotovo imela dolgotrajne posledice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja potrebo po solidarnosti in nadaljnjem razvoju skupnega evropskega odziva, da se porazdeli breme gospodarskih posledic, in predlaga oblikovanje prožnega evropskega instrumenta; ugotavlja, da bo v državah, ki najbolj čutijo posledice, morda potrebna revizija nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, še posebej glede na zaskrbljujočo nevarnost sočasnih inflacij; priznava, da bodo vse države članice EU in njihovi državljani čutili neposredne posledice invazije v Ukrajini in da bodo škoda in vplivi za Ukrajince neizmerni, zato sta nujni solidarnost znotraj EU in dolgoročna solidarnost EU z Ukrajino; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja zavezo v Izjavi iz Versaillesa (5), da se poveča uporaba evropskega mirovnega instrumenta; poudarja, da bi morala EU preiti na močnejše politično vključevanje, kar bi lahko podprlo skupno zunanjo politiko, in poziva države članice, naj nemudoma začnejo vzpostavljati resnično skupen in učinkovit obrambni sistem, ki bi znatno izboljšal sposobnost Evrope, da se brani; |
| --- | --- |

34.

| 35. | se zaveda, da zaradi zavzetja jedrskih elektrarn vlada zaskrbljenost glede jedrske varnosti med lokalnim prebivalstvom in prebivalstvom celotne Evrope, zato poziva k polnemu sodelovanju z vsemi vpletenimi akterji ter Mednarodno agencijo za atomsko energijo pri spremljanju dogajanja in preprečevanju morebitnega uhajanja radioaktivnega sevanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da morajo biti politični voditelji jasni pri komuniciranju z državljani EU in pojasniti stroške vojne; poudarja, da ima mir svojo ceno, ki jo moramo plačati vsi in mora biti porazdeljena med države članice; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU in države članice, naj pripravijo ustrezen načrt pomoči in okrevanja za Ukrajino, da se podpreta ukrajinsko gospodarstvo in obnova njene uničene infrastrukture; poudarja, da mora Ruska federacija odgovarjati za uničenje ukrajinske infrastrukture, vključno s civilnimi in stanovanjskimi stavbami, ter za znatne gospodarske izgube, zato bo morala povrniti škodo, ki jo je povzročila s svojimi agresivnimi dejanji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | se zavezuje, da bo pozorno spremljal dogajanje, tako da bo spodbujal izmenjavo informacij o podpori evropskih organizacij civilne družbe na terenu ter pristen dialog z ukrajinskimi organizacijami civilne družbe, vključno z organizacijami delodajalcev in sindikati prek njihovih mehanizmov za stalen dialog; se zavezuje, da bo spremljal položaj beguncev na terenu in v sosednjih državah ter Ukrajincem nudil polno podporo. |
| --- | --- |

38.

V Bruslju, 24. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 107 final – Evropska solidarnost z begunci in osebami, ki bežijo pred vojno v Ukrajini.

1

(2)  COM(2022) 109 final – Kohezijski ukrep za begunce v Evropi (CARE).

2

(3)  Izjava iz Versaillesa, sprejeta na neuradnem srečanju voditeljev in voditeljic držav ali vlad 10. in 11. marca 2022, https://www.consilium.europa.eu/media/54783/20220311-versailles-declaration-sl.pdf.

3

(4)  COM(2022) 108 final – REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo.

4

(5)  Izjava iz Versaillesa, sprejeta na neuradnem srečanju voditeljev in voditeljic držav ali vlad 10. in 11. marca 2022, https://www.consilium.europa.eu/media/54783/20220311-versailles-declaration-sl.pdf.

5

---

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

568. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 23. 3. 2022–24. 3. 2022

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/6

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ukrepi EU za obdobje po pandemiji COVID-19: boljše okrevanje s športom

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 290/02)

| Poročevalec: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Sklep plenarne skupščine | 23. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 32(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 7. 3. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 24. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 148/0/0 |

Sklep plenarne skupščine

23. 3. 2021

Pravna podlaga

Člen 32(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

7. 3. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

24. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

148/0/0

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Po dolgotrajnem obdobju pandemije, ki je močno vplivala na celotno področje množičnega športa, zlasti pa na športna društva, in povzročila zapiranje številnih možnosti, je treba s strateškim pristopom znova vzpostaviti in okrepiti vlogo športa in telesne dejavnosti pri izgradnji odpornejše in bolj trajnostne družbe. To bi bilo treba obravnavati kot del širšega procesa okrevanja gospodarstva in družbe ter pri tem poskušati opredeliti cilje za okrepitev odzivnosti športnega sektorja na vse pogostejše krize. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Šport in telesno dejavnost bo treba vključiti v strategije za razvoj gospodarstva in družbe ter vzpostaviti širše medsektorske povezave, zlasti z javnim zdravjem, izobraževanjem in vključevanjem v družbo. Šport je sredstvo za doseganje socialne, gospodarske in okoljske trajnosti, ki spodbuja okrevanje in ustvarja nova delovna mesta in poslovne priložnosti. Pri tem bo treba spodbujati tudi dialog s socialnimi partnerji o dobrem počutju in telesni dejavnosti na delovnem mestu. EESO zato poziva k izvedbi študij, ki bi pokazale povezavo med športno dejavnostjo in dobrim počutjem ljudi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | V okviru šole in na različnih stopnjah izobraževanja je treba dekleta in fante poučiti o vsem, kar zadeva telesno „pismenost“, prav tako kot jih učimo, kako se spoprijeti z določeno nalogo, kako se učiti in rasti. Z oživitvijo telesne vzgoje v šolah skozi igro, zabavo in multidisciplinarnost bomo ustvarili edinstven instrument, ki bo prinašal rezultate, mir, sobivanje ter zlasti šolski uspeh in spodbujanje zdravih življenjskih slogov. To pomeni, da je treba športu in telesni dejavnosti priznati enako vrednost, kot jo pripisujemo drugim predmetom, zlasti pri izobraževanju mladih in zlasti na območjih, daleč od središč, in območjih z geografskimi ovirami. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | V Lizbonski pogodbi je orisana evropska razsežnost družbene in gospodarske vrednosti športa. Po izrednih zdravstvenih razmerah je treba v evropski politiki bolj poudariti vrednote, ki jih predstavljata šport in telesna dejavnost, ter jima zagotoviti enako veljavo kot drugim evropskim politikam. Ne gre torej le za kohezijske politike, temveč je potrebno dejansko opolnomočenje tega področja z vizijo pravega športnega prehoda, ki bi v veliki meri upošteval učinek športa na dobro počutje ljudi in kakovost življenja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Zato je treba zlasti: |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | vključiti stopnjo športne prikrajšanosti – tj. stopnjo izključenosti iz uživanja potrebne dobrine, pravice do ukvarjanja s športom – na seznam kazalnikov Eurostata za merjenje materialne prikrajšanosti; |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | športnemu sektorju omogočiti dostop do vseh finančnih sredstev EU za obdobje 2021–2027, tako v okviru neposrednega kot tudi posrednega upravljanja, in pri tem obravnavati šport in telesno dejavnost kot naložbo v dobro počutje posameznika in blaginjo družbe; |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.3 | povečati delež financiranja, namenjenega športu in medsektorskemu sodelovanju, ki vključuje šport, v okviru programa Erasmus+. Financiranje bi moralo prihajati tudi iz različnih misij sklada za okrevanje, ne le iz kohezijskih skladov, saj so se sredstva za šport močno zmanjšala. Poleg tega bi bilo treba bolje prerazporediti sredstva med tekmovalnim športom na visoki ravni in športom za socialni napredek; |
| --- | --- |

1.5.3

| 1.5.4 | izdelati načrte za pomoč športu v primeru (gospodarskih, družbenih in zdravstvenih) kriz in izrednih razmer, med drugim načrte za pripravo nanje, tudi s potrebnimi upravnimi poenostavitvami za premagovanje obsežne birokracije, zlasti za društva za množične športne dejavnosti. Zato je treba prednostno ukrepati zlasti v podporo množičnemu športu, saj ima ta vlogo vključevanja invalidov in oseb v ranljivem položaju, hkrati pa je tudi nosilec pomembne medkulturne interakcije; |
| --- | --- |

1.5.4

| 1.5.5 | spodbujati podporo mrežam aktivnega državljanstva pri doseganju teh ciljev na lokalni ravni, in sicer s partnerstvi in skupnimi projekti javnih politik in mrež, da bi spodbudili socialne inovacije, pri tem pa izkoristiti izkušnje skupnega upravljanja in krožno subsidiarnost; spodbujati sodelovanje socialnih partnerjev in organizacij. |
| --- | --- |

1.5.5

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | V pandemiji, ki je še vedno izziv in v okviru katere se še vedno bojujemo za zaščito človeških življenj in sredstev za preživljanje, ne smemo pozabiti, da smo pred odločitvami, ki bodo določile prihodnost socialno-ekonomskih sistemov v EU in življenje evropskih državljanov. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Izredne zdravstvene razmere so pokazale, da zaradi večdimenzionalnosti težav, ki nas pestijo, ni mogoče doseči tako visoke ravni odpornosti, da bi bili socialno-ekonomski sistemi v EU popolnoma varni. Našo družbo je treba začeti prilagajati krizam in spremembam ter spodbujati modele odpornosti, ki temeljijo na sposobnosti predvidevanja kriz in njihovega reševanja z ustreznimi instrumenti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pandemija COVID-19 je spremenila gospodarske, družbene in zdravstvene načrte za prihodnost, s tem pa se je spremenil tudi pristop k razvojnim in kohezijskim strategijam. Odločiti se moramo, ali bomo nadaljevali tako kot doslej oziroma ali bomo spremenili in prilagodili vzorec, na katerem temeljijo razvojne in kohezijske politike, v skladu z ugotovljenimi pomanjkljivostmi in izkušnjami, ki smo jih pridobili v pandemiji COVID-19. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kriza zaradi COVID-19 je močno prizadela ves svet športa po vsej Evropi, vendar je treba poudariti, da se je z največjimi težavami in izzivi soočil sektor množičnega športa. Kriza na področju športa je prizadela predvsem mlade, saj je omejila njihovo „pravico“ do športnega udejstvovanja in telesne dejavnosti. Zdravstvena kriza je vplivala tudi na celoten sektor športnih organizacij in športne industrije, njene posledice pa bodo pogojevale tudi srednjeročno okrevanje tega sektorja. |
| --- | --- |

2.4

3.   Vloga športa v razvojnih in kohezijskih procesih

| 3.1 | Šport civilni družbi omogoča, da konstruktivno usmerja svoje sposobnosti, jo z edinstvenim in večdimenzionalnim pristopom, ki prinaša telesne in duševne koristi, bogati s pozitivnimi vrednotami ter s svojo zmožnostjo združevanja kulturno različnih skupnosti blaži socialne probleme. Deluje kot nosilec socialne, ekonomske in okoljske trajnostnosti na načine, opredeljene v tem mnenju, prispeva k prenovi in povečuje privlačnost regij in krajev ter podpira proces okrevanja, saj omogoča ustvarjanje novih zaposlitvenih in podjetniških priložnosti, ki temeljijo na športu. Kar zadeva gospodarsko razsežnost, lahko šport spodbudi nastanek novih podjetniških dejavnosti ali krepitev že obstoječih z uporabo socialnih in tehnoloških inovacij. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | S športom je mogoče ustvariti nove možnosti za zaposlovanje, med drugim s programi formalnega in neformalnega usposabljanja mladih. Šport je tudi orodje za izboljšanje in krepitev zdravja ter znanj in spretnosti delavcev, ker temelji zlasti na človeškem prispevku, pa služi tudi kot učinkovit vzvod za zaposlovanje na lokalni ravni. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kar zadeva družbeno razsežnost, lahko šport vpliva na široko paleto družbenih skupin, premosti razlike in ponovno poveže lokalne skupnosti ter družbene skupine v ranljivem položaju vključi v življenje skupnosti. Poleg tega lahko športni projekti prispevajo k revitalizaciji družbe na prikrajšanih območjih evropskih regij, kot so predmestja, podeželje in območja, daleč od središč. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | V zvezi z okoljsko razsežnostjo je šport strateški instrument za doseganje ciljev, ki predstavljajo odgovor na izzive boja proti podnebnim spremembam. Športno udejstvovanje je instrument za spodbujanje trajnostne mobilnosti in okoljsko obnovo urbanih območij v smislu prilagajanja podnebnim spremembam. Športna infrastruktura, kadar je spremenjena v športne objekte (1) s skoraj ničelno porabo energije, pa tudi organizacija dogodkov z majhnim ogljičnim odtisom bosta prispevali k doseganju ciljev okoljske trajnostnosti. Tudi športne prireditve izjemno pripomorejo k razširjanju pozitivnih okoljskih sporočil. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Čeprav je šport v vseh glavnih nadnacionalnih strategijah (Agenda 2030, kohezijska politika v obdobju 2021–2027, Globalni akcijski načrt Svetovne zdravstvene organizacije o telesni dejavnosti za obdobje 2018–2030) opredeljen kot prednostni instrument za doseganje razvojnih, trajnostnih in kohezijskih ciljev, je žal očitno, da takšen pristop v številnih državah članicah še ni bil uporabljen, kar pogosto pomeni, da ima športna dejavnost še vedno zgolj prostočasno in rekreativno funkcijo. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Izredne razmere zaradi COVID-19 bi lahko v športu krizo pretvorile v zmanjšanje športne dejavnosti oziroma jo povsem preprečile. V primeru pomanjkanja specifičnih in inovativnih ukrepov, s katerimi bi bilo mogoče učinkovito obravnavati probleme in iskati rešitve, bo imela ta pomanjkljivost zaradi svoje socialne in ekonomske razsežnosti katastrofalne posledice, saj bodo omejene nekatere bistvene aktivnosti, ki zagotavljajo kakovost življenja ter dobro počutje in zdravje ljudi. Takšne razmere bodo ogrozile preživetje številnih struktur, združenj in podjetij s področja športa, povzročile pa bodo tudi socialni problem, povezan s kakovostjo življenja ljudi, ter ekonomski problem zaradi izpada dohodka tistih, ki se preživljajo s tovrstnimi dejavnostmi. Zaradi neugodnih ekonomskih razmer, ki jih je povzročila kriza, mnogi ne bodo mogli kriti stroškov športnega udejstvovanja ne zase ne za svoje otroke, kar bo negativno vplivalo na telesno počutje in zdravje. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Nekaterim skupinam, kot so invalidi, bodo tveganja, povezana s prikrajšanostjo na področju športa, poslabšala že tako kritične razmere, ki se v nekaterih državah članicah kažejo kot sistemske omejitve. Zlasti na področju duševnega zdravja je pandemija močno okrnila aktivno sodelovanje uporabnikov, družinskih članov, delavcev, državljanov in športnih združenj, kar zadeva specializirane storitve in oddelke, ter tako osebam z duševnimi težavami onemogočila športno udejstvovanje kot orodje za vzpostavitev in ohranjanje medsebojnih stikov, ki preprečujejo osamitev in marginalizacijo zaradi bolezni. Kolektivno dobro počutje zadeva vse, ne le tistega, ki zdravi, in tistega, ki je zdravljen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ker so bile zelo omejene tudi priložnosti za druženje, kar je močno prizadelo zlasti otroke in mladostnike, bo treba ponovno uvesti priložnosti za šport, telesno dejavnost in učenje, pri čemer bo treba še posebej poskrbeti za varnost vadbenih prostorov, da bi zaščitili otroke in mladostnike. Svet športa je okolje, v katerem se dan za dnem srečuje zelo veliko število otrok in mladostnikov ter njihovih učiteljev, strokovnih delavcev in trenerjev. To okolje je eno od najbolj občutljivih za psihofizični razvoj tistih, ki se udejstvujejo, zato je treba sprejeti posebne politike, ki jim bodo omogočile, da bodo lahko izkoristili vse prednosti vadbe v zaščitenem okolju. Šport za vse ne bi smel pomeniti šport za vsako ceno. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Redna telesna dejavnost je povezana tudi z aktivnim staranjem in ima lahko ključno vlogo pri izboljšanju funkcionalnih zmožnosti starejših ter kakovosti njihovega življenja. Učinki telesne vadbe so še večji, če vadbo spremlja vključevanje starejših v socialne in ustvarjalne dejavnosti. Šport ima torej preventivno vlogo in omogoča, da delavci postanejo zdravi in telesno pripravljeni upokojenci. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Razvoj telesne dejavnosti za čim večje število državljanov zahteva tudi socialne in družbene inovacije, katerih nosilci bi morali biti zlasti organizirana civilna družba in socialni partnerji. Bistveni so vidik vsakdanjega življenja, premislek o dnevnih ritmih zaposlenih, študentov in učencev ter sposobnost oblikovanja prostorov, kjer se lahko istočasno z otroki telesno udejstvujejo tudi starši, ki spremljajo otroke. V pandemiji smo ponovno odkrili telesno vadbo na prostem, ki lahko spodbudi inovativne trende, kot sta urbani in podeželski šport, ter tako vdahne novo življenje prostorom in pripomore k njihovi souporabi. Potreba po socialnih inovacijah je ogromna in jo je treba spodbujati, da bi premagali težavo pomanjkanja časa, ki večini državljanov onemogoča ukvarjanje s športom, tudi če bi si tega želeli. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Pri razvoju kolektivnih programov za delavce in vse državljane bi bilo treba poudariti vlogo bližnjih zasebnih struktur (športnih centrov), ki lahko sodelujejo s podjetji in drugimi strukturami organizacij civilne družbe (na primer sprejemnimi centri za invalide). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | V tem smislu je bistvenega pomena dejavnost civilne družbe in vseh socialnih partnerjev, ki lahko s spodbujanjem državljanskega angažmaja in socialnega dialoga: spodbujajo strategije za kakovost življenja na delovnem mestu, med drugim v okviru kolektivnih pogodb; predlagajo kampanje za vpis delavcev na telovadbo ali v športna društva; spodbujajo delavce v športu k ščitenju lastnih interesov; uvedejo odmore za gibalne dejavnosti med delovnim časom. Izpostaviti in ponovno poudariti je treba vlogo, ki jo imajo zdravstveni delavci, pa tudi učitelji, ki delajo z majhnimi otroki, pri ozaveščanju o športni dejavnosti in njenem spodbujanju, da bi oblikovali novo kulturo in spodbude, ki bi jih na področju vadbe zagotavljali delodajalci. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Kar zadeva vprašanje spolov, je Evropska listina o pravicah žensk v športu (2) zagotovo delovni načrt za nadaljnjo vzgojo o razlikah in preizkušanje novih dejavnosti, pri čemer sta potrebna nadaljnji dialog in udeležba različnih akterjev, zlasti na področju komunikacije, kjer se že dlje časa opaža tesnejša povezava med ženskami in mediji, da bi se spodbujali spoštljiv in obziren novinarski jezik, pa tudi šport, ki se bori proti vsem oblikam nasilja, diskriminacije in ekonomske neenakosti, in gibalna kultura, ki je vse bolj vključujoča in po meri vseh. |
| --- | --- |

3.13

4.   Šport v Agendi 2030

| 4.1 | Šport je univerzalni jezik, ki povezuje posameznike, narode in kulture, vrednoti športa pa sta univerzalnost in harmonija. Šport je temeljno orodje v podporo ukrepom za preoblikovanje naših družb v bolj kritično razmišljujoča okolja, usmerjena k trajnostnosti. Z zagovarjanjem načel spoštovanja, medsebojnega razumevanja, vključevanja in dialoga lahko pripomore tudi k doseganju ciljev Agende 2030 ter prispeva k razvoju in uresničevanju posameznikov ne glede na starost, spol, izvor, prepričanje in mnenje. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Čeprav šport kot orodje, ki podpira izvajanje načel iz Agende 2030, sega na številna področja, je jasno, da so med 17 cilji Agende 2030 nekateri, pri katerih lahko šport koristi bolj kot pri drugih. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Šport je eden od sektorjev, v katerih so pristojnosti EU razmeroma nove, saj so bile uvedene šele z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe. EU je pristojna za razvoj politik, ki temeljijo na konkretnih elementih, ter za spodbujanje sodelovanja in vodenje pobud v podporo telesni dejavnosti in športu v Evropi. V obdobju 2014–2020 je bila v okviru programa Erasmus+ (3) prvič uvedena posebna proračunska postavka, namenjena projektom in mrežam v športnem sektorju. V obdobju 2021–2027 bodo ukrepi EU v podporo športu ohranjeni in okrepljeni. |
| --- | --- |

4.3

5.   Šport in kohezijska politika

| 5.1 | EU si prizadeva doseči cilje večje pravičnosti in odprtosti športnih tekmovanj ter boljše zaščite moralne in fizične integritete športnikov, pri tem pa upoštevati posebno naravo športa. V športnem sektorju pokriva EU zlasti tri področja: 1. socialno vlogo športa; 2. njegovo gospodarsko razsežnost; 3. politični in pravni okvir tega sektorja. Poleg dejavnosti, podprtih s finančnimi instrumenti v okviru neposrednega upravljanja, EU na teh področjih spodbuja uporabo in dopolnjevanje priložnosti, ki jih nudi kohezijska politika. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Šport in telesna dejavnost lahko dokazano vplivata na široko paleto družbenih skupin, premoščata razlike in znova povežeta lokalne skupnosti ter izključene družbene skupine vključita v življenje skupnosti. Športni projekti lahko prispevajo tudi k številnim političnim ciljem, saj spodbujajo inovacije, omogočajo prenovo mest, podpirajo razvoj podeželja in prispevajo k domačim naložbam v evropskih regijah. |
| --- | --- |

5.2

6.   Šport in Globalni akcijski načrt Svetovne zdravstvene organizacije o telesni dejavnosti za obdobje 2018–2030

| 6.1 | V Globalnem akcijskem načrtu o telesni dejavnosti za obdobje 2018–2030 (4) so opredeljeni strateški cilji, ki jih je treba uresničiti s političnimi ukrepi, da bi do leta 2030 dosegli 15-odstotno zmanjšanje telesne nedejavnosti pri odraslih in mladostnikih na svetovni ravni. V načrtu sta poudarjena potreba po medsektorskem in celostnem pristopu ter pomen naložb v socialne, kulturne, gospodarske, okoljske, izobraževalne in druge politike, da bi spodbudili telesno dejavnost in prispevali k doseganju številnih ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030. Strategije za izvajanje načrta morajo upoštevati vse odločilne dejavnike, ki vplivajo na življenjski slog in katerih namen je v medsektorskem okviru in s celostnim pristopom izvesti učinkovite ukrepe za spodbujanje zdravja. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Spodbujanje telesne dejavnosti je kompleksno vprašanje, ki zahteva močno vodstvo in politično ukrepanje v zdravstvenem sektorju, zlasti na nacionalni ravni, pa tudi tesno sodelovanje z drugimi sektorji, kot so izobraževalni, kulturni, prometni, urbanistični in gospodarski sektor. Za povečanje telesne dejavnosti in odvračanje od sedečega življenjskega sloga je treba obravnavati najpomembnejše okoljske, socialne in individualne vidike telesne nedejavnosti ter v sodelovanju med različnimi sektorji na nacionalni, regionalni in lokalni ravni izvajati učinkovite in trajnostne ukrepe v skladu z medsektorskim pristopom, ki omogoča uporabo ukrepov za spreminjanje nezdravih vedenjskih vzorcev, in sicer z vplivanjem na življenjski slog posameznika, pa tudi ustvarjanjem okoljskih in socialnih pogojev, ugodnih za spremembo nezdravega vedenja. |
| --- | --- |

6.2

7.   Od strategij k praksi

| 7.1 | Kljub temu, da lahko šport in telesna dejavnost nedvomno prispevata k doseganju razvojnih, trajnostnih in kohezijskih ciljev, je zagotavljanje razpoložljivosti in dostopnosti evropskih sredstev za pobude, namenjene spodbujanju športa, še vedno zelo težavno. Glavni razlog za to je, da šport v predpisih, ki so osnova za kohezijsko politiko za obdobje 2021–2027, ni opredeljen kot jasno naložbeno področje. Jasna vključitev športa v programe izvajanja kohezijske politike bi jasno začrtala potek tovrstnih finančnih tokov za šport, poleg tega pa bi organi upravljanja skladov lažje pozitivno ocenili projekte, povezane s športom in telesno dejavnostjo. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Da bi poudarili strateški pomen športa pri izvajanju razvojnih in kohezijskih strategij, je v prilogi predstavljena analiza skladnosti med cilji Agende 2030 in cilji kohezijske politike za obdobje 2021–2027 ter ukrepi, ki jih je mogoče izvajati s pomočjo športa. |
| --- | --- |

7.2

V Bruslju, 24. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Predlog priporočila Sveta o učenju za okoljsko trajnostnost.

1

(2)  Evropska listina o pravicah žensk v športu.

2

(3)  Uspešnost programa Erasmus+.

3

(4)  Globalni akcijski načrt o telesni dejavnosti za obdobje 2018–2030.

4

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/11

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Nov okvir za sporazume o prosti trgovini, gospodarskem partnerstvu in naložbah, ki bo zagotavljal dejansko udeležbo organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev ter ozaveščenost javnosti

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 290/03)

| Poročevalec: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Stefano PALMIERI

| Sklep plenarne skupščine | 25. 3. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zunanje odnose |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 9. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 215/1/7 |

Sklep plenarne skupščine

25. 3. 2021

Pravna podlaga

člen 32(2) poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zunanje odnose

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

9. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

215/1/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) izraža podporo novi odprti, trajnostni in trdni evropski trgovinski strategiji ter meni, da je z njo po eni strani še posebej pomembno spodbujati konkurenčnost evropskih proizvodnih sektorjev in gospodarskih akterjev (velika, srednja in mala podjetja), po drugi pa prispevati k spodbujanju evropskih vrednot in načel, zlasti demokracije ter človekovih, socialnih in s spolom povezanih pravic, pa tudi delavskih pravic in pravic na področju okolja. Tako bo mogoče poskrbeti, da ima Evropska unija na voljo instrumente, s katerimi lahko delavce in podjetja zaščiti pred nepoštenimi trgovinskimi praksami, potrošnike pa pred škodljivimi in netrajnostnimi proizvodi. Interesi podjetij bi bili na ta način usklajeni z interesi državljanov oziroma potrošnikov ter delavcev. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da sta za uresničitev nove ambiciozne trgovinske strategije EU potrebni:






  — | inovativna strategija za trgovinska pogajanja (sporazumi o trgovini, gospodarskem partnerstvu in naložbah), ki bo omogočala dejansko udeležbo organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev, tako da bo trgovina koristila vsem udeležencem v EU in partnerskih državah; |
| --- | --- | --- |

1.2

—

inovativna strategija za trgovinska pogajanja (sporazumi o trgovini, gospodarskem partnerstvu in naložbah), ki bo omogočala dejansko udeležbo organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev, tako da bo trgovina koristila vsem udeležencem v EU in partnerskih državah;

| — | ustrezna reforma instrumentov spremljanja, ocenjevanja in izvajanja sporazumov oziroma notranjih svetovalnih skupin. |
| --- | --- |

—

ustrezna reforma instrumentov spremljanja, ocenjevanja in izvajanja sporazumov oziroma notranjih svetovalnih skupin.

| 1.3 | Po mnenju EESO bi lahko z dvojno reformo, tj. pogajalskih instrumentov in notranjih svetovalnih skupin, dosegli resnično medsebojno izmenjavo, s tem pa ozaveščenost javnosti o pomenu sporazumov o trgovini, partnerstvu in naložbah za vse tiste, na katere ti sporazumi vplivajo (podjetja, delavci, potrošniki itd.), in to na obeh straneh, ki skleneta sporazum (EU in partnerske države). |
| --- | --- |

1.3

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Evropska komisija je februarja 2021 določila smernice za novo odprto, trajnostno in trdno evropsko trgovinsko strategijo (1), ki bi morala omogočiti uresničitev naslednjih treh ciljev Evropske unije:






  (i) | podpreti okrevanje gospodarstva ter zeleni in digitalni prehod; |
| --- | --- | --- |

2.1

(i)

podpreti okrevanje gospodarstva ter zeleni in digitalni prehod;

| (ii) | prilagoditi svetovna pravila, da bi dosegli bolj trajnostno in pravično globalizacijo; |
| --- | --- |

(ii)

prilagoditi svetovna pravila, da bi dosegli bolj trajnostno in pravično globalizacijo;

| (iii) | povečati zmogljivost EU za uveljavljanje lastnih interesov in okrepitev lastnih pravic. |
| --- | --- |

(iii)

povečati zmogljivost EU za uveljavljanje lastnih interesov in okrepitev lastnih pravic.

| 2.1.1 | Na pripravo nove trgovinske strategije so vplivali različni dejavniki. Najprej je pandemična kriza zaradi COVID-19 sprožila resen razmislek o novih strategijah za zdravstveno in prehransko varnost ter preskrbo s surovinami in strateškimi proizvodi, na splošno pa tudi o svetovnih vrednostnih verigah. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Drugi odločilni dejavniki za pripravo nove trgovinske strategije, ki jo predlaga Komisija, se navezujejo na (i) krizo, v kateri je še vedno Svetovna trgovinska organizacija, (ii) problematične odnose z nekaterimi državami ali trgovinskimi bloki, tj. Kitajsko, Rusijo in ZDA, (iii) težavna pogajanja z Združenim kraljestvom in (iv) trenutne zastoje pri nekaterih trgovinskih sporazumih (npr. EU-Mercosur ter sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Srednjo Afriko in EU ter Vzhodnoafriško skupnostjo in EU). |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Komisija je v svojem predlogu večkrat navedla, da bo morala nova evropska trgovinska strategija poleg spodbujanja konkurenčnosti evropskih proizvodnih sektorjev prispevati k spodbujanju evropskih vrednot in načel, zlasti demokracije ter človekovih, socialnih in s spolom povezanih pravic, pa tudi delavskih pravic in pravic na področju okolja. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Evropski parlament je pozdravil predlog Komisije in jo pozval, naj poskrbi, da bodo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v izpogajanih sporazumih prispevala k temu, da bo trgovina koristila vsem udeležencem (2). |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | EESO je v nedavno sprejetih mnenjih podal svoj pogled na trgovinsko politiko EU in izrazil trdno podporo predlogu Komisije, ki je po njegovem mnenju pomemben, umesten in pravočasen. Hkrati je podal jasna pričakovanja in s tem povezana priporočila za ambiciozen pregled trgovine in trajnostnega razvoja (3). |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Prav zato, ker je nova strategija, ki jo predlaga Komisija, upravičeno ambiciozna, Odbor meni, da sta za njeno uresničitev potrebni:






  — | inovativna strategija za trgovinska pogajanja (sporazumi o trgovini, gospodarskem partnerstvu in naložbah), ki bo omogočala dejansko udeležbo organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev, tako da bo trgovina koristila vsem udeležencem v EU in partnerskih državah; |
| --- | --- | --- |

2.1.6

—

inovativna strategija za trgovinska pogajanja (sporazumi o trgovini, gospodarskem partnerstvu in naložbah), ki bo omogočala dejansko udeležbo organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev, tako da bo trgovina koristila vsem udeležencem v EU in partnerskih državah;

| — | ustrezna reforma instrumentov spremljanja, ocenjevanja in izvajanja sporazumov oziroma notranjih svetovalnih skupin. |
| --- | --- |

—

ustrezna reforma instrumentov spremljanja, ocenjevanja in izvajanja sporazumov oziroma notranjih svetovalnih skupin.

| 2.1.6.1 | Z dvojno reformo, tj. pogajalskih instrumentov in notranjih svetovalnih skupin, bi lahko dosegli resnično medsebojno izmenjavo, s tem pa ozaveščenost javnosti o pomenu sporazumov (o trgovini, gospodarskem partnerstvu in naložbah) za vse tiste, na katere ti sporazumi vplivajo (podjetja, delavci, potrošniki itd.), in to na obeh straneh, ki skleneta sporazum (EU in partnerske države). |
| --- | --- |

2.1.6.1

3.   Kritična ocena sedanjih trgovinskih sporazumov

| 3.1 | EESO ponavlja svoje prepričanje, da je multilateralizem izredno pomemben del trgovine in da bi morala Svetovna trgovinska organizacija po svoji temeljiti reformi prevzeti vlogo poroka multilateralizma, vendar ugotavlja, da imajo lahko trgovinski sporazumi v tem posebnem kontekstu odločilno vlogo ne le za bilateralno trgovino EU (ki vendarle obsega več kot 30 % njene trgovine z blagom in storitvami), temveč predvsem za razširjanje gospodarsko, socialno in okoljsko vzdržnega razvoja tako EU kot njenih partneric. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO je v preteklih letih še posebej kritično ocenil različne pogajalske instrumente EU (sporazume o trgovini, gospodarskem partnerstvu in naložbah) (4). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Meni, da morajo biti te ocene izhodišče za presojo, ali je za uresničevanje ciljev nove trgovinske strategije, ki jo predlaga Komisija, potrebna reforma sedanjih pogajalskih instrumentov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Prvi vidik se nanaša na slabo preglednost pogajanj o trgovinskih sporazumih. Čeprav je jasno, da mora biti vsebina pogodb, o katerih tečejo pogajanja, do neke mere zaupna, mora to po mnenju EESO vseeno omogočati, da se trgovinska pogajanja odvijajo pregledno ter da so državljani in deležniki, na katere pogajanja vplivajo, stalno obveščeni. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.1.1 | Komisija je vedno odločno nasprotovala popolni preglednosti pogajanj, pri čemer se je sklicevala na veljavno uredbo (5) in nekatere sodbe Sodišča (6) ter trdila, da bi razširjanje informacij med pogajanji škodilo interesom Evropske unije. |
| --- | --- |

3.3.1.1

| 3.3.1.2 | EESO ugotavlja, da je Komisija v preteklih letih pokazala veliko in spodbudno odprtost, pri čemer je izboljšala preglednost tako, da je pri različnih trgovinskih sporazumih omogočila dostop do informacij glede poročil o različnih krogih pogajanj, prejetega pogajalskega mandata, različnih predlogov besedil in priprav srečanj v dialogu s civilno družbo in strokovno skupino za trgovinske sporazume EU. |
| --- | --- |

3.3.1.2

| 3.3.1.3 | Kljub tem izboljšavam bi moral biti pogajalski mandat, ki ga določi Svet, bolj ambiciozen, Komisija pa bi morala imeti več možnosti za organizacijo sodelovanja civilne družbe in socialnih partnerjev, da bi bili ti resnično vključeni v pogajalski proces. EESO je poleg tega pozval k ponovni vzpostavitvi strokovne skupine, katere mandat se je iztekel (7). |
| --- | --- |

3.3.1.3

| 3.3.1.4 | EESO sicer razume, da je treba med pogajanji najti pravšen in ustrezen kompromis med preglednostjo in zaupnostjo, vendar ugotavlja, da je vprašanje preglednosti za deležnike, organizacije civilne družbe in socialne partnerje še vedno najbolj pereče. |
| --- | --- |

3.3.1.4

| 3.4 | Kritike so usmerjene tudi v to, da so ocene učinka sporazumov na trajnostni razvoj nepopolne, objavljene z zamudo, ko so pogajanja že končana, ali pa se v partnerskih državah sploh ne izvajajo. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Prav zamuda pri objavi ocene učinka sporazuma med EU in Mercosurjem na trajnostni razvoj je bila povod za pritožbo, ki so jo nekatere nevladne organizacije naslovile na Evropskega varuha človekovih pravic (8). Ta je marca 2021 podal naslednjo kritiko Evropske komisije: „Evropska komisija ni uspela pravočasno poskrbeti za dokončanje ocene učinka na trajnostni razvoj, tj. pred zaključkom trgovinskih pogajanj med EU in Mercosurjem, kar je nepravilnost“ (9). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EESO poudarja, da je treba ocene učinka sporazumov na gospodarsko, socialno in okoljsko vzdržnost pravočasno objaviti na začetku pogajanj in jih med njimi posodabljati, med spremljanjem izvajanja sporazumov pa jih redno vključevati v naknadne ocene teh sporazumov. Te ocene se morajo poleg tega nanašati na obe pogajalski strani, tj. Evropsko unijo in njene države članice ter države na drugi strani pogajalske mize (10). |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | Še ena kritika trgovinskih sporazumov se nanaša na nezmožnost, da bi zagotovili učinkovito spoštovanje človekovih pravic, socialnih pravic, temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela ter okoljskih in varnostnih standardov. Sporazumi poleg tega ne omogočajo enakih konkurenčnih pogojev za vse akterje na trgih (zlasti za mala in srednja podjetja ter nekatere proizvodne sektorje) (11). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Temu je treba dodati, da v trgovinskih sporazumih občasno niso upoštevane posebnosti držav v razvoju ter asimetrije med EU in partnerskimi državami sporazuma, zaradi česar obstaja tveganje, da obstoječe razlike ne bodo odpravljene (na primer pravičen dostop do zdravil, ki rešujejo življenja, ali cepiv) ali se bodo včasih še povečale; prav tako ni upoštevano, da utegnejo večnacionalna podjetja po sklenitvi trgovinskih sporazumov doseči prevladujoč položaj. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Za učinkovito in široko vključenost organizirane civilne družbe je treba notranje svetovalne skupine splošno vpeljati v vsa prihodnja trgovinska pogajanja, zlasti pa v trenutne sporazume o gospodarskem partnerstvu v Afriki, ki notranjih svetovalnih skupin sploh ne vključujejo. Sedanji in prihodnji postopki revizije ter izvajanje novega sporazuma med EU in Organizacijo afriških, karibskih in pacifiških držav (OAKPD) so lahko dobra priložnost za uvedbo notranjih svetovalnih skupin v veljavne trgovinske sporazume, ki nimajo tega instrumenta (npr. revizija sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in državami Južnoafriške razvojne skupnosti, ki izvajajo ta sporazum). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Sodelovanje civilne družbe in socialnih partnerjev v pogajanjih in spremljanju sporazumov, ki jih sklene Unija, se je od začetkov do danes do neke mere že razvilo. EESO priznava dosedanja prizadevanja, pri katerih je marsikdaj že sodeloval. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO je seznanjen z izsledki nedavne študije o pregledu dialoga med GD za trgovino in civilno družbo (12), v kateri je bil ocenjen dialog s civilno družbo na evropski in nacionalni ravni. Čeprav se strinja z nekaterimi izsledki, meni, da je potreben kvalitativni preskok pri dejanskem vključevanju organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev v trgovinsko politiko EU. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO je večkrat pozval k dejanski in večji vključenosti civilne družbe in socialnih partnerjev v vse faze pogajanj o trgovinskih sporazumih, in sicer na obeh straneh pogajalske mize (Komisija in partnerske države) (13). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO na podlagi navedenega meni, da je zdaj pravi čas za pripravo nove in učinkovitejše pogajalske strategije z novimi pravili in postopki za učinkovito in uspešno sodelovanje organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev. S tem bi lažje dosegli cilje nove trgovinske strategije EU in poskrbeli, da bi bili sporazumi skladni z gospodarsko, socialno in okoljsko vzdržnim razvojem obeh pogajalskih strani – EU in partnerskih držav trgovinskih sporazumov. |
| --- | --- |

3.11

4.   Nov pogajalski okvir za trgovinske sporazume

| 4.1 | EESO meni, da nova trgovinska politika EU odpira možnosti za oceno in izboljšanje pravil, postopkov in meril, ki bi omogočila precej bolj učinkovito, pregledno in vključujoče sodelovanje organizirane civilne družbe in socialnih partnerjev tako med pogajanji kot po njih v okviru spremljanja, ocenjevanja in morebitnega izvajanja sporazumov. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO meni, da bi bilo primerno pripraviti novo pogajalsko metodologijo za določitev novega časovnega načrta, ki bi v vseh pogajalskih fazah omogočal resnično sodelovanje organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev. Metodologija mora veljati tako za Evropsko unijo kot za države, s katerimi se pogaja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Prvi korak v časovnem načrtu pogajanj bi moral biti podpis memoranduma o soglasju med pogajalkami (Komisija in ustrezne države na drugi strani), s katerim bi se te vzajemno zavezale k:






  (i) | upoštevanju posameznih pogajalskih faz; |
| --- | --- | --- |

4.3

(i)

upoštevanju posameznih pogajalskih faz;

| (ii) | vključitvi organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev v različne pogajalske faze, v katerih bi sodelovali kot opazovalci v okviru ustreznega skupnega posvetovalnega odbora deležnikov. |
| --- | --- |

(ii)

vključitvi organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev v različne pogajalske faze, v katerih bi sodelovali kot opazovalci v okviru ustreznega skupnega posvetovalnega odbora deležnikov.

| 4.3.1 | Pogajalske faze, določene v memorandumu o soglasju, bi se uporabljale tako za splošna pogajanja kot za morebitna tehnična pogajanja, ki bila potrebna. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Za ustanovitev skupnega posvetovalnega odbora deležnikov bi bilo treba uporabiti pristop po načelu partnerstva, ki se uporablja tudi pri kohezijski politiki. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.2.1 | V partnerstvu se vsak program kohezijske politike razvija s kolektivnim procesom, v katerem sodelujejo evropski, regionalni in lokalni organi, socialni partnerji in organizacije civilne družbe. V partnerstvu potekajo vse faze priprave programov: zasnova, upravljanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje, kar prispeva k temu, da ukrepi ustrezajo lokalnim in regionalnim potrebam in prioritetam vseh deležnikov. |
| --- | --- |

4.3.2.1

| 4.3.3 | Izbira opazovalcev med predstavniki organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev bi morala slediti osnovnemu merilu dejanske reprezentativnosti, neodvisnosti in pravične porazdelitve med deležniki. Pri socialnih partnerjih bi morali reprezentativnost in neodvisnost temeljiti na merilih, ki sta jih sprejeli skupini delojemalcev in delodajalcev v Mednarodni organizaciji dela, medtem kot bi morali pri drugih organizacijah civilne družbe temeljiti na članstvu v mednarodnih organih. Opazovalci v skupnem posvetovalnem odboru deležnikov bi morali spoštovati poseben kodeks ravnanja. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | V skupni posvetovalni odbor deležnikov bi morale biti poleg organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev kot zunanje opazovalke vključene tudi ustrezne mednarodne institucije, kot so Mednarodna organizacija dela, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter sekretariat za večstranske okoljske sporazume pri Programu Združenih narodov za okolje. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.4.1 | Kodeks ravnanja bi moral omogočati, da se začrtajo:






  (i) | pravice in obveznosti opazovalcev v skupnem posvetovalnem odboru deležnikov, ki v pogajanjih sodelujejo v imenu civilne družbe in socialnih partnerjev. V kodeksu ravnanja bo moral biti predviden ustrezen protokol o zaupnosti, ki bi se skliceval na načelo zaupnosti, v skladu s katerim ni dovoljeno razkrivati informacij, izmenjanih v zaupni pogajalski fazi in fazi zgodnjega opozarjanja; |
| --- | --- | --- |

4.3.4.1

(i)

pravice in obveznosti opazovalcev v skupnem posvetovalnem odboru deležnikov, ki v pogajanjih sodelujejo v imenu civilne družbe in socialnih partnerjev. V kodeksu ravnanja bo moral biti predviden ustrezen protokol o zaupnosti, ki bi se skliceval na načelo zaupnosti, v skladu s katerim ni dovoljeno razkrivati informacij, izmenjanih v zaupni pogajalski fazi in fazi zgodnjega opozarjanja;

| (ii) | načela o določitvi opazovalcev v skupnem posvetovalnem odboru deležnikov, in sicer na pregleden način in ob upoštevanju njihove dejanske neodvisnosti, reprezentativnosti in pravične porazdelitve med predstavniki civilne družbe in socialnih partnerjev (gl. odstavek 4.3.3); |
| --- | --- |

(ii)

načela o določitvi opazovalcev v skupnem posvetovalnem odboru deležnikov, in sicer na pregleden način in ob upoštevanju njihove dejanske neodvisnosti, reprezentativnosti in pravične porazdelitve med predstavniki civilne družbe in socialnih partnerjev (gl. odstavek 4.3.3);

| (iii) | pravila in postopki za različne pogajalske faze, predvidene v pogajalskem časovnem načrtu. |
| --- | --- |

(iii)

pravila in postopki za različne pogajalske faze, predvidene v pogajalskem časovnem načrtu.

Kodeks ravnanja bi morali podpisati vsi udeleženci pogajanj, ki so opazovalci v skupnem posvetovalnem odboru.

| 4.4 | V pogajalskem časovnem načrtu bi morale biti določene nadaljnje faze, ki bi jih bilo treba ciklično ponavljati do konca pogajanj. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Zaupna pogajalska faza. Faza, v kateri sodelujejo tako stranke v pogajanjih (Komisija in države geografskega območja, ki je druga stran v pogajanjih) kot predstavniki civilne družbe in socialnih partnerjev v vlogi opazovalcev, ki se s podpisom protokola o zaupnosti v kodeksu ravnanja zavežejo, da bodo jamčili za zaupnost informacij, ki jim bodo na voljo v tej fazi. Mednarodna organizacija dela bi morala v tej fazi predstaviti predpogajalsko poročilo o stanju ratifikacije in izvajanja temeljnih konvencij v tretjih državah, ki bi bilo dostopno vsem strankam v pogajanjih (pogajalcem in opazovalcem). Poročilo ne bi bilo zavezujoče, ampak bi pomagalo ugotoviti, ali so bili socialni standardi v državi, ki je stranka sporazuma, spoštovani ali ne. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Faza zgodnjega opozarjanja s skupnim posvetovalnim odborom. Faza, v kateri opazovalci opredelijo občutljiva vprašanja v pogajanjih, za katera pogajalci ne najdejo rešitev, ki bi bile zadovoljive za civilno družbo in socialne partnerje. To je še vedno zaupna faza, v kateri morajo opazovalci zagotavljati popolno zaupnost. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Faza odprtega komuniciranja. Tako Komisija kot države z geografskega območja, ki je druga stran v pogajanjih, objavljajo javno skupno informativno poročilo o napredku pogajanj. V tej fazi lahko opazovalci podajo svoje ocene v skladu s pravilom Chatham House (14) in predstavijo občutljiva vprašanja v pogajanjih, ugotovljena v predhodni fazi zgodnjega opozarjanja s posvetovalnim odborom. To je javna faza, v kateri so izpostavljeni predhodni rezultati pogajanj, namenjena pa je ozaveščanju javnosti o napredku pogajanj. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Faza predstavitve neodvisnega predhodnega poročila o oceni učinka trgovinskega sporazuma. V tej fazi obe strani (Komisija in države z geografskega območja, ki je druga stran v pogajanjih) predstavita neodvisno predhodno oceno učinka sporazuma. Organizacije civilne družbe in socialni partnerji v tej fazi podajo svoje ocene gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov sporazuma, pri čemer uporabijo tudi svoje lastne analize. Pomemben prispevek se pričakuje od zunanjih opazovalcev, ki bi morali javno objaviti poročilo, dostopno vsem stranem. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Fazi predstavitve predhodnega poročila o učinku sledi nov krog, ki se začne z zaupno pogajalsko fazo, tej sledi faza zgodnjega opozarjanja s posvetovalnim odborom, tej faza odprtega komuniciranja, na koncu pa sledi faza predstavitve končnega poročila o oceni učinka trgovinskega sporazuma. Pogajalski cikel se nadaljuje, dokler sporazuma ne podpišejo predstavniki Komisije in držav z geografskega območja, ki je druga stran v pogajanjih. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Če pogajalski strani parafirata sporazum, skupaj z opazovalci iz vrst civilne družbe in socialnih partnerjev v posvetovalnem odboru pripravita poseben protokol za ustanovitev notranje svetovalne skupine (za EU in partnerske države), ki vsebuje pravila za njeno delovanje (gl. odstavek 5.5.2). |
| --- | --- |

4.4.6

| 4.4.7 | EESO meni, da bi bil predlagani pogajalski okvir izziv za vse strani, ki sodelujejo v pogajanjih. Zato morajo vsi akterji na tem področju (Komisija, organizacije civilne družbe, socialni partnerji, zunanji opazovalci) poznati svojo vlogo, vsi udeleženci pa morajo biti izredno profesionalni in zelo dobro pripravljeni. EESO meni, da bi bilo koristno okrepiti sodelovanje Evropskega parlamenta, ki bi moral imeti vidnejšo vlogo v pogajalskih fazah in pri spremljanju sporazumov. EESO je prav tako prepričan, da bo le tako mogoče zagotoviti dejansko vključenost vseh, tudi civilne družbe in socialnih partnerjev, v trgovinska pogajanja, s tem pa tudi resnično podporo sporazumu. |
| --- | --- |

4.4.7

5.   Predlog reforme notranjih svetovalnih skupin za spremljanje, ocenjevanje in izvajanje sporazumov

| 5.1 | Civilna družba in socialni partnerji od EU vse bolj zahtevajo vključujoč in demokratičen dialog, ne le med pripravo trgovinskih sporazumov, temveč tudi med njihovim izvajanjem (15). EESO ceni prizadevanja, s katerimi želi Komisija odpreti prostor za soočanja in udeležbo, vendar meni, da je nujno izboljšati postopke za spremljanje, ocenjevanje in izvajanje sporazumov. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Po mnenju EESO posvetovalni instrumenti, tj. notranje svetovalne skupine, ki so bili vzpostavljeni za spremljanje izvajanja in uresničevanja zavez iz poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih, v prihodnje pa celotnih trgovinskih sporazumov, ne izpolnjujejo zadovoljivo zastavljenih ciljev. Te skupine so pomanjkljive tako zaradi meril za njihovo sestavo kot zaradi neobstoja jasnih pravil njihovega delovanja. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Sodeč po političnih priporočilih iz neformalnega dokumenta notranjih svetovalnih skupin EU (16) in nedavni analizi na temo notranjih svetovalnih skupin EU in partnerskih držav (17) je mogoče notranje svetovalne skupine ocenjevati na štirih različnih ravneh uspešnosti, in sicer po zmožnosti:






  1) | delovanja, |
| --- | --- | --- |

5.3

1)

delovanja,

| 2) | izmenjave informacij, |
| --- | --- |

2)

izmenjave informacij,

| 3) | spremljanja sporazumov, |
| --- | --- |

3)

spremljanja sporazumov,

| 4) | političnega učinka. |
| --- | --- |

4)

političnega učinka.

| 5.3.1 | Kar zadeva delovanje, so notranje svetovalne skupine zaradi bistvene vloge sekretariata, ki jo opravlja EESO, v EU sicer aktivne, v partnerskih državah pa obstajajo le v nekaterih primerih (18). V tistih partnerskih državah, kjer obstajajo, imajo opazne organizacijske težave, ki so posledica očitnega pomanjkanja finančnih sredstev (19), ter težave z reprezentativnostjo, pravično porazdelitvijo zastopanosti interesov in neodvisnostjo organizacij, ki so vanje vključene (20). |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Kar zadeva zmožnost izmenjave informacij sodelujočih v notranji svetovalni skupini, se zdi, da tudi v tem primeru obstaja precejšnja razlika med notranjimi svetovalnimi skupinami EU in tretjih držav, ko gre za splošno izmenjavo informacij. Z izjemo nekaterih nasprotovanj v notranjih svetovalnih skupinah EU izmenjava informacij med udeleženci dialoga na splošno dobro poteka, medtem ko se v notranjih svetovalnih skupinah tretjih držav pojavljajo napetosti med predstavniki podjetij in predstavniki drugih področij. V obeh tipih notranjih svetovalnih skupin pa so odnosi med vladami in njihovimi notranjimi svetovalnimi skupinami (t. i. vertikalni dialog) še vedno nezadovoljivi. Obstaja tudi poziv k bolj strukturiranemu in poglobljenemu nadnacionalnemu dialogu med notranjimi svetovalnimi skupinami EU in partnerskih držav, zlasti med letnim nadnacionalnim srečanjem civilne družbe, pri čemer bi se organizirala tudi posebna srečanja med notranjimi svetovalnimi skupinami v okviru istega sporazuma. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Kar zadeva spremljanje sporazumov, je treba priznati, da je težko uresničljivo, čeprav je glavni cilj notranjih svetovalnih skupin. Nezmožnost spremljanja izvajanja in uresničevanja poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju je predvsem posledica pomanjkanja namenskih virov ter razpoložljivosti in odgovornosti vlad. Zato je brez dvoma treba ceniti pritisk Komisije in notranjih svetovalnih skupin EU na vlade partnerskih držav, da bi povečale svojo odgovornost v fazi spremljanja (21). Predstavitev nezavezujočega informativnega poročila MOD in OECD, ki bi bilo na voljo notranjim svetovalnim skupinam, bi bila zanesljiva podlaga za oceno trgovinskega sporazuma. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Glede na dosedanje ugotovitve ni dvoma, da sta politični učinek oziroma zmožnost notranjih svetovalnih skupin, da vplivajo na izvajanje sporazumov iz poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, povsem nezadostna. Komisija bi morala določiti ambicioznejša merila, da bi vlade upoštevale priporočila notranjih svetovalnih skupin; čeprav so naloge teh skupin zavezujoče, ni učinkovitega izvrševanja in stalne vključenosti notranjih svetovalnih skupin v postopek reševanja sporov (22). |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.4 | EESO zato meni, da je za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti potrebna korenita reforma notranjih svetovalnih skupin (gl. odstavke 5.3.1–5.3.4). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESO poudarja, da je treba za vse vrste sklenjenih sporazumov ustanoviti enoten organ za sodelovanje civilne družbe in socialnih partnerjev (reformirana notranja svetovalna skupina), ki bi spremljal izvajanje in uresničevanje sporazumov ter ocenjeval njihove rezultate (23). |
| --- | --- |

5.5

| 5.5.1 | Takšen organ mora biti skupen in popolnoma funkcionalen za obe stranki sporazuma (EU in partnerske države), zajemati pa mora vse vidike sporazuma, pri čemer morajo imeti prednost vsi elementi sporazuma, ki vplivajo na izvajanje poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju. |
| --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | EESO meni, da bi moral vsak parafiran sporazum vsebovati protokol o delovanju notranjih svetovalnih skupin, ki bi opredeljeval trden institucionaliziran okvir, s katerim bi lahko določili pravila njihovega delovanja za obe stranki sporazuma (EU in partnerske države), in tudi določati:






  (a) | merila za določitev članov notranje svetovalne skupine, s katerimi bi poskrbeli za njihovo reprezentativnost, pravično porazdelitev zastopanosti interesov in neodvisnost (gl. odstavek 4.3.3); |
| --- | --- | --- |

5.5.2

(a)

merila za določitev članov notranje svetovalne skupine, s katerimi bi poskrbeli za njihovo reprezentativnost, pravično porazdelitev zastopanosti interesov in neodvisnost (gl. odstavek 4.3.3);

| (b) | obveznost, da Mednarodna organizacija dela sodeluje v notranjih svetovalnih skupinah kot zunanja opazovalka, da bi lahko spremljala izvajanje lastnih konvencij s področja sporazumov o prosti trgovini z uporabo internega nadzornega mehanizma in prek posebnega poročila, ki bi bilo na voljo pogajalskim stranem in bi bilo namenjeno morebitnim kritikam izvajanja socialnih standardov v poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju. Vključitev Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj pa bi omogočila spremljanje izvajanja smernic za večnacionalna podjetja, zlasti niže v dobavni verigi, prek nacionalnih kontaktnih točk in posameznih vlad. Vendar ocene teh organov ne bodo zavezujoče znotraj notranje svetovalne skupine; |
| --- | --- |

(b)

obveznost, da Mednarodna organizacija dela sodeluje v notranjih svetovalnih skupinah kot zunanja opazovalka, da bi lahko spremljala izvajanje lastnih konvencij s področja sporazumov o prosti trgovini z uporabo internega nadzornega mehanizma in prek posebnega poročila, ki bi bilo na voljo pogajalskim stranem in bi bilo namenjeno morebitnim kritikam izvajanja socialnih standardov v poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju. Vključitev Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj pa bi omogočila spremljanje izvajanja smernic za večnacionalna podjetja, zlasti niže v dobavni verigi, prek nacionalnih kontaktnih točk in posameznih vlad. Vendar ocene teh organov ne bodo zavezujoče znotraj notranje svetovalne skupine;

| (c) | resnično dejavno vlogo notranje svetovalne skupine pri začenjanju postopkov reševanja sporov v vseh zadevah v okviru sporazuma, ki bi jih skupina predložila glavnemu uradniku za trgovinsko skladnost; |
| --- | --- |

(c)

resnično dejavno vlogo notranje svetovalne skupine pri začenjanju postopkov reševanja sporov v vseh zadevah v okviru sporazuma, ki bi jih skupina predložila glavnemu uradniku za trgovinsko skladnost;

| (d) | časovni razpored za določitev zavezujočih in izvršljivih časovnih načrtov izpolnjevanja obveznosti, določenih v sporazumu, skupaj z jasnimi roki za njihovo potrditev; |
| --- | --- |

(d)

časovni razpored za določitev zavezujočih in izvršljivih časovnih načrtov izpolnjevanja obveznosti, določenih v sporazumu, skupaj z jasnimi roki za njihovo potrditev;

| (e) | posodobitev navodil za izvajanje obveznosti iz sporazuma, s katero bi se določil sklop kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov za sprotno spremljanje in naknadno oceno učinka sporazuma; |
| --- | --- |

(e)

posodobitev navodil za izvajanje obveznosti iz sporazuma, s katero bi se določil sklop kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov za sprotno spremljanje in naknadno oceno učinka sporazuma;

| (f) | datum, do katerega je treba predložiti naknadno neodvisno oceno učinka sporazuma za vsako od strank sporazuma (EU in partnerske države), če stranke menijo, da bi bilo treba predvideni petletni rok skrajšati; |
| --- | --- |

(f)

datum, do katerega je treba predložiti naknadno neodvisno oceno učinka sporazuma za vsako od strank sporazuma (EU in partnerske države), če stranke menijo, da bi bilo treba predvideni petletni rok skrajšati;

| (g) | število srečanj, ki jih mora vsaka notranja svetovalna skupina organizirati med letom, in to za vsako stranko sporazuma (EU in partnerske države); |
| --- | --- |

(g)

število srečanj, ki jih mora vsaka notranja svetovalna skupina organizirati med letom, in to za vsako stranko sporazuma (EU in partnerske države);

| (h) | obveznost letnega srečanja notranjih svetovalnih skupin iz EU in partnerske države; |
| --- | --- |

(h)

obveznost letnega srečanja notranjih svetovalnih skupin iz EU in partnerske države;

| (i) | obveznost letnega srečanja notranjih svetovalnih skupin iz EU in partnerskih držav v Bruslju, v katerega bi bili dejavno vključeni vsi deli notranjih svetovalnih skupin; |
| --- | --- |

(i)

obveznost letnega srečanja notranjih svetovalnih skupin iz EU in partnerskih držav v Bruslju, v katerega bi bili dejavno vključeni vsi deli notranjih svetovalnih skupin;

| (j) | obveznost vzpostavitve spletne platforme, prek katere lahko člani notranjih svetovalnih skupin spoznajo pomen „učenja med notranjimi svetovalnimi skupinami“, si izmenjujejo potrebne informacije, denimo o posebnih temah (pravice delavcev, človekove pravice, vpliv standardov ekološkega kmetovanja na trgovino itd.), delijo možne najboljše prakse in oblikujejo posebne spletne tečaje za člane notranjih svetovalnih skupin; |
| --- | --- |

(j)

obveznost vzpostavitve spletne platforme, prek katere lahko člani notranjih svetovalnih skupin spoznajo pomen „učenja med notranjimi svetovalnimi skupinami“, si izmenjujejo potrebne informacije, denimo o posebnih temah (pravice delavcev, človekove pravice, vpliv standardov ekološkega kmetovanja na trgovino itd.), delijo možne najboljše prakse in oblikujejo posebne spletne tečaje za člane notranjih svetovalnih skupin;

| (k) | časovni razpored srečanj, da bi bilo mogoče Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o napredku, ki ga notranja svetovalna skupina dosega pri svojem delu; |
| --- | --- |

(k)

časovni razpored srečanj, da bi bilo mogoče Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o napredku, ki ga notranja svetovalna skupina dosega pri svojem delu;

| (l) | finančna sredstva, potrebna za delovanje notranjih svetovalnih skupin; |
| --- | --- |

(l)

finančna sredstva, potrebna za delovanje notranjih svetovalnih skupin;

| (m) | obveznost priprave letnega poročila o delovanju posameznih notranjih svetovalnih skupin. V tem poročilu bodo lahko notranje svetovalne skupine določile prednostne naloge in priporočila za izvajanje poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, Evropska komisija pa bo morala te prednostne naloge in priporočila vključiti med prednostne naloge EU za izvajanje poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ali pa utemeljiti morebitno zavrnitev; |
| --- | --- |

(m)

obveznost priprave letnega poročila o delovanju posameznih notranjih svetovalnih skupin. V tem poročilu bodo lahko notranje svetovalne skupine določile prednostne naloge in priporočila za izvajanje poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, Evropska komisija pa bo morala te prednostne naloge in priporočila vključiti med prednostne naloge EU za izvajanje poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ali pa utemeljiti morebitno zavrnitev;

| (n) | obveznost, da se EESO zaupa organizacija notranje svetovalne skupine EU in naloga izvajanja tehnične podpore za nadnacionalno srečanje notranjih svetovalnih skupin EU in partnerskih držav. Sekretariat EESO bi pri tem nudil tehnično podporo pri opredelitvi deležnikov v partnerskih državah (po merilih iz odstavka 4.3.3) ter pomagal predsedstvom notranjih svetovalnih skupin pri oblikovanju dnevnega reda, vodenju sestankov, pripravi zapisnikov srečanj, predložitvi poročil institucijam EU in civilni družbi ter pri prevzemanju odgovornosti za nudenje potrebnih informacij. |
| --- | --- |

(n)

obveznost, da se EESO zaupa organizacija notranje svetovalne skupine EU in naloga izvajanja tehnične podpore za nadnacionalno srečanje notranjih svetovalnih skupin EU in partnerskih držav. Sekretariat EESO bi pri tem nudil tehnično podporo pri opredelitvi deležnikov v partnerskih državah (po merilih iz odstavka 4.3.3) ter pomagal predsedstvom notranjih svetovalnih skupin pri oblikovanju dnevnega reda, vodenju sestankov, pripravi zapisnikov srečanj, predložitvi poročil institucijam EU in civilni družbi ter pri prevzemanju odgovornosti za nudenje potrebnih informacij.

| 5.5.3 | Bistveno vlogo bodo imeli kazalniki za sprotno spremljanje, s katerimi bo treba zagotavljati spoštovanje obveznosti iz sporazuma in ki se bodo nanašali na gospodarsko/trgovinsko, socialno in okoljsko področje ter področje zdravstvene varnosti. |
| --- | --- |

5.5.3

| 5.5.4 | EESO meni, da bo z reformo notranjih svetovalnih skupin prevzel bistveno vlogo, ki bo zahtevala ustrezno prilagoditev človeških in finančnih virov. Zato ponovno poziva proračunske organe, naj med reformo predvidijo dodatna sredstva v skladu s tekočimi odhodki, ki jih načrtuje Komisija, da bodo lahko notranje svetovalne skupine laže izvajale predvidene dejavnosti tako na kvantitativni kot kvalitativni ravni. |
| --- | --- |

5.5.4

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 66 final.

1

(2)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (2020/2761(RSP)).

2

(3)  UL C 105, 4.3.2022, str. 148; UL C 105, 4.3.2022, str. 40; UL C 364, 28.10.2020, str. 53; UL C 364, 28.10.2020, str. 160; UL C 159, 10.5.2019, str. 28.

3

(4)  UL C 105, 4.3.2022, str. 148; UL C 105, 4.3.2022, str. 40; REX/530 – Ocena vloge civilne družbe v strukturah sodelovanja v okviru sporazuma med Evropsko unijo ter Kolumbijo, Perujem in Ekvadorjem, poročevalec: Giuseppe Iuliano; UL C 364, 28.10.2020, str. 160; UL C 47, 11.2.2020, str. 38; REX/503 – Na poti k pridružitvenemu sporazumu med EU in Mercosurjem, poročevalec: Josep Puxeu Rocamora, soporočevalec: Mário Soares.

4

(5)  Člen 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001.

5

(6)  Pismo, v katerem Komisija organizaciji Les Amis de la Terre zavrača dostop do dokumenta, 2019 [b]; https://www.asktheeu.org/en/request/7049/response/23196/attach/3/Signed%20letter.pdf?cookie_passthrough=1 pridobljeno 30.7.2020, str. 2.

6

(7)  UL C 374, 16.9.2021, str. 73, n. d.

7

(8)  ClientEarth, Fern, Veblen Institute, La Fondation Nicolas Hulot pour la Nature et l’Homme in Mednarodna zveza za človekove pravice.

8

(9)  Odločba v zadevi 1026/2020/MAS, ki se nanaša na to, da Komisija ni dokončala posodobitve ocene učinka na trajnostni razvoj pred sklenitvijo trgovinskih pogajanj med EU in Mercosurjem.

9

(10)  UL C 47, 11.2. 2020, str. 38, n. d.

10

(11)  UL C 105, 4.3.2022, str. 148, n. d. REX/532; UL C 364, 28.10.2020, str. 160.

11

(12)  Study Reviewing DG Trade Civil Society Dialogue (Študija o pregledu dialoga med GD za trgovino in civilno družbo), Tetra Tech – Deloitte, Evropska unija, marec 2021.

12

(13)  UL C 105, 4.3.2022, str. 40; UL C 105, 4.3.2022, str. 148; UL C 159, 10.5.2019, str. 28.

13

(14)  Pravilo določa naslednje: „Kadar se srečanje ali del srečanja odvija po pravilu Chatham House, lahko udeleženci prosto uporabljajo prejete informacije, vendar ne smejo razkriti niti identitete govornikov ali drugih udeležencev niti njihovih povezav.“

14

(15)  Neformalni dokument, ki sta ga pripravili Nizozemska in Francija o trgovini, socialno-ekonomskih učinkih in trajnostnem razvoju

15

(16)  Neformalni dokument: Okrepitev in izboljšanje delovanja notranjih svetovalnih skupin za trgovino EU

16

(17)  Martens, D., Potjomkina, D., Orbie, J., Domestic Advisory Groups in EU trade agreements – Stuck at the Bottom or Moving up the Ladder? (Ali so notranje svetovalne skupine v trgovinskih sporazumih EU obtičale na začetku ali pridobivajo na pomenu?) Friederich Ebert Stiftung, Univerza v Gentu, 2020

17

Domestic Advisory Groups in EU trade agreements – Stuck at the Bottom or Moving up the Ladder?

(18)  Takšen primer je Peru, kjer so organizacije civilne družbe zaradi nepripravljenosti perujske vlade, da ustanovi ustrezno notranjo svetovalno skupino, ustanovile notranjo svetovalno skupino v senci, ki je EU žal ne priznava. Gl. Martens idr., 2020, n. d.

18

(19)  „EESO zagotavlja sekretariat vsem notranjim svetovalnim skupinam EU. Približno 78 % (36 od 46) sodelujočih v notranjih svetovalnih skupinah meni, da sekretariat dobro pripravlja seje teh skupin. Po drugi strani večina notranjih svetovalnih skupin iz tretjih držav nima na voljo podobne pomoči pri organizaciji in pripravi svojega dela. Glavnino dela pogosto opravi predsednik (in občasno podpredsedniki), ki pa lahko tej dejavnosti nameni čas le v omejenem obsegu.“ Martens, D., idr., n. d., str. 16.

19

(20)  Primer tega je notranja svetovalna skupina Južne Koreje, ki ima kljub občutnemu napredku še vedno pomanjkljivosti pri reprezentativnosti in neodvisnosti. Gl. Martens, D., idr., 2020, n. d.

20

(21)  Pri sporazumu med EU in Korejo je politični pritisk privedel do uradne pritožbe, skupina strokovnjakov pa se je izrekla o neskladnosti države s konvencijami MOD.

21

(22)  UL C 105, 4.3.2022, str. 40.

22

(23)  UL C 159, 10.5. 2019, str. 28.

23

---

Slika 1

Pogajalske faze (časovni načrt)

Image 1C2902022SL1110120220323SL0003.0001201212Slika 1Pogajalske faze (časovni načrt)Slika 2Pogajalske faze (časovni načrt)

Slika 2

Pogajalske faze (časovni načrt)

Image 2C2902022SL1110120220323SL0003.0001201212Slika 1Pogajalske faze (časovni načrt)Slika 2Pogajalske faze (časovni načrt)

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/22

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Pogoji za družbeno sprejemljiv energetski in nizkoogljični prehod

(raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva Sveta EU)

(2022/C 290/04)

| Poročevalec: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Pierre Jean COULON |

Poročevalec:

Arnaud SCHWARTZ

Soporočevalec:

Pierre Jean COULON

| Zaprosilo | francosko predsedstvo Sveta, 20. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 10. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 224/6/5 |

Zaprosilo

francosko predsedstvo Sveta, 20. 9. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

10. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

224/6/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO poziva vse deležnike, naj zaradi doseganja družbene sprejemljivosti energetskega prehoda in upoštevanja povratnih informacij pri njegovem načrtovanju in izvajanju izboljšajo neodvisnost postopka, kakovost in dostopnost informacij, svobodo in raznolikost sodelovanja, jasnost ureditve, odgovornost in upoštevanje sodelovanja pri odločanju, preglednost in spremljanje načrta ali projekta od njegovega začetka do konca, kakor tudi ekonomsko dostopnost in dober potek prehoda (z razpoložljivimi rešitvami, npr. zadostnim številom dobro nameščenih polnilnih postaj za električna vozila). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poziva EU, naj s finančnimi spodbudami veliko močneje spodbuja distributivno pravičnost in proizvajalce-odjemalce energije, saj je to dejavnik, ki najbolj vpliva na sprejemanje energetskega prehoda na lokalni ravni. Za te spodbude bi morale biti na voljo dostopne informacije in preprosti postopki. Cilj energetske unije, da bi bili državljani v središču politike, da bi zlahka postali proizvajalci energije in imeli koristi od novih tehnologij, je treba doseči veliko hitreje, kot je kazalo do zdaj. Poleg tega je po mnenju EESO pomembno, da se tako ugotovljene koristi kot stroški projekta v skupnosti pravično porazdelijo. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO predlaga, naj EU opredeli in odpravi ovire, s katerimi je mogoče pojasniti nizko udeležbo in sodelovanje javnosti. Družbena sprejemljivost se običajno poveča, če imajo udeleženi prebivalci in organizacije civilne družbe možnost sodelovati pri pripravi projektov in odločitvah, povezanih z načrtovanjem. Zato bi bilo treba pripraviti akcijski načrt za povečanje sodelovanja, v katerem bi morali obravnavati pomanjkanje časa, državljanske vzgoje in odgovornosti pristojnih organov ter druge dejavnike. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poziva k intenzivnejšemu posvetovanju ali celo sooblikovanju z javnostjo, zlasti s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, od faze načrtovanja naprej, ter k natančni uskladitvi ciljev in načrtov na vseh lokalnih ravneh, vse do lokalnega izvajanja prehoda. To je bistvenega pomena, če želimo izboljšati družbeno sprejemljivost in dovolj hitro dosegati cilje energetskega prehoda. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja, da bomo morali, če želimo, da bodo državljani in deležniki bolje sprejeli prehod in z njim povezane tehnične spremembe, temu nameniti posebno pozornost in oblikovati ukrepe, kot so vseživljenjsko učenje, prekvalifikacija in izpopolnjevanje delovne sile, pomoč podjetjem in informacijske kampanje, namenjene različnim ciljnim skupinam, na katere vpliva prehod. Pri obveščanju je treba poudariti ključno sporočilo, da je energetski prehod potreben, ker je tako za posameznika kot za skupnost pravičnejši in čistejši, ter da je za državljane dolgoročno cenejši. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vendar EESO ponovno poudarja, da bodo za energetski prehod potrebne individualne in kolektivne spremembe posameznikov, podjetij, občin itd. Ker pa energetska politika doslej ni poznala negativnih zunanjih učinkov fosilnih goriv, razogljičenje kratkoročno prinaša višje stroške za proizvajalce in višje cene za potrošnike. V zvezi s tem je potrebna večja preglednost. Zaradi trenutnih cen energije potrošniki zelo težko sprejemajo podražitve. Tega se je treba zavedati. Poleg tega je torej pomembno tudi obveščanje o uspehih na področju pravičnega prehoda. Vendar pa v sedanji razpravi prepogosto poslušamo negativne zgodbe. Za družbeno sprejemljiv in uspešen prehod je ključnega pomena ohranjanje konkurenčnosti podjetij EU na svetovnem trgu, da bi se izognili nepotrebnemu pritisku na gospodarstvo in brezposelnost. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO opozarja, da stari davki na fosilna goriva in novi zeleni davki pomenijo obremenitev, ki sorazmerno bolj vpliva na proračun gospodinjstev z nizkimi dohodki kot na proračun premožnejših gospodinjstev. Okolju škodljive subvencije in davke je treba odpraviti postopoma, vendar hitro, kar politiki pogosto obljubljajo. Prihodke od teh novih zelenih davkov bi bilo zato treba uporabiti zlasti za socialne inovacije, subvencioniranje energetskega prehoda ranljivih gospodinjstev in ohranjanje njihove kupne moči. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja tudi, da je treba pri prehodu na nizkoogljično družbo postaviti koncept pravičnega prehoda v središče razmisleka in ukrepanja. Pravičen prehod mora biti več kot le sklop političnih ciljev, saj je podlaga za družbeno sprejemljivost energetskega prehoda. Na evropski ravni bi moral sveženj „Pripravljeni na 55“ dopolnjevati pravni okvir za pravičen prehod in vključevati na primer konkretne predloge iz tega mnenja, ki jih je mogoče prenesti v nacionalne energetske in podnebne načrte. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva k ponovni oceni svežnja „Pripravljeni na 55“, da bi izboljšali zmogljivosti za obvladovanje nestanovitnosti cen energije in težav, ki so posledica izrednih razmer, vključno z vojno, ter k uvedbi ustreznih določb za spopadanje s takšnimi razmerami, da bi preprečili negativne učinke na končne uporabnike. |
| --- | --- |

1.9

2.   Okvir in opredelitve

| 2.1 | Človeštvo se sooča z omejenimi zemeljskimi viri (1), upadom biotske raznovrstnosti in segrevanjem planeta. Energetski prehod in prehod na ogljično nevtralno gospodarstvo pomeni preobrazbo naših družb, ne le v praktičnem smislu (zlasti s spremembo individualnih in kolektivnih navad), temveč tudi v smislu naše civilizacije kot celote. Omogočiti nam mora, da demokratično in pravično zmanjšamo svoje materialne in energetske potrebe, pri tem pa skrbimo za blaginjo vseh (2) ter spoštujemo ekosisteme (3). |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | V prihodnjih desetletjih fosilnih goriv ne bo možno uporabljati tako kot danes, tako zaradi okoljskih in družbenih razlogov kot z vidika oskrbe. To pomeni, da je prehod na ogljično nevtralno družbo nujen. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Vendar pa v okviru zelene rasti (4) zaradi nizke donosnosti naložb v energijo iz alternativnih virov našemu gospodarstvu grozi sistemski zlom, pri čemer ne smemo pozabiti na potencialno uničujoči vpliv rudarstva na okolje. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Za večjo skladnost in družbeno sprejemljivost bomo morali:






  — | zmanjšati povpraševanje po surovinah z izboljšanjem njihovega recikliranja; |
| --- | --- | --- |

2.1.3

—

zmanjšati povpraševanje po surovinah z izboljšanjem njihovega recikliranja;

| — | izvesti presoje vplivov, da bi dosegli prehod, pri katerem bi se znali tem vplivom lažje izogniti, jih zmanjševati ali jih izravnati; |
| --- | --- |

—

izvesti presoje vplivov, da bi dosegli prehod, pri katerem bi se znali tem vplivom lažje izogniti, jih zmanjševati ali jih izravnati;

| — | vzpostaviti krožno gospodarstvo v sektorju energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

—

vzpostaviti krožno gospodarstvo v sektorju energije iz obnovljivih virov;

| — | povečati energetsko učinkovitost in znatno zmanjšati skupno povpraševanje po energiji; |
| --- | --- |

—

povečati energetsko učinkovitost in znatno zmanjšati skupno povpraševanje po energiji;

| — | ponovno oceniti predloge iz svežnja „Pripravljeni na 55“ za izboljšanje zmogljivosti za obvladovanje nestanovitnosti cen energije in težav, ki so posledica izrednih razmer, vključno z vojno. |
| --- | --- |

—

ponovno oceniti predloge iz svežnja „Pripravljeni na 55“ za izboljšanje zmogljivosti za obvladovanje nestanovitnosti cen energije in težav, ki so posledica izrednih razmer, vključno z vojno.

| 2.1.4 | Glede na omejitve scenarijev, povezanih s tehnološkim tveganjem, neuspehom ponorov ogljika ali energetsko učinkovitostjo, bo treba ne le vzpostaviti določen manevrski prostor s sistemsko preudarnostjo, ki bi vključevala premislek o našem življenjskem slogu, temveč tudi razširiti sprejemanje ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.2 | V zadnjih letih je znanost preučevala pogoje za družbeno sprejemljivost takšnega prehoda. EESO izsledke teh raziskav upošteva v tem mnenju, s katerim želi med drugim izboljšati prakse v institucijah in državah članicah EU. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Družbena sprejemljivost projekta, ki je koristen za energetski prehod, je zelo zapleteno vprašanje. Pri odgovoru je treba upoštevati razmisleke o razumevanju predlaganih tehnologij in z njimi povezanih tveganj (socialnih, zdravstvenih, gospodarskih itd.), možnih alternativah, oceni stroškov in koristi priporočenih možnosti ter o razmerah na območjih, ki se soočajo sprehodom. Zaradi družbene sprejemljivosti je treba o takšnih projektih razpravljati s prebivalci in vsemi deležniki ter širše preučiti razvoj območja in načine življenja, ki so tam zaželeni. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Glede na študije (5) in po mnenju EESO so glavni dejavniki družbene sprejemljivosti:






  — | zaupanje v upravljanje in postopkovno pravičnost; |
| --- | --- | --- |

2.4

—

zaupanje v upravljanje in postopkovno pravičnost;

| — | pravičen in finančno dostopen prehod; |
| --- | --- |

—

pravičen in finančno dostopen prehod;

| — | vprašanja glede umestitve in načrtovanja; |
| --- | --- |

—

vprašanja glede umestitve in načrtovanja;

| — | učinek družbeno-demografskih dejavnikov; |
| --- | --- |

—

učinek družbeno-demografskih dejavnikov;

| — | družbeno-tehnična izvedljivost. |
| --- | --- |

—

družbeno-tehnična izvedljivost.

| 2.5 | V nadaljevanju so opredeljeni ti pojmi in predstavljeni predlogi njihove uporabe pri izvajanju prehoda na nizkoogljično gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.5

3.   Pogoji za izvajanje

3.1   Zaupanje v upravljanje in postopkovno pravičnost

| 3.1.1 | Številne študije so pokazale, da zaupanje ključno vpliva na raven družbene sprejemljivosti. Med postopkovno pravičnostjo, zaupanjem in stopnjo sprejemanja prehoda obstaja povezava. S preglednim odločanjem in razširjanjem informacij se izboljšuje raven medsebojnega zaupanja med razvijalci projektov in skupnostmi. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EESO zato ponovno poudarja, da je treba pravni državi nameniti vso pozornost, na primer pri uporabi različnih skladov EU. Odbor prav tako meni, da bi morala Komisija svoje predloge hitro in razumljivo objaviti v vseh uradnih jezikih, da omogoči široko dostopnost in sodelovanje. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Poleg tega študije kažejo, da udeležba državljanov pripomore k odpravljanju pomislekov v skupnosti in h krepitvi medsebojnega zaupanja. Razširjanje informacij je ključnega pomena za odpravo napačnih predstav o prehodu in ukrepih ali orodjih, ki jih je treba uporabiti za njegovo uresničitev. Pomembna sta na primer posvetovanje o temah, kot so umestitev, stroški in morebitni negativni vplivi projektov energetskega prehoda na okolje, gospodarstvo, zdravje in družbo, ter razprava o koristih teh projektov. To prispeva tudi k temu, da širša javnost sprejema gradnjo novih objektov v svojem sosedstvu. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Če želimo, da skupnost sprejme prehod, je treba po mnenju EESO nujno vzpostaviti dialog s prebivalci in deležniki ter zgraditi medsebojno zaupanje z odkritim komuniciranjem in omogočanjem čim zgodnejšega sodelovanja pri razvoju ukrepov in projektov (6), povezanih z energetskim prehodom, na vseh ustreznih teritorialnih ravneh, od lokalne ravni do ravni EU. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Za spodbujanje sodelovanja in krepitev zaupanja (7) je pomembna lokalna podpora, zlasti organizacij civilne družbe, ki javno podpirajo prehod na podlagi znanstvenih spoznanj. Lokalna mreža takšnih organizacij lahko bolj organsko razširja informacije v javnosti in zagotavlja protiutež morebitnim napačnim predstavam, ki krožijo. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Participativna demokracija je danes ključni element evropskega državljanstva. Lizbonska pogodba omogoča dopolnjevanje med predstavniško in participativno demokracijo. Z mednarodnega vidika sta dostop do informacij in sodelovanje javnosti pri načrtovanju in razvoju dva od treh stebrov Aarhuške konvencije. Njuno izvajanje je treba še izboljšati, kot tudi izvajanje stebra dostopa do pravnega varstva (8). |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Javna razprava je način sodelovanja, ki ga je treba spodbujati. Zanjo mora poskrbeti izkušen in neodvisen odbor strokovnjakov za državljansko udeležbo (9). Vključevanje državljanov v razvoj pomembnih ukrepov na območju, na katerem živijo, daje razpravi verodostojnost. Vsem deležnikom nudi popolne in pregledne informacije o določenem načrtu, programu ali projektu v fazi zasnove ter možnost, da kot posamezniki in organizirane skupine izrazijo svoje mnenje o ustreznosti predstavljenih ukrepov. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | V zadnjih letih se je zaradi vse manjše fizične udeležbe državljanov, pomanjkanja odgovornosti in dejstva, da pri razpravi ne sodelujejo neodvisni posredniki, ki bi jamčili za metodo, zaupanje državljanov postopoma skrhalo. Vendar je za vključevanje javnosti v vse faze in v soodločanje o izbirah poleg obveščanja potrebna kombinacija spletnega posvetovanja in fizičnih sestankov (10). |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Za izboljšanje dialoga med vsemi deležniki bi morali na primer organi odločanja ali predstavniki v okviru predstavniške demokracije po posvetovanju z javnostjo pisno pojasniti, kako so uporabili različne zbrane prispevke in kakšne bodo izboljšave za državljane. Ta odgovornost bi omogočila boljše razumevanje razlogov za njihove odločitve ter povečala zaupanje v demokracijo. |
| --- | --- |

3.1.9

3.2   Pravičen in cenovno dostopen prehod

| 3.2.1 | Zaradi svežnja „Pripravljeni na 55“ in cilja ogljične nevtralnosti do leta 2050 je izziv, s katerim se soočamo, zelo velik. Po mnenju Evropske komisije bodo za izpolnitev naših ciljev do leta 2030 potrebne dodatne naložbe v višini 350 milijard EUR na leto samo v sisteme za proizvodnjo energije. Glavno vprašanje za EESO in za družbo kot celoto je, kdo bo plačal, kdo bo vlagal, kdo bo imel od tega koristi in ali bodo sredstva zadostovala. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Distributivna pravičnost za pravičen in cenovno dostopen prehod pomeni, da so koristi in ne le stroški projekta pravično porazdeljeni, in je bistveni dejavnik družbene sprejemljivosti. Finančna spodbuda brez upravne ali tehnične zapletenosti je pravzaprav najpomembnejši motiv za sprejetje projekta, povezanega s prehodom. Posamezniki, kmetje, MSP, energetske skupnosti itd. bodo tako pripravljeni, da s svojimi vlaganji in zavezami postanejo del novega sistema in izvedejo potrebno preobrazbo. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Temeljni pogoj za družbeno sprejemljiv in uspešen prehod na ogljično nevtralno gospodarstvo je namreč to, da evropska podjetja ostanejo konkurenčna na svetovnem trgu, s čimer bi se izognili nepotrebnim obremenitvam gospodarstva in brezposelnosti. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Takšna ali drugačna oblika finančne spodbude (npr. nižje cene energije ali možnosti ustvarjanja prihodkov, podpora lokalnemu gospodarstvu, nadaljnjemu usposabljanju ali preusposabljanju) je močan dejavnik za lokalno sprejemanje in podporo projektov. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Dojemanje koristi lahko prav tako prispeva k večjemu sprejemanju na lokalni ravni. Na primer, ustvarjanje lokalnih delovnih mest, zlasti v primeru energetskega prehoda zaposlenih na določenem področju, je za skupnost korist, ki lahko pripomore k sprejemanju projekta. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Električna energija iz vetrnih in sončnih elektrarn marsikje postaja ali je že postala ena najbolj cenovno dostopnih in trajnostnih dobrin. Ena od možnosti je, da bi vsi prebivalci proizvajali in uporabljali to cenovno ugodno električno energijo: ko postanejo tudi proizvajalci, se njihova vloga spremeni – niso več potrošniki, temveč proizvajalci-odjemalci. Njihove pravice je treba okrepiti in zanje jamčiti. Ta pristop je še toliko pomembnejši, ker se prometni sektor in sektor ogrevanja vse bolj opirata na elektriko. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Za podnebje praviloma ni pomembno, kdo postavi in uporablja fotovoltaični ali vetrni sistem, za lokalno sprejemanje in regionalno gospodarstvo pa je to bistveno vprašanje. Zato si je treba posebej prizadevati za omogočanje tovrstnega sodelovanja. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | EESO meni, da bi se lahko število proizvajalcev-odjemalcev in družbena sprejemljivost prehoda hitro povečala z naslednjimi ukrepi:






  a) | samozadostnost skupnosti: če odjemalci skupaj upravljajo sisteme in se tam proizvedena električna energija porabi lokalno, jo je treba obravnavati kot električno energijo individualnega izvora. |
| --- | --- | --- |

3.2.8

a)

samozadostnost skupnosti: če odjemalci skupaj upravljajo sisteme in se tam proizvedena električna energija porabi lokalno, jo je treba obravnavati kot električno energijo individualnega izvora.

| b) | Deljenje energije: v skupnostih za oskrbo z energijo iz obnovljivih virov bi se morala znižana omrežnina uporabljati za električno energijo, ki jo skupaj uporabljajo proizvajalci. |
| --- | --- |

b)

Deljenje energije: v skupnostih za oskrbo z energijo iz obnovljivih virov bi se morala znižana omrežnina uporabljati za električno energijo, ki jo skupaj uporabljajo proizvajalci.

| c) | Virtualno neto obračunavanje: ljudem, ki ne živijo v neposredni bližini sistema za oskrbo z energijo iz obnovljivih virov, bo omogočilo sodelovanje in neposredno uporabo proizvedene električne energije. Zato bi moralo biti virtualno neto obračunavanje nova pravno predvidena možnost, pri kateri bi se vsaka porabljena kilovatna ura električne energije, ki prihaja iz sistema, v katerega je vključen odjemalec, nadomestila s kilovatno uro, ki jo odjemalec dobi iz drugega vira ob drugem času. Takšno obračunavanje na primer že obstaja v Grčiji, na Poljskem in v Litvi. |
| --- | --- |

c)

Virtualno neto obračunavanje: ljudem, ki ne živijo v neposredni bližini sistema za oskrbo z energijo iz obnovljivih virov, bo omogočilo sodelovanje in neposredno uporabo proizvedene električne energije. Zato bi moralo biti virtualno neto obračunavanje nova pravno predvidena možnost, pri kateri bi se vsaka porabljena kilovatna ura električne energije, ki prihaja iz sistema, v katerega je vključen odjemalec, nadomestila s kilovatno uro, ki jo odjemalec dobi iz drugega vira ob drugem času. Takšno obračunavanje na primer že obstaja v Grčiji, na Poljskem in v Litvi.

| 3.2.9 | Koncept lokalnih proizvajalcev-odjemalcev je zanimiv tudi zaradi pametnih števcev, ki zaznavajo tržne cenovne signale ter omogočajo omrežjem prijazno porabo in prožnost, ki ju je mogoče tudi nagraditi. Ta kombinacija lahko prispeva k zmanjšanju obremenitev omrežja in tudi potreb po širitvi omrežja. |
| --- | --- |

3.2.9

| 3.2.10 | Vprašanja naraščajočih stroškov energije in sposobnosti držav članic, da jih ublažijo, morajo biti v središču prihodnjih političnih ukrepov. EESO ne podpira le ukrepov nujne pomoči, s katerimi bi preprečili hude socialne posledice, temveč se tudi močno zavzema za ocene trga, s katerimi se preverja ravnanje akterjev na energetskem trgu. Hkrati opozarja na skupne vrednote Unije glede storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot so opredeljene v Protokolu št. 26 o storitvah splošnega pomena, ki je priložen PDEU. To bi lahko privedlo do večje učinkovitosti in odprave tržnih pomanjkljivosti. Organi morajo učinkoviteje nadzorovati trg. |
| --- | --- |

3.2.10

| 3.2.11 | EESO poziva k ponovni oceni svežnja „Pripravljeni na 55“, da bi izboljšali zmogljivosti za obvladovanje nestanovitnosti cen energije in težav, ki so posledica izrednih razmer, vključno z vojno, ter tako preprečili negativni učinki na končne uporabnike, na primer z uvedbo ustreznih mehanizmov za preprečevanje previsokih cen, kot je začasna neuporaba sistema trgovanja z emisijami. |
| --- | --- |

3.2.11

| 3.2.12 | Obenem bo treba zagotoviti socialno pravičnost in zmanjšati naraščajočo energetsko revščino Evropejcev (11). Po mnenju Evropske komisije je spoprijemanje s podnebnimi spremembami tesno povezano z resnimi tveganji, da se povečajo neenakosti. Proti temu se moramo boriti z uvedbo posebnih javnih politik. Cilj je zlasti okrepiti poklicno usposabljanje in preusposabljanje ter nadzorovati rast nekaterih cen za gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino (12). Energetski prehod, ki bo ustvarjal delovna mesta in ohranjal kupno moč gospodinjstev z nizkimi dohodki je družbeno bolj sprejemljiv (13). |
| --- | --- |

3.2.12

| 3.2.13 | Poleg tega so bili za lažje sprejemanje prehoda predvideni različni scenariji, ki malim gospodinjstvom nudijo več sredstev, kot na primer pri simulacijah konzorcija Locomotion. Vendar EESO ponovno poudarja, da bi bilo treba razširiti in povečati Sklad EU za pravični prehod (14), da ne bo nihče prezrt, ter vanj vključiti vse razsežnosti izključenosti in marginalizacije. |
| --- | --- |

3.2.13

| 3.2.14 | Da bi ravno najbolj revni lahko sodelovali pri energetskem prehodu, bi bilo koristno oblikovati in izboljšati tudi prerazporeditvene politike ter v tem smislu preskušati inovativne ukrepe (15), kot so univerzalni temeljni dohodek, davčne olajšave, krajši delovni teden, deljene zaposlitve, programi jamstva za zaposlitve, večja vloga delavcev pri upravljanju podjetij. |
| --- | --- |

3.2.14

| 3.2.15 | Ti in drugi zgoraj navedeni ukrepi bodo verjetno povečali sprejemljivost prehoda. Koristila jim bo tudi takojšnja preusmeritev sedanjih subvencij, financiranja in davčnih ugodnosti, ki se še vedno uporabljajo za fosilna goriva. Pomembno je ustvariti vire financiranja za trajnostne naložbe. |
| --- | --- |

3.2.15

| 3.2.16 | Tako bi bilo zdaj treba zelo hitro načrtovati davno obljubljeno odpravo okolju škodljivih sredstev ter uvesti zelene davke, usklajene z ustreznim davčnim sistemom (16), torej usmeriti vire financiranja v korist prehoda. To bo vsem pomagalo razumeti in sprejeti javno ukrepanje na tem področju. |
| --- | --- |

3.2.16

| 3.2.17 | Družbena sprejemljivost zelenih davkov bi zahtevala izravnavo ob upoštevanju prihodkov gospodinjstev in njihove energetske revščine (brez javnega prevoza, slaba toplotna izolacija stanovanj, slaba učinkovitost ogrevalnega sistema in vrsta vozil v lasti itd.), da bi jim pomagali (17) izkoristiti potencialne dolgoročne prihranke zaradi energetsko manj požrešnih naprav. |
| --- | --- |

3.2.17

| 3.2.18 | Prav tako bi bilo treba izvesti poskus z ogljično kartico (18), ki vključuje dodelitev posameznih netržnih pravic do emisije, da bi ugotovili ne samo, ali se lahko njen izobraževalni potencial v praksi prenese v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in bolj razširjen energetski prehod, temveč tudi, ali bi lahko energetski prehod s tem enakopravnim orodjem postal bolj sprejemljiv. |
| --- | --- |

3.2.18

| 3.2.19 | Zgled javnih akterjev (poleg njihovih praks in ukrepov za zmernost in energijo iz obnovljivih virov, participativne demokracije, socialnega dialoga in financiranja obratov za državljane ali dejavnosti vseživljenjskega izobraževanja o prehodu) bo odvisen od njihove sposobnosti, da obravnavajo vprašanje financiranja in poskrbijo za njegovo trajnost, na primer z večletnim programom financiranja energetske prenove z obveznostjo doseganja rezultatov. |
| --- | --- |

3.2.19

| 3.2.20 | Nove subvencije in davčne ukrepe bi bilo treba dopolniti s splošno zavezujočimi standardi, saj so slednji, podobno kot ukrepi, ki jih je treba sprejeti, da se omogoči razvoj zrcalnih interakcij za spodbujanje prehoda, potrebni, da bi lahko ustvarili svet, ki si ga želimo. |
| --- | --- |

3.2.20

3.3   Umestitev in načrtovanje

| 3.3.1 | Številne težave pri umestitvi projektov, ki so za energetski prehod koristni, so posledica njihovih posebnih fizičnih značilnosti. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za odpravo tovrstnih pomislekov, zlasti z ozaveščanjem, usmerjenim v boj proti dezinformacijam, ter uporabo najboljših praks za reševanje teh težav. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | To vključuje zlasti ozaveščanje o kulturni in urbani zapuščini preteklosti (vhodi v mesta, ki jih kazijo komercialna in industrijska območja, parkirišča za potrošnike na rodovitnih območjih, razstavišča in nepremičnine na obrobju mest, ki vodijo v odvisnost od uporabe avtomobila, itd.). Danes so prednosti energetskega prehoda pomembnejše od učinkov na krajino. Da bi ga izvedli trajnostno, si moramo prizadevati, da bi se v čim večji meri izognili negativnim učinkom, povezanim s potrebami po zemljiščih, oziroma da bi te učinke omejili in uravnotežili. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | To je treba doseči z umestitvijo infrastrukture v kraje, kjer ne ogroža kmetijstva ali ohranjanja narave in kulturne dediščine. Ena od rešitev je vključitev obratov v obstoječa mestna ali industrijska okolja oziroma njihova umestitev na obrobna zemljišča z zanemarljivo proizvodno ali naravno vrednostjo. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Če je umestitev na proizvodna zemljišča neizogibna, obrat ne sme povzročiti neto krčenja in/ali izkoriščanja novih zemljišč, temveč ga je treba kolikor je le mogoče vključiti v kmetijski sistem. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Poleg tega bi bilo treba za ustrezno obveščanje širše javnosti in pridobitev njenega zaupanja sistematično izvajati stroge presoje vplivov na okolje, tako za posamezne obrate kot tudi za vse nacionalne in evropske cilje in načrte v zvezi z energijo. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Prav tako pomembne so tudi naknadne ocene, da se lahko naša družba nenehno izboljšuje. Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti dialog med vsemi teritorialnimi ravnmi ter uvesti dobra orodja za spremljanje in izvajanje politik, da bi se čim bolj izognili izkoriščanju novih zemljišč in „premeščanju okoljskih problemov“, kot zlasti priporoča Evropska agencija za okolje (19). |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Pri naknadnem ocenjevanju ukrepov in projektov, povezanih z energetskim prehodom, so količinsko opredeljene lokalne gospodarske koristi tisti element, ki bo po vsej verjetnosti najbolj pripomogel k družbeni sprejemljivosti. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | Dodatna rešitev za težave pri iskanju krajev za proizvodnjo energije v Evropi bi bil uvoz zelene električne energije v tekoči obliki, proizvedene v sosednjih državah, ki bi jo omogočal vodik kot nosilec energije. Z vidika družbene sprejemljivosti je treba to razumeti kot razsežnost skupnega razvoja teh regij (20). |
| --- | --- |

3.3.8

3.4   Družbeno-demografski dejavniki

| 3.4.1 | Poleg že navedenih razlogov ima tudi demografija na splošno pomembno vlogo pri dojemanju javnosti. Predhodne demografske študije bi pripomogle k boljši pripravi strategije za sprejemanje projektov, saj bi z njimi dobili vpogled v velikost in sestavo ciljne javnosti, ki bi prehodu najverjetneje nasprotovala. Te študije bi morale biti dostopne vsem zainteresiranim. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Višje stopnje sprejemljivosti so povezane z višjo stopnjo izobrazbe in nižjo starostjo. Zato je pomembno razvijati vseživljenjsko učenje (tudi v podjetjih in centrih za poklicno usposabljanje) o zmerni porabi, udeležbi državljanov in naložbah v kolektivne ukrepe v korist prehoda. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EESO predlaga, da se kampanje ozaveščanja o prehodu zgledujejo po pristopu BIMBY (Build In My Backyard – gradite na mojem dvorišču), ki je odziv na pristop NIMBY (Not In My Backyard – ne na mojem dvorišču). Pri pristopu BIMBY se izpostavljajo primeri, ki prispevajo k posnemanju pozitivnega družbenega vedenja in h koristim za prebivalstvo, tj. zbirka pozitivnih pričevanj in konkretnih uspešnih zgledov iz različnih regij in držav, s katerimi se lahko vsi poistovetijo. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Vse to bi lahko pripomoglo k sprejemljivosti in želji po skupnem razvoju v smeri tega novega načina življenja, ki je neločljivo povezan s sedanjo potrebo po nadomestitvi fosilnih goriv. Za dejavnosti ozaveščanja, ki bi jih lahko preudarno izvajali različni deležniki, bi bilo treba zagotoviti financiranje. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | O neposrednem učinku določenih družbeno-demografskih dejavnikov ni mogoče doseči soglasja, saj imajo ti dejavniki različne učinke glede na državo in njene politične razmere. Gotovo pa je, da vplivajo na sprejemanje načrtov in projektov, povezanih s prehodom, na lokalni ravni. EESO zato meni, da je treba v sodelovanju s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe podpreti ukrepe začetnega in nadaljnjega usposabljanja o energetskem prehodu. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | Vendar pa se z utemeljevanjem v smislu družbene sprejemljivosti včasih prenese na ciljno občinstvo odgovornost za to, ali bodo določene tehnologije uvedene ali ne. To bi pomenilo, da je za uresničevanje potenciala tehnologij pomembna zgolj družbena razsežnost. Vendar pa je lahko odpornost na pridobivanje ali uporabo novih orodij bolj kompleksna (21). |
| --- | --- |

3.4.6

3.5   Družbeno-tehnična izvedljivost (22)

| 3.5.1 | Ovire pri sprejemanju nekaterih orodij so tudi tehnične narave. Nanašajo se zlasti na težave pri istovetenju s kulturo manjše porabe energije v družbi, ki paradoksalno poziva k vse večjemu potrošništvu, kar je v velikem nasprotju s sporočili, ki spodbujajo varčevanje z energijo. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Družbena sprejemljivost se nanaša na zapleten položaj sprejetega soobstoja tehnologije in uporabnikov. Vendar sprejemljivost ne pomeni sprejetja (vzemimo primer pametnih števcev, ki so bili teoretično sprejeti, v resnici pa ne, zato njegova namestitev zavrnjena). Sprejetje pomeni predvsem, da se tehnologija začne obravnavati kot nekaj povsem običajnega. O njej se ne razpravlja več, saj se je izkazala za uspešno in postala ena od alternativnih tehnologij, kar pa ne pomeni, da jo tudi uporabljamo. Njena uporaba pomeni poistovetenje z njo, tako da postane nepogrešljiv in nujno potreben del našega načina življenja. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Omejitve, povezane s sprejemanjem tehnologij prehoda, so povezane tudi z dejstvom, da so najpogosteje zasnovane na predpostavki, da jih bodo uporabniki znali uporabljati skladno z nameni, za katere so bile zasnovane. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Uporabniki naj bi sodelovali v energetskih projektih, ki se izvajajo s temi tehnologijami, še preden so sposobni izkoristiti njihov celotni potencial. Vendar številne raziskave kažejo, da so celo tehnični predmeti, ki jih uporabljamo vsak dan, pogosto premalo izkoriščeni, ker nismo dovolj dobro seznanjeni z njihovimi dejanskimi zmožnostmi in načini uporabe. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Družbeno-tehnično izvedljivost je mogoče razumeti kot proces vključevanja in razširjanja v družbi, ki se odvija v obdobju, sestavljenem iz različnih faz. Prva faza je najpomembnejša, saj zadeva obdobje raziskav in razvoja ter polemik (23) – gre za fazo, ki napoveduje spremembe, povezane z uvedbo nove tehnologije. V drugi fazi so na voljo prve povratne informacije o izkušnjah z novo tehnologijo. Na tej točki se logika zasnove sreča s predvideno uporabo in zmožnostjo tehnologij za vključitev v družbo. V zadnji fazi, ki je zelo dolgotrajna, se uveljavi vsesplošna vsakdanja raba. V tem obdobju se odloča, ali bo projekt zavrnjen ali sprejet, kakšno bo poistovetenje z njim in kako bo vključen v družbo. |
| --- | --- |

3.5.5

| 3.5.6 | Tu smo priča lokalnim prizadevanjem: ta območja poskušajo ali pa ne poskušajo s temi tehnologijami obravnavati določeno število izzivov. Družbena vključitev tako ustreza makrodružbenim spremembam, ki jih povzroči sprejetje tehnologije. |
| --- | --- |

3.5.6

| 3.5.7 | Uporaba tehnologije lahko sproži korenite spremembe v dojemanju sveta, odnosih in družbenih predstavah. To je mogoče le, če se tehnologija ne uveljavi sama po sebi, temveč ponuja tudi možnosti za prilagajanje in drugačne načine uporabe. V zvezi s tem se lahko po mnenju EESO družbena sprejemljivost poveča, če se zagotovijo tehnološka nevtralnost, ki temelji na znanstvenih študijah, poštena konkurenca ter priložnosti za preskušanje in razpravo o možnostih različnih tehnologij. |
| --- | --- |

3.5.7

| 3.5.8 | Pri poglobljeni analizi razprave o energetskem prehodu se pokaže, da ta ne izhaja več iz pristopa, k temelji na tehnologiji, temveč se bolj osredotoča na družbeni vidik. To pomeni, da je treba pojem družbene sprejemljivosti, kadar se z njim odgovornost za naš energetsko potraten način življenja prelaga izključno na potrošnike, osvetliti z več vidikov in ga vključiti v širše področje družbeno-tehnične izvedljivosti, ki zahteva razmislek o pomenu tehnik in političnih odločitev na področju energije. |
| --- | --- |

3.5.8

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.footprintnetwork.org/our-work/ecological-footprint/

1

(2)  https://doughnuteconomics.org/about-doughnut-economics

2

(3)  https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2021/07/IPBES_IPCC_WR_12_2020.pdf

3

(4)  https://eeb.org/library/decoupling-debunked/; https://www.eea.europa.eu/publications/growth-without-economic-growth

4

(5)  Trends in Social Acceptance of Renewable Energy Across Europe – A Literature Review, 8.12.2020.

5

(6)  K temu poziva združenje francoska zveza okoljevarstvenih združenj France Nature Environnement v svojih tematskih publikacijah (predstavitvena študija o metanu, vetru itd.).

6

France Nature Environnement

tematskih publikacijah

(7)  https://www.fondation-nicolas-hulot.org/sondage-science-et-transition-ecologique-en-qui-les-francais-ont-il-confiance/ (samo v francoščini).

7

(8)  UL C 123, 9.4.2021, str. 66.

8

(9)  Primer tega je Nacionalna komisija za javno razpravo v Franciji.

9

Nacionalna komisija za javno razpravo

(10)  Glej javno poročilo Conseil d’État (francoskega državnega sveta) za leto 2011 Consulter autrement, participer effectivement (Drugačno posvetovanje, učinkovitejša udeležba), La Documentation française, 2011.

10

Conseil d’État

Consulter autrement, participer effectivement

(11)  Informativno poročilo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora „Ocena evropske energetske unije – socialna in družbena razsežnost energetskega prehoda“.

11

(12)  Tovrstna revščina povzroča pojave, kot so kraja (v obliki kabelskih povezav do omrežij, ki pripadajo drugim), katere vzrok je bodisi revščina bodisi državljanska nepokorščina, uperjena proti sistemu trženja električne energije.

12

(13)  UL C 152, 6.4.2022, str. 158.

13

(14)  UL C 311, 18.9.2020, str. 55.

14

(15)  https://eeb.org/library/escaping-the-growth-and-jobs-treadmill/.

15

(16)  UL C 62, 15.2.2019, str. 8.

16

(17)  Eurofound, 2015, Access to social benefits: reducing non-take-up, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg. Poročilo Evropske agencije za okolje o politiki Eurofounda Exploring the social challenges of low-carbon energy policies in Europe (Raziskava socialnih izzivov nizkoogljičnih energetskih politik v Evropi), ef22004en.pdf.

17

Exploring the social challenges of low-carbon energy policies in Europe

(18)  https://www.socialter.fr/article/carte-carbone-plutot-qu-une-taxe-un-quota-pour-chaque-citoyen-1 (samo v francoščini).

18

(19)  https://www.eea.europa.eu/themes/energy/renewable-energy/eu-renewable-electricity-has-reduced.

19

(20)  UL C 123, 9.4.2021, str. 30.

20

(21)  Nakup električnega avtomobila lahko na primer pomeni spremembo načina vožnje, ki jo prinaša prehod iz ročnega na avtomatski menjalnik, kar je lahko odbijajoče.

21

(22)  https://www.larevuedelenergie.com/les-energies-renouvelables-en-transition-de-leur-acceptabilite-sociale-a-leur-faisabilite-sociote chnique/ (samo v francoščini).

22

(23)  (Glej na primer na področju, ki ni energetski prehod: pametni telefoni so široko sprejeti in se uporabljajo).

23

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/30

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Krepitev mehanizma EU na področju civilne zaščite za izboljšanje zmogljivosti EU za odzivanje na skrajnje dogodke, tudi zunaj njenih meja

(raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva)

(2022/C 290/05)

| Poročevalec: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Violeta JELIĆ |

Poročevalec:

Christophe QUAREZ

Soporočevalka:

Violeta JELIĆ

| Zaprosilo | francosko predsedstvo Sveta Evropske unije, 21. 9. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zunanje odnose |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 9. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 24. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 211/0/2 |

Zaprosilo

francosko predsedstvo Sveta Evropske unije, 21. 9. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zunanje odnose

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

9. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

24. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

211/0/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Mehanizem Evropske unije na področju civilne zaščite (v nadaljnjem besedilu: mehanizem) ni več zadostno sposoben niti dovolj široko zastavljen, da bi se lahko s svojimi zmogljivostmi preprečevanja, pripravljenosti, opozarjanja in načrtovanja ter operativnimi zmogljivostmi odzival na nesreče znotraj in zunaj Evropske unije, povezane s podnebnimi spremembami in hkratnim pojavom več tveganj. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Poleg že uveljavljene uporabe na področju naravnih nesreč se mehanizem uporablja tudi za obvladovanje drugih tveganj, kot so pandemije, pomoč prebivalstvu na vojnih območjih, velika industrijska tveganja, obsežna onesnaženja morij, posledice kibernetskih napadov na električna in vodovodna omrežja ter vso bistveno infrastrukturo in upravljanje humanitarnih kriz, povezanih s priseljevanjem. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Bolje je treba obravnavati in usklajevati povezavo med civilno zaščito (kratkoročne dejavnosti) in humanitarno pomočjo (dolgoročno upravljanje). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da je treba nadalje opredeliti in razviti ukrepanje EU po nesrečah zunaj njenih meja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja, da je izjemno pomembno razvijati operativno sodelovanje z usklajevanjem usposabljanja, skladnostjo materiala in opreme ter jasnostjo in učinkovitostjo linij poveljevanja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Razmisliti bi bilo treba o ustanovitvi evropske agencije za evropsko civilno zaščito in humanitarno pomoč, ki bi bila praktičen mehanizem močnejših ukrepov zunanje politike. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO opozarja, da je nujen napredek v postopku odločanja v zvezi z intervencijami zunaj meja EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da diplomatska razsežnost evropske civilne zaščite ni dovolj razvita. V zvezi z zunanjimi odnosi in odzivom EU na skrajne dogodke opozarja na pomen:






  — | osredotočanja na odpornejše postopke preprečevanja, pripravljenosti in okrevanja; sodelovanja z OZN pri oblikovanju strategij za zmanjševanje tveganja nesreč in pri uresničevanju boljše obnove, opredeljene kot prednostna naloga v Sendajskemu okviru OZN za ukrepanje, da se okrepi odpornost znotraj in zunaj EU, kar je v skladu s trajnostim pristopom, usklajenim s cilji trajnostnega razvoja, |
| --- | --- | --- |

1.8

—

osredotočanja na odpornejše postopke preprečevanja, pripravljenosti in okrevanja; sodelovanja z OZN pri oblikovanju strategij za zmanjševanje tveganja nesreč in pri uresničevanju boljše obnove, opredeljene kot prednostna naloga v Sendajskemu okviru OZN za ukrepanje, da se okrepi odpornost znotraj in zunaj EU, kar je v skladu s trajnostim pristopom, usklajenim s cilji trajnostnega razvoja,

| — | izboljšanja izmenjave znanja, strokovnega znanja in pridobljenih izkušenj ter skupnega usposabljanja in vaj po vsem svetu, v katere je vključena civilna družba na lokalni ravni, |
| --- | --- |

—

izboljšanja izmenjave znanja, strokovnega znanja in pridobljenih izkušenj ter skupnega usposabljanja in vaj po vsem svetu, v katere je vključena civilna družba na lokalni ravni,

| — | poudarjanja povezav med civilno zaščito in humanitarno pomočjo, zlasti v primeru nesreč na odročnih območjih po svetu, |
| --- | --- |

—

poudarjanja povezav med civilno zaščito in humanitarno pomočjo, zlasti v primeru nesreč na odročnih območjih po svetu,

| — | vključevanja kulturne ozaveščenosti kot ključne teme usposabljanja na področju civilne zaščite, da se izboljša učinkovitost dejavnosti mehanizma (zagotavljanje pomoči) na krajih nesreč po vsem svetu. |
| --- | --- |

—

vključevanja kulturne ozaveščenosti kot ključne teme usposabljanja na področju civilne zaščite, da se izboljša učinkovitost dejavnosti mehanizma (zagotavljanje pomoči) na krajih nesreč po vsem svetu.

| 1.9 | EESO ima pomisleke v zvezi z opredelitvijo geografskega okvira mehanizma in meril za izbor sodelujočih držav. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Spodbujati je treba ustrezno komuniciranje v mednarodni javnosti, da se podprejo dejavnosti mehanizma. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO podpira zamisel o oblikovanju skupnih mednarodnih ekip za prvo odzivanje za obvladovanje nesreč, ki bi imele lastna sredstva, skupno usposabljanje ter standardizirane vire in opremo. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO se zavzema za spremembo zakonodajnega besedila, tako da bi bilo odobreno samodejno in takojšnje odzivanje v okviru mehanizma v primeru nesreč na ozemlju EU in zunaj njega, ne da bi morala zadevna sodelujoča država poprej za to zaprositi, pri čemer pa bi ohranila pravico do zavrnitve takšne pomoči. To je mogoče uresničiti v obliki projektne skupine, ki lahko z izvajanjem civilne zaščite pripomore h krepitvi zunanje razsežnosti odnosov EU. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO se zavzema za krepitev prostovoljstva v civilni zaščiti in priporoča pripravo standardov za prostovoljske programe z določbami, ki prostovoljcem zagotavljajo spoštovanje človekovih pravic in pravic delavcev, ter oblikovanje skupnega sistema certificiranja prostovoljnih ekip civilne zaščite. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO ugotavlja, da ne obstaja prožen finančni instrument za hitro odzivanje, s katerim bi neposredno zagotovili sredstva za nadomestilo prizadetemu prebivalstvu, če bi zanj zaprosilo. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO podpira krepitev ukrepov obveščanja javnosti o dejavnostih mehanizma s sodobnimi komunikacijskimi sredstvi (npr. prek družbenih medijev) in aktivno vlogo prostovoljskih organizacij. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO ugotavlja, da je treba dodatno okrepiti sodelovanje med EU ter humanitarnimi organizacijami in civilno družbo pri operativnem odzivanju na nesreče, da se izboljša zagotavljanje pomoči na terenu. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESO poudarja, da je treba še naprej ugotavljati, kako bi se zagotovilo preživetje MSP po nesrečah. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESO priporoča večje vključevanje znanosti v proces opozarjanja in preprečevanja v okviru mehanizma, pri čemer naj se izkoristi mreža znanja za evropsko civilno zaščito in okrepi center znanja za obvladovanje tveganja nesreč. |
| --- | --- |

1.18

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Mehanizem Evropske unije na področju civilne zaščite, ki je v osrčju evropskega sodelovanja na področju obvladovanja tveganja nesreč, ponuja mrežo medsebojne pomoči in solidarnosti znotraj in zunaj meja Evropske unije. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V mehanizmu je združenih 33 držav, in sicer 27 držav članic EU in 6 sodelujočih držav: Islandija, Norveška, Srbija, Severna Makedonija, Črna gora in Turčija. Uporablja se pri preprečevanju, načrtovanju in operativnem odzivanju ter omogoča usklajeno pomoč v primeru nesreč in humanitarnih kriz. Vsaka država na svetu, ki jo prizadene večja nesreča, lahko prosi za pomoč prek Centra za usklajevanje nujnega odziva (ERCC) v okviru zunanjepolitičnega mehanizma EU. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Okvir politike mehanizma je bil uveden že leta 2019 z vzpostavitvijo rezerve dodatnih zmogljivosti in s pomočjo mreže znanja za evropsko civilno zaščito, dodatno pa je bil okrepljen z objavo nove zakonodaje 20. maja 2021. Revidirani mehanizem zdaj vsebuje medsektorski in čezmejni pristop k upravljanju tveganj in nesreč na podlagi ciljev za odpornost na nesreče ter načrtovanja na ravni EU. Na predlog Evropskega parlamenta vključuje tudi pojma podnebnih sprememb in biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vendar velike naravne nesreče v zadnjih letih (obsežni požari v južni Evropi leta 2017 in 2021, poplave v srednji in severni Evropi leta 2014 in 2021, potresi na Haitiju leta 2010 in 2021 itd.) ter njihova vse večja pogostost in razsežnost spodkopavajo sedanje mehanizme odzivanja, kot je mehanizem na področju civilne zaščite, ki se hkrati spopada še z drugimi zapletenimi krizami (migracijskimi, zdravstvenimi in humanitarnimi). Nedavni dogodki v Ukrajini kažejo, da je treba mehanizem okrepiti in civilno zaščito bolj povezati s humanitarno pomočjo. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Francoske oblasti so zato zaprosile EESO, naj obravnava odzivanje Evrope na podnebne spremembe na treh glavnih področjih: (i) zgodnje opozarjanje in obveščanje javnosti, (ii) napovedovanje in načrtovanje in (iii) zmogljivosti za hitro odzivanje. |
| --- | --- |

2.5

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Mehanizem je z operativnega vidika okrepljen z vrsto dopolnilnih instrumentov, kot so rezerva sredstev rescEU, satelitske storitve programa Copernicus (satelitski sistem evidentiranja tveganja), evropski nabor civilne zaščite in mreža znanja za evropsko civilno zaščito. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Instrument rescEU je bil vzpostavljen leta 2019 in predstavlja novo dodatno rezervo virov (rezerva rescEU), ki zajema floto letal in helikopterjev za gašenje, reševalno opremo, letala za medicinsko evakuacijo, ekipe za nujno zdravstveno pomoč, zalogo medicinske opreme in poljske bolnišnice, ki se lahko odzovejo na izredne zdravstvene razmere ter kemične, biološke, radiološke in jedrske nesreče. RescEU dopolnjuje mehanizem v misijah, kot so gašenje požarov, zdravstvena pomoč in raziskave. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Center za usklajevanje nujnega odziva (ERCC) je v središču delovanja mehanizma, saj centralizira in usklajuje različno pomoč, ki jo pošljejo države, ter je odgovoren za hitro zagotavljanje nujne pomoči na območjih, ki so jih prizadele nesreče. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Države prek skupnega komunikacijskega in informacijskega sistema za primer nesreč (CECIS) državo prosilko obvestijo, koliko sredstev ji lahko dajo na voljo. Platforma omogoča spletno vodenje evidence, v katero lahko ERCC vnese podrobnosti o potrebah držav prosilk, države, ki pomagajo, pa lahko podrobneje opišejo sredstva, ki jih nameravajo dati na voljo. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Udeleženci lahko nacionalna sredstva za nujni odziv namenijo tudi evropskemu naboru civilne zaščite, ki omogoča boljše načrtovanje in usklajevanje dejavnosti odzivanja na evropski in nacionalni ravni, kar pomeni hitrejši in zanesljivejši odziv EU na nesreče. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EU je dejavnosti preprečevanja in pripravljenosti podprla tudi s povečanjem finančne pomoči za zmogljivosti, prijavljene v evropskemu naboru civilne zaščite. To finančno pomoč je mogoče uporabiti za prilagoditev in popravilo zmogljivosti ter kritje operativnih (znotraj EU) in prevoznih stroškov (zunaj EU), če je uporabljena v okviru dejavnosti mehanizma. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | V času pandemije COVID-19 je bil mehanizem večkrat aktiviran kot del okvira za krizno upravljanje v EU. Te izkušnje so pokazale, da se mora EU bolje pripraviti na odzivanje na izredne razmere velikega obsega ter da je treba okrepiti sedanji zakonodajni okvir za zdravje in civilno zaščito. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Mehanizem poleg prispevkov sodelujočih držav prejema tudi finančna sredstva iz večletnega proračuna EU za obdobje 2021–2027. Konkretneje, finančna sredstva za izvajanje mehanizma v tem obdobju znašajo 1 263 000 000 EUR. V istem obdobju bodo za izvajanje mehanizma namenjeni tudi zunanji namenski prejemki iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje v višini 2 056 480 000 EUR. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Mreža znanja za evropsko civilno zaščito, tj. nova platforma za izmenjavo znanja, primerov dobre prakse in izkušenj strokovnjakov za civilno zaščito in osebja za obvladovanje nesreč, je instrument, s katerim namerava EU okrepiti svoje obvladovanje tveganja nesreč. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Namen mreže je spodbujati sinergije med izvajalci, oblikovalci politik in znanstveniki prek stebrov, ki se nanašajo na razvoj zmogljivosti in znanost, v okviru katerih se dejavnosti porajajo, načrtujejo, oblikujejo in izvajajo. Med dejavnostmi mreže so skupne vaje, dvostranske ali večstranske izmenjave, sodelovanje in skupni projekti. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V zvezi s civilno zaščito zunaj okvira EU je pomembno omeniti Natov Center za usklajevanje pomoči pri nesrečah (EADRCC), ki ponuja pomoč v glavnem v primerih naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter Svetovalni odbor Združenih narodov za oceno nesreč in koordinacijo (UNDAC), ki ponuja pomoč v prvi fazi nenadnih nesreč. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Znotraj Evrope obstaja platforma Unija za Sredozemlje, ki je večstransko partnerstvo, osredotočeno na povečanje potenciala za regionalno povezovanje in kohezijo med evro-sredozemskimi državami, vključno s Turčijo. Ta platforma je sprejela akcijski načrt za pripravo učinkovite medsebojne pomoči na evro-sredozemskem območju, ki obsega tudi ukrepe hitrega odzivanja. Med ključnimi elementi je krepitev dejavnosti javne službe za ukrepanje v sili, ki jih opravljajo prostovoljci, in vključevanje državljanov v reševanje življenj. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Mehanizem je bil med letoma 2007 in 2020 aktiviran 382-krat. Leta 2020 je bil aktiviran 102-krat, kar je 82-krat več kot prejšnje leto. Med temi 120 aktivacijami jih je bilo 36 znotraj EU, 66 zunaj EU, 85 pa jih je bilo povezanih s COVID-19. |
| --- | --- |

3.13

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Obseg mehanizma z vidika preprečevanja, opozarjanja, načrtovanja, napovedovanja in operativnih zmogljivosti ne zadostuje več za odzivanje na naravne nesreče, povezane s podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Področja, kot so onesnaževanje morij, industrijska tveganja in nesreče, v katerih je poškodovano električno in vodovodno omrežje, bi bolje obravnaval mehanizem Unije na področju civilne zaščite. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da v odnosu do neposrednih sosedov EU (zlasti Balkana) ter – kot dodatek k razvojni politiki EU – Severne Afrike in afriških držav diplomatska razsežnost evropske civilne zaščite ni dovolj razvita. To diplomatsko razsežnost mehanizma bi bilo treba izkoristiti na razne načine, in sicer s (i) krepitvijo predpristopnega procesa držav kandidatk za članstvo v EU ob spoštovanju vseh meril za članstvo, (ii) zmanjšanjem vpliva Kitajske in Rusije v nekaterih državah in geografskih območjih (Afrika, Gruzija, Ukrajina), (iii) lajšanjem diplomatskih odnosov z nekaterimi sovražnimi državami (npr. pomoč pri gašenju gozdnih požarov v Rusiji in Turčiji), (iv) dokončanjem politike razvojne pomoči Evropske unije in (v) navezovanjem stikov z državami pod neposrednim vplivom Rusije (npr. energetskim partnerjem Evrope Kazahstanom), ki so velike in izpostavljene precejšnjim tveganjem (na primer gozdnih požarov). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO ima pomisleke glede opredelitve geografskega okvira mehanizma in meril za izbor držav članic. Da bi mehanizem pridobil resnično celinsko razsežnost, bi se mu na primer morale pridružiti države kandidatke za pristop k EU, Švica in Moldavija. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kadar za pomoč prosijo tretje države, je treba določiti pogoje in postopek odločanja za zagon teh zunanjih operacij, ki jih usklajuje Evropska komisija, pri čemer je treba še posebej paziti na preglednost. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO priporoča tudi, da bi v vsakem stalnem predstavništvu EU imenovali pooblaščenca za civilno zaščito, da bi sistematično obveščali tretje države o možni pomoči EU v primeru hudih nesreč, s čimer bi se zagotovilo potrebno usklajevanje z enotami civilne zaščite same države. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO opozarja Komisijo na velike razlike, ki danes obstajajo med različnimi strukturami civilne zaščite, ter poudarja, da je treba uskladiti organiziranost teh enot, zlasti z vidika usposabljanja zaposlenih, postopkov in opreme (npr. premer gasilskih ročnikov se med državami razlikuje). Te razlike je mogoče premostiti z organiziranjem in standardizacijo standardnih modulov v vseh državah članicah EU. Ti standardni moduli že obstajajo, a si je treba aktivno prizadevati za povečanje njihovega števila in izboljšanje njihove standardizacije. Na primer moduli za gašenje gozdnih požarov so v eni državi opremljeni s cestnimi vozili, v drugi pa s terenskimi vozili. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Poleg tega bi bilo treba okrepiti tesno sodelovanje med nacionalnimi oblastmi civilne zaščite, univerzami in raziskovalci. Izvajanje mreže znanja za evropsko civilno zaščito prek stebrov, ki se nanašajo na razvoj zmogljivosti in znanost, ter krepitev centra znanja za obvladovanje tveganja nesreč ponujata prostor in sredstva za krepitev tega sodelovanja. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | V zvezi z zmogljivostjo virov je še ena prednostna naloga čim hitrejša razporeditev virov na dolgih razdaljah več tisoč ali celo več deset tisoč kilometrov. V izrednih razmerah je pogosto treba uporabiti letalske zmogljivosti. Če je osebje prepeljano s potniškimi letali, so za prevoz opreme potrebna primerna tovorna letala z veliko nosilnostjo. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Vprašanje zagotavljanja prevozne zmogljivosti bi morda lahko rešili z uporabo vojaških, nacionalnih ali Natovih letal. Toda njihova uporaba zahteva ustrezne postopke in načrtovanje, kar pa ni združljivo z izrednimi razmerami. Morda bi bilo primerneje razmisliti o posebni floti velikih letal Airbus A330 ali priložnostnem najemu pri specializiranih podjetjih. Letalska enota treh letal bi ustrezala pričakovanjem strokovnjakov. Takšne enote so vsestranske in jih je mogoče tehnično predelati, tako da jih je na primer mogoče uporabiti za izpust gasilnih sredstev pri gašenju gozdnih požarov in za prevoz vozil. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Nakup in upravljanje teh letal bi se lahko preučila v okviru rescEU. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO poziva, naj se za namene upravljanja vzpostavi evropska agencija za evropsko civilno zaščito in humanitarno pomoč. Sčasoma takšne strukture pogosto kličejo na iste kraje in k enakim skupinam prebivalstva. Civilna zaščita je običajno kratkotrajna in traja nekaj dni ali tednov, humanitarna pomoč pa lahko traja več mesecev ali še dlje. |
| --- | --- |

4.12

V Bruslju, 24. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

III Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

568. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (Interactio), 23. 3. 2022–24. 3. 2022

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/35

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Poročilo o strateškem predvidevanju za leto 2021 – Zmogljivost in svoboda ukrepanja EU

(COM(2021) 750 final)

(2022/C 290/06)

| Poročevalka: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Poročevalka:

Sandra PARTHIE

| Zaprosilo | Komisija, 1. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 4. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 199/3/0 |

Zaprosilo

Komisija, 1. 3. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

4. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

199/3/0

1.   Uvod

| 1.1 | Sporočilo Komisije in mnenje sta bila pripravljena pred rusko agresijo, vojno v Ukrajini in posledično humanitarno krizo, zato njihove posledice niso zajete v mnenju. EESO poudarja, da ti tragični dogodki seveda hudo vplivajo na naš način življenja, zato poziva Skupno raziskovalno središče in Evropsko komisijo, da se pri pripravi prihodnjega poročila o strateškem predvidevanju veliko bolj osredotočita na geopolitične posledice teh strateških premikov, kot je bilo predhodno načrtovano. Med temi posledicami so podražitev energije, večja poraba za varnost in obrambo, novi tokovi migracij in negotovost oskrbe ne le v Evropi, temveč tudi drugod. |
| --- | --- |

1.1

2.   Sklepi in priporočila

| 2.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) še vedno z zadovoljstvom pozdravlja vključitev metodologije predvidevanja v oblikovanje politik EU. Ker je strateško predvidevanje del participativnega procesa, EESO še naprej pričakuje, da se bodo tako še povečale sinergije in strukturna vključenost vseh institucij EU, tudi EESO. V zvezi s tem opozarja na Evropski sistem za strateško in politično analizo (ESPAS) kot dober primer medinstitucionalnega sodelovanja v EU. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO meni, da so za temeljno vprašanje zmogljivosti in svobode ukrepanja EU pomembni štirje ključni svetovni trendi. Gre za osrednje krovne megatrende našega časa, ki bodo še naprej izjemnega pomena za oblikovanje evropske politike. A njihov razvoj je še vedno široko zastavljen in zajema različne vidike, ne poglobi pa se v posamezne podteme. EESO zlasti obžaluje, da ni zadostno upoštevana socialna razsežnost ter da niso upoštevana vprašanja mladih in medgeneracijske pravičnosti, čeprav jih obravnava s tem povezano poročilo Skupnega raziskovalnega središča (JRC) z naslovom Shaping & securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond (Oblikovanje in zagotovitev odprte strateške avtonomije EU do leta 2040 in pozneje) (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO se strinja, da ima tema, izbrana za poročilo o strateškem predvidevanju za leto 2021, velik politični pomen in lahko ustvari prave okvirne pogoje za dobro upravljano soodvisnost in odprto strateško avtonomijo na podlagi skupnih vrednot, kohezije, močnega večstranskega upravljanja in sodelovanja, ki temelji na pravilih. Vendar poziva, naj se pri določanju prihodnjih tem ustrezno uporabijo metode procesa predvidevanja. Nujno je ocenjevanje dogajanja skozi čas, in sicer je treba sedanje naložbe v raziskave in razvoj oziroma število patentov primerjati ne le s tistimi na Kitajskem in v ZDA, temveč tudi s preteklimi stopnjami, da dobimo jasno sliko o tem, ali gremo v pravo smer. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | O pristopu uporabe strateškega predvidevanja in tematski osredotočenosti poročila ni dvoma, nejasno pa ostaja, zaradi česa je poročilo o strateškem predvidevanju za leto 2021 dejanski instrument predvidevanja. Manjka jasna povezava med izborom trendov, preučenimi scenariji prihodnosti in logičnimi sklepi za osrednje vprašanje poročila. |
| --- | --- |

2.4

Poročilo Komisije o strateškem predvidevanju za leto 2021 nima jasne metodologije predvidevanja niti ne daje logičnega, skladnega in v ukrepe usmerjenega okvira za oblikovanje politik EU, ki bi oblikovalcem politik omogočil, da bi določili strateške prednostne naloge in ukrepali.

| 2.5 | Zelo pomembna tema, v katero bi se bilo treba poglobiti, je vloga nedržavnih akterjev, zlasti mednarodnih podjetij, v današnjih sistemih upravljanja. Po mnenju EESO bi bilo treba strateško avtonomijo okrepiti vsaj v zvezi z akterji, ki resnično vplivajo na določanje pravil in standardov, kot so velika tehnološka podjetja, banke s svetovno dejavnostjo in finančni akterji ter organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Oblikovalci politik EU bodo lahko v celoti izkoristili potencial razsežnosti predvidevanja v poročilu le, če bo ta zasnovana kot odprt, pluralističen, raznolik in meddisciplinaren postopek, ki bo v vseh fazah procesa predvidevanja, na podlagi katerega bodo pripravljena (prihodnja) poročila o strateškem predvidevanju, vključeval organizirane socialne partnerje in civilno družbo, zlasti EESO. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO v zvezi s tem posebej poziva JRC, naj v celoti vključi Odbor v svoj cikel predvidevanja in ga podpre pri pregledu obstoječih dejavnosti predvidevanja, ki jih opravljajo organizacije civilne družbe, sindikati in poslovna združenja. Predlaga tudi, da se podprejo organizacije civilne družbe EU pri razvijanju strokovnega znanja na področju predvidevanja in opravljanju dejavnosti predvidevanja, in sicer v okviru strukturiranega procesa skupaj z JRC, na primer v obliki pilotnega projekta s člani EESO in organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO sicer v celoti pozdravlja cilje, vendar so za naslednja poročila o predvidevanju še možne izboljšave na naslednjih področjih:






  — | v poročilu je treba bolje povezati megatrende in strateške temelje z vidika skladnosti, verjetnosti in ustreznosti, |
| --- | --- | --- |

2.8

—

v poročilu je treba bolje povezati megatrende in strateške temelje z vidika skladnosti, verjetnosti in ustreznosti,

| — | proces predvidevanja pred pripravo prihodnjega poročila bi moral dati EESO in drugim ustreznim akterjem konkretne priložnosti, da se iz njega učijo, k njemu prispevajo in ga izboljšajo, |
| --- | --- |

—

proces predvidevanja pred pripravo prihodnjega poročila bi moral dati EESO in drugim ustreznim akterjem konkretne priložnosti, da se iz njega učijo, k njemu prispevajo in ga izboljšajo,

| — | EESO je že pripravil vrsto mnenj v zvezi s prihodnjim poročilom o predvidevanju za leto 2022, torej o dvojnem zelenem in digitalnem prehodu (2), |
| --- | --- |

—

EESO je že pripravil vrsto mnenj v zvezi s prihodnjim poročilom o predvidevanju za leto 2022, torej o dvojnem zelenem in digitalnem prehodu (2),

| — | Komisija bi morala v sodelovanju z JRC uvesti letni cikel posvetovanj, da bi prispevala k pripravi letnega poročila o predvidevanju. Vključiti bi morala EESO in Evropski odbor regij ter druge institucije EU, na primer z organizacijo rednih posebnih delavnic in vključevanjem članov EESO v dejavnosti predvidevanja, ki jih v zvezi s tem organizirata GD JRC in generalni sekretariat, |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala v sodelovanju z JRC uvesti letni cikel posvetovanj, da bi prispevala k pripravi letnega poročila o predvidevanju. Vključiti bi morala EESO in Evropski odbor regij ter druge institucije EU, na primer z organizacijo rednih posebnih delavnic in vključevanjem članov EESO v dejavnosti predvidevanja, ki jih v zvezi s tem organizirata GD JRC in generalni sekretariat,

| — | vzpostaviti je treba fokusno skupino s socialnimi partnerji/akterji civilne družbe, ki bo razpravljala o tem, kako lahko poročila Komisije o predvidevanju koristijo tej ciljni skupini in kako bi lahko oblikovali prihodnja poročila, da bi bila zanjo čim bolj koristna, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti je treba fokusno skupino s socialnimi partnerji/akterji civilne družbe, ki bo razpravljala o tem, kako lahko poročila Komisije o predvidevanju koristijo tej ciljni skupini in kako bi lahko oblikovali prihodnja poročila, da bi bila zanjo čim bolj koristna,

| — | Komisija bi morala pozvati k vključevanju socialnih partnerjev in predstavnikov civilne družbe v dejavnosti ministrske mreže za strateško predvidevanje. |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala pozvati k vključevanju socialnih partnerjev in predstavnikov civilne družbe v dejavnosti ministrske mreže za strateško predvidevanje.

| 2.9 | EESO predlaga preoblikovanje svojih delovnih postopkov, povezanih z letnimi poročili o predvidevanju, da bo predhodno podal vpogled, strokovno znanje in konkretne predloge, torej med pripravo posameznih poročil, namesto da poda ugotovitve samo naknadno. Meni, da bo to pripomoglo k izboljšanju podatkov, zbranih za letna poročila o predvidevanju, saj imajo člani močne in tesne stike s svojimi posameznimi vejami družbe in gospodarstva ter lahko lažje zaznajo bistvene prve znake, povezane s pomembnim dogajanjem. Poleg tega lahko EESO posreduje in razširja rezultate in vpoglede predvidevanja ter s tem nacionalnim akterjem civilne družbe pomaga bolje razumeti politične odločitve, ki jih sprejme EU. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESO spodbuja Komisijo, naj še naprej razvija agendo EU za strateško predvidevanje. Prepričan je, da je večje vključevanje predvidevanja v postopek odločanja EU prava pot naprej, ter Komisiji in drugim institucijam EU ponovno ponuja pomoč pri doseganju tega cilja. |
| --- | --- |

2.10

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO v celoti podpira to poročilo in poudarja pomen odprtega, konkurenčnega in v celoti delujočega enotnega trga, da se podjetjem omogoči rast do obsega, potrebnega za konkurenčnost na svetovni ravni. To vključuje tudi priporočilo poročila o polnem izvajanju unije kapitalskih trgov in bančne unije, ki po mnenju EESO neposredno prispeva k odpornosti EU na finančne krize, zaščiti vlagateljev ter zanesljivemu in stabilnemu gospodarskemu okrevanju (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO pozdravlja objavo revidiranih smernic in zbirke orodja za boljše pravno urejanje, ki so osredotočene na to, kako bi bilo treba uporabljati strateško predvidevanje pri ocenah učinka in vrednotenju. Komisija bo morala svojim uslužbencem, ki opravljajo ocene učinka in vrednotenje, ponuditi ustrezno usposabljanje in vire, da bo zagotovila uspešno uporabo teh smernic in zbirke orodja. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Poročilo v okviru odzivov na zahtevnejše okolje upravljanja opozarja na nujnost participativnega in vključujočega upravljanja za krepitev zaupanja in legitimnosti na vseh ravneh ter s tem na vse večji pomen platform, kakršna je EESO. Odbor meni, da je danes bolj kot kdaj koli ključno dati civilni družbi vseevropski glas, da se zagotovi učinkovito upravljanje v 21. stoletju ter dosežejo široko zastavljene in trajnostne rešitve, ne pa enostavne rešitve. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO ceni, da Evropska komisija spremlja (4) njegovo mnenje o Poročilu o strateškem predvidevanju za leto 2020 – Načrtovanje poti k odpornejši Evropi (5), vendar mora opozoriti na vidike, ki v poročilu o strateškem predvidevanju za leto 2021 niso bili zadostno obravnavani, a so po njegovem mnenju še vedno pomembni:






  — | v dokumentu o spremljanju je navedeno, da je bilo predvidevanje vključeno v poročilo o strateškem predvidevanju za leto 2020. Toda z vidika EESO je premalo jasno, kako so bila uporabljena načela in metodologije predvidevanja pri oblikovanju zaključkov poročila ter kako so bili zunanji akterji vključeni v dejavnosti predvidevanja. Odboru na primer ni bila nakazana jasna pot za sodelovanje; |
| --- | --- | --- |

3.4

—

v dokumentu o spremljanju je navedeno, da je bilo predvidevanje vključeno v poročilo o strateškem predvidevanju za leto 2020. Toda z vidika EESO je premalo jasno, kako so bila uporabljena načela in metodologije predvidevanja pri oblikovanju zaključkov poročila ter kako so bili zunanji akterji vključeni v dejavnosti predvidevanja. Odboru na primer ni bila nakazana jasna pot za sodelovanje;

| — | v dokumentu o spremljanju je izpostavljeno, da je treba posamezna vprašanja nadalje razviti in opredeliti, kakor je prosil EESO, in jih vključiti v politične predloge ter da je poročilo o predvidevanju le izhodišče za nadaljnji razmislek. Po mnenju EESO sedanja oblika poročila ni niti primerna za oblikovanje političnih predlogov niti ne daje konkretnih izhodišč za razmislek; |
| --- | --- |

—

v dokumentu o spremljanju je izpostavljeno, da je treba posamezna vprašanja nadalje razviti in opredeliti, kakor je prosil EESO, in jih vključiti v politične predloge ter da je poročilo o predvidevanju le izhodišče za nadaljnji razmislek. Po mnenju EESO sedanja oblika poročila ni niti primerna za oblikovanje političnih predlogov niti ne daje konkretnih izhodišč za razmislek;

| — | poleg tega je v dokumentu o spremljanju poudarjeno, da je treba v analizi predvidevanja opisati sedanje stanje in status quo. EESO se strinja, da je to tradicionalno prvi korak v analizi stanja. Vendar bi moral biti v nasprotju z njegovo sedanjo uporabo v poročilih o strateškem predvidevanju le izhodišče analize, usmerjene v prihodnost, kar bi bil za EESO bolj smiseln način za oblikovanje priporočil za ukrepanje. |
| --- | --- |

—

poleg tega je v dokumentu o spremljanju poudarjeno, da je treba v analizi predvidevanja opisati sedanje stanje in status quo. EESO se strinja, da je to tradicionalno prvi korak v analizi stanja. Vendar bi moral biti v nasprotju z njegovo sedanjo uporabo v poročilih o strateškem predvidevanju le izhodišče analize, usmerjene v prihodnost, kar bi bil za EESO bolj smiseln način za oblikovanje priporočil za ukrepanje.

| 3.5 | EESO meni, da ima deset področij, na katerih bi EU lahko okrepila svojo odprto strateško avtonomijo in vodilni položaj v svetu, sicer splošen pomen, a niso predstavljena kot logični strateški sklepi, izhajajoči iz okvira, ki zajema trende in negotovosti. Zato ni moč sklepati, da predstavljajo celovite in natančne strateške temelje z vidika predvidevanja. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni, da dejansko ne primanjkuje predvidevanja ali strateškega načrtovanja, ki ju opravlja Komisija. Po njegovem mnenju je težava v tem, da nosilci odločanja EU nimajo politične volje za pretvarjanje predvidevanja v daljnosežne predloge. Če ni politične volje, tudi predvidevanje ne bo privedlo do zaželenih korakov. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO meni, da se pomanjkljivost zaprtega procesa predvidevanja z omejenim posvetovanjem kaže v tem, da nista omenjeni vprašanji povečevanja inflacije in podražitve energije, ki sta po njegovem mnenju ključna elementa strateške avtonomije. Odbor v okviru svoje posvetovalne vloge že pripravlja mnenja, usmerjena v prihodnost (6), da bi prispeval k zmogljivosti EU za boljše vključevanje predvidevanja v postopek odločanja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Poleg tega v poročilu ni omenjena vloga sistemov socialnega varstva, vključno z razvojem socialne države. Na splošno se zdi, da so socialni vidiki tega vprašanja zanemarjeni v korist tehnoloških in gospodarskih vidikov. Državljani EU od države pričakujejo visoko raven socialnega varstva in podpore. Glede strateške avtonomije pa ni odgovora na vprašanje, kako bodo v prihodnosti financirani sistemi socialnega varstva. EESO bi bil zelo vesel bolj poglobljene analize te teme z uporabo orodij za predvidevanje. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Poročilo o strateškem predvidevanju za leto 2021 navaja izčrpen seznam izzivov. Ne daje pa jasnih smernic glede prednostnih nalog in ukrepov ali predlogov o tem, kako bi se podjetja ali delavci lahko pripravili (ali morali pripraviti), da bi premagali te izzive. Na državljane in podjetja bi lahko hkrati vplivalo več trendov. To je izgubljena priložnost, ki bi jo EESO lahko pomagal nadoknaditi, saj ima pomembno vlogo pri premagovanju velikih izzivov in prenašanju predlaganih rešitev v vsakdanje življenje, zlasti delodajalcev in delavcev. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Poročilo v sedanji obliki ne izpolnjuje tega, kar bi pričakovali od dokumenta o predvidevanju, kot je na primer opisan v prejšnjem dokumentu Strategic Foresight Primer (Uvod v strateško predvidevanje) Evropskega središča za politično strategijo (7). Dober praktični primer metodološko preglednega poročila o predvidevanju je poročilo Tackling Obesities: Future Choices (8) (Boj proti debelosti: prihodnje odločitve), ki ga je naročila služba za predvidevanje vlade Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V poročilu je izrecno omenjena mreža EU za predvidevanje, sestavljena iz „ministrov za prihodnost“, ter z njo povezan razvoj zmogljivosti predvidevanja na nacionalni ravni. EESO poziva Komisijo, naj zagotovi, da se tudi v to mrežo aktivno vključijo akterji, kot je EESO, že med dejavnostmi predvidevanja, ne pa da se jim samo predložijo njihovi rezultati. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO spodbuja Komisijo, naj še naprej razvija agendo EU za strateško predvidevanje. Kot je navedeno v mnenju, so potrebne številne spremembe. Toda EESO je prepričan, da je večje vključevanje predvidevanja v postopek odločanja EU prava pot naprej, ter Komisiji in drugim institucijam EU ponovno ponuja pomoč in sodelovanje pri doseganju tega cilja. Zastavljeni cilji v okviru predvidevanja bodo doseženi le, če bo postopek odprt, pluralističen, raznolik in meddisciplinaren ter bo v vseh fazah procesa predvidevanja vključeval organizirane socialne partnerje in civilno družbo, zlasti EESO. |
| --- | --- |

3.12

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC125994/open_strategic_autonomy_2040_online_1.pdf

1

(2)  Mnenja EESO: UL C 311, 18.9.2020, str. 36; UL C 364, 28.10.2020, str. 143; UL C 440, 18.12.2020, str. 99; UL C 429, 11.12.2020, str. 268; UL C 429, 11.12.2020, str. 51; UL C 429, 11.12.2020, str. 66; UL C 429, 11.12.2020, str. 187; UL C 429, 11.12.2020, str. 259; UL C 374, 16.9.2021, str. 84.

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sl/policies/policy-areas/financial-services-and-capital-markets

3

(4)  Strani 187–200: https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/04_eesc_follow-up_report_april_2021_gri.pdf.

4

(5)  UL C 220, 9.6.2021, str. 67.

5

(6)  Glej primere nedavnih mnenj EESO, usmerjenih v prihodnost:

6

| — | UL C 374, 16.9.2021, str. 73; |
| --- | --- |

—

UL C 374, 16.9.2021, str. 73;

| — | UL C 129, 11.4.2018, str. 36; |
| --- | --- |

—

UL C 129, 11.4.2018, str. 36;

| — | CCMI/184 – Predvidevanje strukturnih in sektorskih sprememb ter preoblikovanje industrijske kulture – do novih meja okrevanja in odpornosti v različnih delih Evrope; |
| --- | --- |

—

CCMI/184 – Predvidevanje strukturnih in sektorskih sprememb ter preoblikovanje industrijske kulture – do novih meja okrevanja in odpornosti v različnih delih Evrope;

| — | UL C 220, 9.6.2021, str. 118; |
| --- | --- |

—

UL C 220, 9.6.2021, str. 118;

| — | UL C 341, 24.8.2021, str. 1.
  EESO tudi organizira dejavnosti za spodbujanje razprav, usmerjenih v prihodnost, na primer: |
| --- | --- |

—

UL C 341, 24.8.2021, str. 1.

EESO tudi organizira dejavnosti za spodbujanje razprav, usmerjenih v prihodnost, na primer:

| — | konferenco strokovne skupine ECO Gospodarski vidiki strateškega predvidevanja in odločanja v EU (junij 2021); |
| --- | --- |

—

konferenco strokovne skupine ECO Gospodarski vidiki strateškega predvidevanja in odločanja v EU (junij 2021);

Gospodarski vidiki strateškega predvidevanja in odločanja v EU

| — | konferenco strokovne skupine REX Geopolitična razsežnost evropskega zelenega dogovora: medsektorski vpogled v geopolitične posledice evropskega zelenega dogovora (december 2021); |
| --- | --- |

—

konferenco strokovne skupine REX Geopolitična razsežnost evropskega zelenega dogovora: medsektorski vpogled v geopolitične posledice evropskega zelenega dogovora (december 2021);

Geopolitična razsežnost evropskega zelenega dogovora: medsektorski vpogled v geopolitične posledice evropskega zelenega dogovora

| — | razpravo na seji strokovne skupine REX Strateško predvidevanje: vizija za prihodnost Evrope (februar 2022). |
| --- | --- |

—

razpravo na seji strokovne skupine REX Strateško predvidevanje: vizija za prihodnost Evrope (februar 2022).

Strateško predvidevanje: vizija za prihodnost Evrope

(7)  „What strategic foresight is not? Not a report – a carefully designed and purposeful intervention. Strategic foresight is a learning process that offers a decision-maker new and refreshing perspectives on the present situation – which is often puzzling, socially messy and uncertain. It engages with uncertainty as a friend rather than as a foe. It is not a report but a means to some other end. The carefully designed and purposeful intervention focusses the social learning process on the needs of a specific set of users and their needs (i.e. their uses foresight).“ (Kaj je strateško predvidevanje? Ni poročilo, temveč skrbno pripravljena in namenska intervencija. Strateško predvidevanje je učni proces, ki daje odločevalcem nove in sveže vpoglede v sedanje stanje, ki se pogosto zdi nerazumljivo, družbeno nepregledno in negotovo. Z negotovostjo se spoprijema kot s prijateljem, ne pa kot s sovražnikom. Ni poročilo, temveč sredstvo za doseganje nekega drugega cilja. Skrbno pripravljena in namenska intervencija osredotoča učni proces na potrebe določenega nabora uporabnikov in njihove zahteve (tj. predvidevanje njihove uporabe).), Evropska komisija, Evropsko središče za politično strategijo, Wilkinson, A., Strategic Foresight Primer, Urad za publikacije Evropske unije, 2017, naloženo 16. januarja 2022 s strani: https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/288e8bbc-deef-11e7-9749-01aa75ed71a1.

7

Strategic Foresight Primer

(8)  Tackling obesities: Future choices — project report, naloženo 14. januarja 2022 s strani: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/287937/07-1184x-tackling-obesities-future-choices-report.pdf.

8

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/40

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede zahtev za kreditno tveganje, tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja, operativno tveganje, tržno tveganje in izstopni prag

(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

(2022/C 290/07)

| Poročevalec: | Bogdan PREDA |
| --- | --- |

Poročevalec:

Bogdan PREDA

| Zaprosili | Evropski parlament, 17. 1. 2022
  Svet Evropske unije, 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 154/0/1 |

Zaprosili

Evropski parlament, 17. 1. 2022

Svet Evropske unije, 20. 1. 2022

Pravna podlaga

člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

154/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) zagovarja zanesljivo, uravnoteženo in v prihodnost usmerjeno kapitalsko politiko s tehtanjem tveganja na podlagi dejanskih tveganj za stabilnost ob upoštevanju potreb po okrepitvi konkurenčnosti bank EU in povečanju financiranja trajnostne rasti. Zato poziva Komisijo, naj dodatno oceni, v kolikšnem obsegu predloga ustrezata navedenim izzivom. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja izvajanje preostalih elementov mednarodnih standardov, o katerih se je dogovoril Baselski odbor za bančni nadzor (standardi Basel III) (1), tako glede časovnega okvira kot glede vsebine, saj so namenjeni krepitvi stabilnosti finančnega trga v EU, ne pa izpostavljanju evropskih državljanov večjim tveganjem na finančnih trgih. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja, da je stabilnost finančnega trga ključen prvi pogoj za splošno gospodarsko stabilnost, zanesljiva regulacija in nadziranje bančnega sektorja pa sta bistvena za preprečevanje groženj pretresov in kriz. Bonitetne kapitalske zahteve so bistvene za doseganje omenjenih osnovnih pogojev, pri čemer EESO poziva zakonodajalca, naj zagotovita, da bo v predlogih predvideno ustrezno ravnovesje med dvema dopolnjujočima se ciljema, in sicer (i) zagotavljanjem večje odpornosti bank v EU in (ii) potrebo po zagotavljanju finančne trdnosti in konkurenčnosti v sektorju, tudi z vidika uravnoteženega okvira kapitalskih zahtev, da bi podprli vlogo bank pri financiranju realnega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poziva Komisijo, naj redno ocenjuje dejanski učinek predlogov, da bi ocenila, ali njihovo izvajanje prispeva k večji stabilnosti finančnega trga in odpornosti v bančnem sektorju, pri čemer naj upošteva tudi konkurenčnost bank v EU. Priznava tudi, da zanesljivi in uravnoteženi kapitalski količniki prispevajo h konkurenčnosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5. | EESO zelo ceni prizadevanja Komisije za bolj zeleno in odpornejše gospodarstvo EU, med drugim z revizijo in stalnim vrednotenjem trenutnih orodij, predvidenih za okrepitev trajnostnih financ. Finančni sektor bi lahko bistveno prispeval k ustvarjanju gospodarstva z neto ničelnimi emisijami ogljika. EESO zato pozdravlja pristop Komisije, da se v bonitetnem okviru (v skladu z mednarodnimi postopki, zlasti v okviru Basel III) bolj osredotoči na okoljska, socialna in upravljavska tveganja, vključno z boljšim obračunavanjem tveganj na finančnih trgih, povezanih s podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESO pozdravlja tudi delo za razkritje navedenih tveganj (2), ki ga je opravil Evropski bančni organ (EBA), da bi ustrezno ocenili okoljska tveganja bank in njihove finančne strategije za prehod na gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami ogljika. EESO poziva organ EBA, naj pospeši pregled prvega stebra, da bi ugotovil, ali so v njem ustrezno upoštevane edinstvene značilnosti podnebnih tveganj. Ureditev makrobonitetnih politik, vključno s kapitalskimi, ima lahko pomembno vlogo pri boljšem upoštevanju tveganj na finančnih trgih, povezanih s podnebnimi spremembami. Poleg tega ga EESO poziva, naj okrepi prizadevanja za odpravo pomanjkljivosti v sedanjih razkritjih okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj na ravni EU, vključno s sredstvi, povezanimi s fosilnimi gorivi, in sredstvi, na katera vplivajo kronični in akutni pojavi podnebnih sprememb, da bi spodbudili znatno povečanje strategij bank za trajnostno financiranje. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Uvod

| 2.1 | EESO v mnenju obravnava (i) predlog uredbe o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) glede zahtev za kreditno tveganje, tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja, operativno tveganje, tržno tveganje in izstopni prag (predlog uredbe o kapitalskih zahtevah) ter (ii) predlog direktive o spremembi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, sankcijami, podružnicami iz tretjih držav in okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi tveganji ter o spremembi Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (predlog direktive o kapitalskih zahtevah), ki ju je predstavila Evropska komisija. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kot je navedeno v obrazložitvenem memorandumu, sta normativna akta upravičena, ker je treba izvajati standarde Basel III, obenem pa obravnavati več vprašanj, ki so pomembna za finančno stabilnost in stabilno financiranje gospodarstva v okviru okrevanja po krizi zaradi COVID-19. Ta vključujejo okrepitev kapitalskega okvira, ki temelji na tveganju, večji poudarek na okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganjih v bonitetnem okviru ter nadaljnjo harmonizacijo nadzornih pooblastil in orodij. |
| --- | --- |

2.2

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO poudarja, da je stabilnost finančnega trga ključen prvi pogoj za splošno gospodarsko stabilnost, zato je v skupnem javnem interesu. Zanesljiva regulacija in nadzor bančnega sektorja sta bistvena za preprečevanje groženj pretresov in kriz, bonitetne kapitalske zahteve pa so pomembne za preprečevanje uporabe javnih sredstev za reševanje bank v težavah. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Dosledno, vendar pravično izvajanje standardov Basel III je pomembno za evropska podjetja in delovna mesta, hkrati pa tudi za spodbujanje dostopa do lastništva stanovanj in pospeševanje izvozno usmerjenega gospodarstva EU, od katerega sta odvisna rast mnogih podjetij in zaposlovanje številnih državljanov. Poleg tega se ti mednarodni standardi izvajajo v bančnem modelu EU, ki je sam po sebi manj naklonjen tveganju in manj odvisen od kapitalskih trgov kot v drugih jurisdikcijah. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO pozdravlja predlog Komisije, naj se uvedejo preostali deli standardov Basel III, ki so namenjeni omejitvi tveganja regulativne arbitraže ter vzpostavljanju zaupanja in predvidljivosti za vlagatelje in regulatorje. Priznava, da EU potrebuje pravila za soočanje z izzivi (povezani z okrevanjem, podnebjem in digitalizacijo), posebnimi značilnostmi (bančni krediti so daleč največji kanal za financiranje gospodarstva EU) in cilji Evropske unije (unija kapitalskih trgov in zeleni dogovor). Po drugi strani pa je nujno, da evropski državljani in davkoplačevalci niso izpostavljeni večjim tveganjem krize na finančnih trgih, zato je treba doseči ustrezno ravnovesje med navedenimi izzivi ter vsebino in diskrecijskimi pravicami standardov Basel III. ESSO zato poziva Komisijo, naj oceni še druge posebne značilnosti evropskih bank in s tem povezan vpliv nanje in na gospodarstvo EU, da bo v zakonodajnih predlogih zagotovila ustrezno ravnovesje med doslednim izvajanjem standardov Basel III, uveljavljanjem nacionalnih diskrecijskih pravic, ki jih ti standardi zagotavljajo, in potrebo po predložitvi prilagoditev, ki odražajo posebnosti gospodarstva in bank EU. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poudarja, da bi bilo treba z izvajanjem teh predlogov zaščititi stabilnost finančnega trga, vendar ti ne bi smeli privesti do neupravičenega povečanja kapitalskih zahtev za banke v EU, ki bi presegale zahteve, predvidene v oceni Komisije. Zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da učinek na kapitalske zahteve, tudi za male zadružne banke in male banke, ne bo preveč obremenjujoč in ne bo vplival na njihovo konkurenčnost, hkrati pa naj poskrbi, da bo finančni trg stabilen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO se tudi dobro zaveda, da so obstoječe kapitalske zahteve odločilno prispevale k večji odpornosti bančnega sistema v krizah, kar se je pokazalo tudi med pandemijo. Trenutna raven kapitalizacije je evropskim bankam namreč omogočila, da so pandemijo prestale v dobrem stanju ter še naprej financirale in podpirale evropsko gospodarstvo, da je zdržalo velik ekonomski šok, ki ga je povzročila pandemija COVID-19. EESO opozarja tudi na ključno vlogo Evropske centralne banke, ki je vzpostavila močno podporno politiko in tako prispevala k odpornosti bank v krizi zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v sedanjih predlogih okrepljena veljavna pravila, zlasti glede kapitalskih zahtev, da bodo še naprej preprečevala pretirano prevzemanje tveganja, visok finančni vzvod in špekulacije. Glede na trenutne gospodarske in družbene razmere je treba ustrezno obravnavati še veliko pomembnih tveganj, kot so na primer podnebna tveganja ali nedonosna posojila. Kapitalske zahteve bi morale biti dovolj visoke, da bi preprečevale grožnjo stečaja ter pretresov in kriz finančnega trga, vendar ne bi smele biti pretirane. EESO hkrati priznava, da imajo banke EU osrednjo vlogo pri financiranju realnega gospodarstva ter podpiranju digitalnega in trajnostnega prehoda, kar posredno vpliva na delovna mesta in življenjski standard. Ti vidiki morajo biti upoštevani v regulativnih določbah v zvezi s kapitalskimi zahtevami. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO v zvezi z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi tveganji poudarja, da finančni trgi lahko podpirajo in okrepijo ter bi tudi morali podpirati in okrepiti prehod na bolj trajnostno in bolj zeleno gospodarstvo, vendar bančni sektor te dolgotrajne spremembe ne more zagotoviti sam. Glede na podatke iz najnovejših pregledov Evropskega računskega sodišča več kot polovica držav članic EU še vedno namenja več subvencij za fosilna goriva kot za obnovljive vire energije (5), medtem ko „bi morala biti podpora EU za naložbe bolje usklajena z načeli trajnostnega financiranja“ (6). V zvezi s tem EESO poziva, naj bodo industrijske politike ter ustrezni pravni okviri EU in držav članic v celoti skladno usmerjeni v (i) spodbujanje trajnostnih naložbenih priložnosti, da bi vplivali na dodelitev gospodarskih virov za ta namen, ter (ii) odpravo subvencij za fosilna goriva in uskladitev podnebnih ciljev s socialnimi potrebami. EESO zato pozdravlja okrepitev določb, povezanih z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi tveganji, v zakonodajnih predlogih, vendar poziva Komisijo, naj razjasni uporabo določb glede pooblastil nadzornikov, da „zmanjšajo tveganja, ki izhajajo iz neusklajenosti institucij z ustreznimi cilji politike Unije in splošnejšimi trendi na področju prehoda v zvezi z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi dejavniki“, ter tako pojasni, kako naj se ta pooblastila izvajajo. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Poleg razkritja in podnebnega stresnega testiranja lahko makrobonitetne politike, vključno s kapitalskimi ukrepi, pripomorejo k ustreznemu obračunavanju okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj bank ter olajšajo porazdelitev kreditnih tokov med sektorji, ki lahko podprejo prehod na gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami ogljika. EESO zato priporoča, naj organ EBA in ECB pospešita delo v zvezi s:






  (i) | prvim stebrom, da se ugotovi, v kolikšni meri so v sedanjem regulativnem okviru ustrezno upoštevana okoljska, socialna in upravljavska tveganja ter s tem povezani ukrepi, če je to potrebno, ter |
| --- | --- | --- |

3.8

(i)

prvim stebrom, da se ugotovi, v kolikšni meri so v sedanjem regulativnem okviru ustrezno upoštevana okoljska, socialna in upravljavska tveganja ter s tem povezani ukrepi, če je to potrebno, ter

| (ii) | ustreznim in pravočasnim umerjanjem stresnih testov za okoljska, socialna in upravljavska tveganja. |
| --- | --- |

(ii)

ustreznim in pravočasnim umerjanjem stresnih testov za okoljska, socialna in upravljavska tveganja.

| 3.9 | EESO pozdravlja mandate, podeljene Komisiji za spremljanje izvajanja standardov v drugih jurisdikcijah, da se zagotovi skladnost glede časa in pomena vpliva na ustrezne deležnike, med drugim v smislu povečanja kapitalskih zahtev. Vendar svari pred upadanjem regulativnih standardov ali nadaljnjo zamudo pri uveljavitvi standardov in opozarja na slabše izvajanje določenih pravil v nekaterih jurisdikcijah. To bi lahko resno ogrozilo svetovno stabilnost. |
| --- | --- |

3.9

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO v predlogu Komisije pozdravlja zlasti naslednje predloge, vendar priporoča, naj se analizira več nadaljnjih tehničnih izboljšav:






  (i) | uporaba izstopnega praga na najvišji ravni konsolidacije z mehanizmom prerazporeditve na podlagi tveganja (za zagotovitev ustrezne kapitalizacije podrejenih družb v EU) za posamezno bančno skupino, saj bi s tem zagotovili mednarodno skladnost, pa tudi preprečili negativne učinke uporabe na ravni subjekta; |
| --- | --- | --- |

4.1

(i)

uporaba izstopnega praga na najvišji ravni konsolidacije z mehanizmom prerazporeditve na podlagi tveganja (za zagotovitev ustrezne kapitalizacije podrejenih družb v EU) za posamezno bančno skupino, saj bi s tem zagotovili mednarodno skladnost, pa tudi preprečili negativne učinke uporabe na ravni subjekta;

| (ii) | posebne izboljšave glede izstopnega praga pri posebnih kreditnih aranžmajih (člen 495b) so dobrodošle, vendar bi jih bilo treba dodatno oceniti, da bi dosegli večjo skladnost z vstopnimi pragi, pri tem pa upoštevati posebnosti podkategorij posebnih kreditnih aranžmajev, medtem ko pragovi parametrov v okviru standardiziranega pristopa ne ustrezajo dejanskim tveganjem in ne odražajo trdnosti tovrstnega financiranja; |
| --- | --- |

(ii)

posebne izboljšave glede izstopnega praga pri posebnih kreditnih aranžmajih (člen 495b) so dobrodošle, vendar bi jih bilo treba dodatno oceniti, da bi dosegli večjo skladnost z vstopnimi pragi, pri tem pa upoštevati posebnosti podkategorij posebnih kreditnih aranžmajev, medtem ko pragovi parametrov v okviru standardiziranega pristopa ne ustrezajo dejanskim tveganjem in ne odražajo trdnosti tovrstnega financiranja;

| (iii) | ohranitev faktorja za podporo MSP in faktorja za podporo infrastrukturnim projektom skupaj z izvzetji prilagoditev kreditnega vrednotenja (člen 501/501a) je zelo dobrodošlo, saj so to pomembna orodja, s katerimi lahko banke še naprej podpirajo pomembne segmente evropskega gospodarstva, zlasti pri okrevanju po COVID-19, vendar poziva Komisijo, naj oceni priložnost za nadaljnjo razjasnitev in poenostavitev meril za faktor za podporo infrastrukturnim projektom, da bi okrepili financiranje infrastrukture, pri čemer naj upošteva tudi s tem povezana tveganja in zaščito finančne stabilnosti; |
| --- | --- |

(iii)

ohranitev faktorja za podporo MSP in faktorja za podporo infrastrukturnim projektom skupaj z izvzetji prilagoditev kreditnega vrednotenja (člen 501/501a) je zelo dobrodošlo, saj so to pomembna orodja, s katerimi lahko banke še naprej podpirajo pomembne segmente evropskega gospodarstva, zlasti pri okrevanju po COVID-19, vendar poziva Komisijo, naj oceni priložnost za nadaljnjo razjasnitev in poenostavitev meril za faktor za podporo infrastrukturnim projektom, da bi okrepili financiranje infrastrukture, pri čemer naj upošteva tudi s tem povezana tveganja in zaščito finančne stabilnosti;

| (iv) | racionalizacija pristopa vpogleda pri obravnavi investicijskih skladov (KNP) je načeloma zasnovana dobro, vendar je po mnenju EESO potrebna nadaljnja korelacija s tem povezanih pravil o upravljanju in omejitev (npr. zanašanje na podatke, ki jih zagotavljajo tretje osebe pri izračunu kapitalskih zahtev za tržno tveganje KNP); |
| --- | --- |

(iv)

racionalizacija pristopa vpogleda pri obravnavi investicijskih skladov (KNP) je načeloma zasnovana dobro, vendar je po mnenju EESO potrebna nadaljnja korelacija s tem povezanih pravil o upravljanju in omejitev (npr. zanašanje na podatke, ki jih zagotavljajo tretje osebe pri izračunu kapitalskih zahtev za tržno tveganje KNP);

| (v) | utež tveganja 100 % za dolgoletne strateške kapitalske naložbe bank je treba ohraniti, vendar je po mnenju EESO primerno, da se pravično uporablja za vse banke, ne glede na to, ali uporabljajo standardizirani pristop ali pristop notranjih modelov; |
| --- | --- |

(v)

utež tveganja 100 % za dolgoletne strateške kapitalske naložbe bank je treba ohraniti, vendar je po mnenju EESO primerno, da se pravično uporablja za vse banke, ne glede na to, ali uporabljajo standardizirani pristop ali pristop notranjih modelov;

| (vi) | spodbude bankam za preusmeritev virov v gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami ogljika in sodelovanje s strankami so ključne za financiranje zelenega prehoda. V zvezi s tem EESO meni, da je za pospešitev in okrepitev tako nujnega prehoda bistveno, da EU in države članice korenito spremenijo spodbude in odvračilne dejavnike za temeljno gospodarstvo, prenesene v industrijske politike in ustrezne okvire. Komisijo poziva, naj v predlogih uredbe in direktive o kapitalskih zahtevah dodatno oceni določbe, povezane z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi tveganji. |
| --- | --- |

(vi)

spodbude bankam za preusmeritev virov v gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami ogljika in sodelovanje s strankami so ključne za financiranje zelenega prehoda. V zvezi s tem EESO meni, da je za pospešitev in okrepitev tako nujnega prehoda bistveno, da EU in države članice korenito spremenijo spodbude in odvračilne dejavnike za temeljno gospodarstvo, prenesene v industrijske politike in ustrezne okvire. Komisijo poziva, naj v predlogih uredbe in direktive o kapitalskih zahtevah dodatno oceni določbe, povezane z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi tveganji.

| 4.2 | EESO poudarja več vprašanj, ki bi jih bilo treba v predlogih ponovno preučiti. V zvezi s tem poudarja, da je ohranitev stabilnosti finančnega trga, ki je v skupnem javnem interesu, glavna prednostna naloga in da je pri tem treba doseči ustrezno ravnovesje z drugimi cilji politike, kar pa nikakor ne sme ogrožati finančne stabilnosti. Prilagoditev standardov Basel III v EU ne sme ogroziti cilja povečanja stabilnosti finančnega trga, da bi bili bolje pripravljeni na prihodnje gospodarske pretrese in krize. Poleg tega bi morali predlagani ukrepi v vsakem primeru dodatno okrepiti kapitalizacijo bank, hkrati pa zagotoviti njihovo konkurenčnost:






  (i) | odprava pogojevanja, ki temelji na povečanju kritja bonitetnih ocen, kot prehodna rešitev za zmanjšanje vpliva izstopnega praga na neocenjena podjetja (člen 465(3)), in sicer zaradi slabe pokritosti trga EU z zunanjimi bonitetnimi ocenami in preprečevanja prevelikega zanašanja na zunanje bonitetne ocene v skladu z direktivo o bonitetnih agencijah; |
| --- | --- | --- |

4.2

(i)

odprava pogojevanja, ki temelji na povečanju kritja bonitetnih ocen, kot prehodna rešitev za zmanjšanje vpliva izstopnega praga na neocenjena podjetja (člen 465(3)), in sicer zaradi slabe pokritosti trga EU z zunanjimi bonitetnimi ocenami in preprečevanja prevelikega zanašanja na zunanje bonitetne ocene v skladu z direktivo o bonitetnih agencijah;

| (ii) | EESO poziva Komisijo, naj oceni priložnost za revizijo prehodne ureditve za izstopni prag za stanovanjske hipoteke z več vidikov (razmerje med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin, asimetrija med metodologijami tveganja, občutljivost na tveganje), da bi preprečili nenamerne posledice za dostop do stanovanjskih hipotek. Pri vsaki reviziji v zvezi s tem pa bi bilo treba upoštevati tudi potrebo po preprečevanju tveganj nepremičninskih balonov; |
| --- | --- |

(ii)

EESO poziva Komisijo, naj oceni priložnost za revizijo prehodne ureditve za izstopni prag za stanovanjske hipoteke z več vidikov (razmerje med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin, asimetrija med metodologijami tveganja, občutljivost na tveganje), da bi preprečili nenamerne posledice za dostop do stanovanjskih hipotek. Pri vsaki reviziji v zvezi s tem pa bi bilo treba upoštevati tudi potrebo po preprečevanju tveganj nepremičninskih balonov;

| (iii) | nadaljnja revizija določb v zvezi s temeljnim pristopom na podlagi notranjih ocen (F-IRB), ki omogoča uporabo dejanskih zapadlosti namesto fiksnih, da se odrazi dejansko vgrajeno tveganje; |
| --- | --- |

(iii)

nadaljnja revizija določb v zvezi s temeljnim pristopom na podlagi notranjih ocen (F-IRB), ki omogoča uporabo dejanskih zapadlosti namesto fiksnih, da se odrazi dejansko vgrajeno tveganje;

| (iv) | ohranitev kreditnih konverzijskih faktorjev (CCF) na 20 % za pogojne postavke, povezane s posli (npr. garancije za dobro izvedbo del, garancije za resnost ponudbe, jamstva), zaradi njihove ključne vloge v gospodarstvu EU, da bi bili skladni z realnimi podatki o neplačilih za ustrezni trg; |
| --- | --- |

(iv)

ohranitev kreditnih konverzijskih faktorjev (CCF) na 20 % za pogojne postavke, povezane s posli (npr. garancije za dobro izvedbo del, garancije za resnost ponudbe, jamstva), zaradi njihove ključne vloge v gospodarstvu EU, da bi bili skladni z realnimi podatki o neplačilih za ustrezni trg;

| (v) | določbe, povezane s kapitalskimi trgi, bi bilo treba dodatno oceniti, da bi preprečili tveganja nesorazmernega vpliva na stroške varovanja, likvidnosti in financiranja za države in podjetja ter s tem prispevali k povečanju konkurenčnosti investicijskih bank EU za podjetja na trgih EU in mednarodnih trgih; |
| --- | --- |

(v)

določbe, povezane s kapitalskimi trgi, bi bilo treba dodatno oceniti, da bi preprečili tveganja nesorazmernega vpliva na stroške varovanja, likvidnosti in financiranja za države in podjetja ter s tem prispevali k povečanju konkurenčnosti investicijskih bank EU za podjetja na trgih EU in mednarodnih trgih;

| (vi) | spremeniti izračun realnega prispevka manjšinskih deležev h konsolidiranemu kapitalu, kar je trenutno v nasprotju s cilji unije kapitalskih trgov, ker zmanjšuje zanimanje podjetij za kotiranje na borzi. |
| --- | --- |

(vi)

spremeniti izračun realnega prispevka manjšinskih deležev h konsolidiranemu kapitalu, kar je trenutno v nasprotju s cilji unije kapitalskih trgov, ker zmanjšuje zanimanje podjetij za kotiranje na borzi.

| 4.3 | EESO poudarja, da podnebne spremembe povzročajo tveganja, ki že vplivajo na banke in bi lahko imela resne posledice za njihovo finančno stabilnost, če ne bodo ustrezno obravnavana na regulativni in bančni ravni. V zvezi s tem ceni delo Baselskega odbora in evropskih organov na področju finančnih tveganj, povezanih s podnebjem, pri ugotavljanju morebitnih vrzeli v veljavnem okviru in obravnavi možnih ukrepov za njihovo odpravo. Poleg tega poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pri nadaljnjem razvoju ustreznega okvira za financiranje prehoda na bolj zeleno gospodarstvo v celoti upoštevano načelo dvojne pomembnosti. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO poziva Komisijo, naj oceni uporabnost načela sorazmernosti za banke, ki po velikosti, vlogi in izpostavljenosti sistemskim tveganjem veljajo za majhne (v skladu z opredelitvijo majhnega in nekompleksnega subjekta v uredbi o kapitalskih zahtevah), vendar morajo vseeno izpolnjevati strožje zahteve, vključno z zahtevami glede razkritja in kapitalskimi zahtevami, ker so del velike bančne skupine. Pri vsaki oceni načela sorazmernosti pa je treba upoštevati, da imajo manjše banke, ki so del velike bančne skupine, na voljo več sredstev za izpolnjevanje zahtev glede razkritij in kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

4.4

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.bis.org/bcbs/basel3.htm

1

Standardi Basel III so mednarodno dogovorjen sklop ukrepov, ki jih je pripravil Baselski odbor za bančni nadzor v odziv na finančno krizo v obdobju 2007–2009. Namenjeni so krepitvi regulacije, nadzora in upravljanja tveganj bank. Kot vsi standardi Baselskega odbora so tudi standardi Basel III minimalne zahteve, ki veljajo za mednarodno dejavne banke. Člani so zavezani izvajanju in uporabi standardov v svojih jurisdikcijah v časovnem okviru, ki ga določi Baselski odbor.

(2)  https://www.eba.europa.eu/regulation-and-policy/transparency-and-pillar-3

2

(3)  Imenovana tudi uredba o kapitalskih zahtevah.

3

(4)  Imenovana tudi direktiva o kapitalskih zahtevah.

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/sl/Pages/DocItem.aspx?did=60760

5

(6)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_22/SR_sustainable-finance_SL.pdf

6

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/45

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o določitvi pravil za preprečevanje zlorabe slamnatih subjektov za davčne namene in spremembi Direktive 2011/16/EU

(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

(2022/C 290/08)

| Poročevalec: | Benjamin RIZZO |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Javier DOZ ORRIT |

Poročevalec:

Benjamin RIZZO

Soporočevalec:

Javier DOZ ORRIT

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 10. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 206/1/6 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 10. 2. 2022

Pravna podlaga

člen 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

206/1/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) v celoti podpira predlog Komisije v zvezi z zlorabo slamnatih družb za davčne namene in njegove cilje. Učinkovita in pravična obdavčitev na celotnem enotnem trgu je ključnega pomena za spodbujanje dejanskega okrevanja po pandemiji COVID-19. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO izraža zadovoljstvo, da je Komisija sprožila obsežno javno posvetovanje, odprto za vse deležnike, ter bolj ciljno usmerjeno posvetovanje z nacionalnimi strokovnjaki, ki so bili vključeni na podlagi njihovega posebnega strokovnega znanja. Ta posvetovanja so deležnikom omogočila dati tehten prispevek in podobno bi jih bilo treba vključevati tudi v prihodnje razprave. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO podpira odločitev za direktivo, katere cilj je zagotoviti skupni pravni okvir za države članice. Te zaradi narave zadeve, ki jo je treba urediti, in zastavljenih ciljev tega področja dejansko ne morejo obravnavati same s posameznimi pobudami v svojih pravnih sistemih. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Po mnenju EESO je predlog v skladu z načelom sorazmernosti, saj ne presega zagotavljanja potrebne ravni zaščite enotnega trga z očitno razumnimi posledicami za podjetja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da bi morali imeti Komisija in nacionalni davčni organi zadostne zmogljivosti z vidika znanja in spretnosti ter virov, če naj ustrezno izvajajo potrebne preglede in si izmenjujejo informacije v zvezi s predlogom. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO upa, da bodo rezultati preiskav o slamnatih družbah, ko bodo zaključene, jasno na voljo javnosti, da bo seznanjena, kaj prinaša izvajanje te direktive. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da bi bilo treba ustrezno preveriti ne le dohodke podjetij, temveč tudi njihovo premoženje, saj se lahko davki pobirajo, tudi če to premoženje ne ustvarja dohodka, kot na primer pri davku na premoženje. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja, da je treba določiti skupna in jasna pravila o specifični vsebini izjav, ki jih morajo podjetja predložiti. Izogibati bi se bilo treba čezmernemu poročanju, ki presega cilje direktive, in posledičnim stroškom izpolnjevanja obveznosti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO priporoča, da se ciljno usmerjena pravila za preprečevanje dejavnosti „poklicnih posrednikov“ določijo v drugem zakonodajnem aktu, s čimer bi sledili pristopu OECD na tem področju. Meni, da bi bilo sodelovanje strokovnih nadzornih organov v boju proti zlorabam in morebitnim kriminalnim dejavnostim „poklicnih posrednikov“ zelo koristno. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO ponovno poudarja, da je potreben popoln in obsežen seznam EU z jurisdikcijami zunaj EU, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, tudi zato, da bodo lahko podjetja EU ugotovila, ali so sredstva in premoženje, ki jih upravljajo, morda povezana s slamnatimi subjekti, ki se nahajajo zunaj EU. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO predlaga, naj Komisija objavi ustrezne smernice v zvezi s preskusom za ugotovitev vsebine, ki ga določa direktiva, zlasti glede pomena konkretnih izrazov, kot so „rezidentstvo“, „direktor, ki je rezident“ in „prostori“. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO ugotavlja, da se lahko slamnata podjetja ustanovijo in uporabijo tudi za spodbujanje neprijavljenega dela in izogibanje plačevanju prispevkov za socialno varnost. Zato predlaga, naj Komisija razmisli o možnosti, da bi se ta vprašanja obravnavala v evropski zakonodaji posebej, poleg obravnavanega predloga, ki je izključno davčna direktiva. |
| --- | --- |

1.12

2.   Ozadje predloga Evropske komisije

| 2.1 | V sporočilu Evropske komisije Obdavčitev podjetij za 21. stoletje, sprejetem 18. maja 2021, so določeni dolgoročni in kratkoročni cilji za podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 in za zagotovitev ustreznih javnih prihodkov v prihodnosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ta predlog Komisije za direktivo o slamnatih subjektih je ena od konkretnih kratkoročnih pobud, napovedanih v sporočilu, z namenom izboljšanja sedanjega davčnega sistema in s posebnim poudarkom na zagotavljanju pravične in učinkovite obdavčitve. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pravni subjekti, ki nimajo minimalne vsebine in ne opravljajo gospodarske dejavnosti, bi se lahko uporabljali za neprimerne davčne namene, kot so davčna utaja in izogibanje davkom ali celo pranje denarja. Zato se je treba spopasti s primeri, v katerih tisti, ki bi morali plačati davek, svoje davčne obveznosti utajijo ali se jim izognejo z uporabo podjetij, ki ne opravljajo dejanske gospodarske dejavnosti. Slamnata podjetja lahko ustvarijo okolje za nepošteno razporeditev davčnega bremena ter nepošteno davčno konkurenco med jurisdikcijami. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Predlog, ki ga je predstavila Komisija, se uporablja za vsa podjetja, ki se štejejo za davčne rezidente in so upravičena do prejema potrdila o davčnem rezidentstvu v državi članici EU. Ko bo ta predlog sprejet kot direktiva, ga bo treba do 30. junija 2023 prenesti v nacionalne zakonodaje držav članic, veljati pa bo začel 1. januarja 2024. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Obstaja obsežna evropska zakonodaja o pranju denarja, kaznivemu dejanju, h kateremu so pogosto nagnjena nekatera slamnata podjetja. Ta je koristno ozadje za predlog Komisije. Zlasti bi se bilo treba sklicevati na predlagani zakonodajni sveženj Komisije iz julija 2021, ki ga sestavljajo tri uredbe in direktiva (1). |
| --- | --- |

2.5

3.   Predlogi Evropske komisije

| 3.1 | Direktiva se nanaša na sheme, ki se uporabljajo za namene izogibanja davkom ali davčnih utaj. Shema, ki se obravnava v predlogu, vključuje ustanovitev podjetij v EU, ki domnevno opravljajo resnično gospodarsko dejavnost, v resnici pa je ne. Nekatera tovrstna podjetja so namreč v resnici ustanovljena le zato, da bi svojim dejanskim lastnikom ali skupini, ki ji pripadajo, prinesla določene davčne ugodnosti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Predlagana direktiva poskuša te sheme rešiti tako, da uvaja preskus, ki naj bi državam članicam pomagal prepoznati podjetja, ki naj bi opravljala zakonito dejavnost, a nimajo minimalne gospodarske vsebine in se zato morda zlorabljajo z namenom pridobitve neupravičenih davčnih ugodnosti. Ta preskus je opredeljen kot „preskus za ugotovitev vsebine“. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V prvem koraku preskusa so različne vrste podjetij razdeljene na podjetja, ki so „izpostavljena tveganju“, da ne bi imela vsebine in bi se lahko zlorabila za davčne namene, ter podjetja, pri katerih je tako „tveganje majhno“. Primeri podjetij, izpostavljenih tveganju, so tisti z več značilnostmi, ki se običajno hkrati prepoznajo pri podjetjih brez vsebine („merila točke vključitve“). Na drugi strani pa so primeri podjetij, ki so izpostavljena majhnemu tveganju in teh meril ne izpolnjujejo ali izpolnjujejo le nekatera, zato ne presežejo točke vključitve. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Po teh merilih se za podjetja, „izpostavljena tveganju“, smatrajo tista, ki niso izrecno izvzeta z direktivo, opravljajo čezmejne dejavnosti, so geografsko mobilna in se poleg tega pri lastnem upravljanju zanašajo na druga podjetja (zlasti tretje ponudnike strokovnih storitev). Za namene te direktive niso pomembni primeri podjetij, ki so izpostavljena majhnemu tveganju in točke vključitve ne presežejo. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Podjetja se morajo najprej sama oceniti; če se uvrstijo med podjetja, „izpostavljena tveganju“, morajo v svoji davčni napovedi poročati o svoji vsebini. Poročanje o vsebini pomeni, da se zagotovijo določene informacije, s katerimi se olajša ocena dejavnosti, ki jo opravlja podjetje. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | V drugem koraku je rezultat ugotavljanja vsebine odvisen od doseganja treh kazalnikov:






  i) | prostori, ki so na voljo za izključno uporabo podjetja, |
| --- | --- | --- |

3.6

i)

prostori, ki so na voljo za izključno uporabo podjetja,

| ii) | vsaj en lasten in dejaven bančni račun v Uniji, |
| --- | --- |

ii)

vsaj en lasten in dejaven bančni račun v Uniji,

| iii) | vsaj en direktor, ki kot rezident prebiva blizu podjetja in se posveča njegovim dejavnostim, ali pa zadostno število zaposlenih v podjetju, ki se ukvarjajo s ključnimi „dejavnostmi, ki ustvarjajo prihodke“, in prebivajo blizu podjetja. |
| --- | --- |

iii)

vsaj en direktor, ki kot rezident prebiva blizu podjetja in se posveča njegovim dejavnostim, ali pa zadostno število zaposlenih v podjetju, ki se ukvarjajo s ključnimi „dejavnostmi, ki ustvarjajo prihodke“, in prebivajo blizu podjetja.

| 3.7 | V tretjem koraku preskusa je predpisana ustrezna ocena informacij, o katerih je podjetje poročalo v drugem koraku, kar zadeva vsebino. Za podjetje, ki je izpostavljeno tveganju, ker je preseglo točko vključitve, in na podlagi poročanja katerega se lahko ugotovi, da mu manjka vsaj eden od ustreznih elementov glede vsebine, bi bilo treba v skladu z novo direktivo domnevati, da je slamnato, da torej nima vsebine in se verjetno zlorablja za davčne namene. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Za podjetje, ki je „izpostavljeno tveganju“, iz poročanja katerega pa je razvidno, da ima vse ustrezne elemente glede vsebine, bi se moralo za namene te direktive domnevati, da ni „slamnato“. Ta domneva pa ne izključuje možnosti, da katera od davčnih uprav glede takega podjetja še vedno ugotovi, da je slamnato iz razlogov, ki ne sodijo na področje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | V četrti korak je zajeta pravica podjetja, za katerega se za namene te direktive domneva, da je „slamnato“ in se zlorablja za izogibanje davkom, da dokaže, da to ne drži, tj. da s konkretnimi dokazi dokaže, da ima vsebino („izpodbijanje“). Zadevna podjetja bodo torej imela dejansko pravico do trditve, da niso „slamnata“ v smislu te direktive. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Podjetje mora, ko se zanj za namene te direktive domneva, da je „slamnato“, in ko te domneve ne izpodbija, nositi ustrezne davčne posledice. Te posledice ne smejo dovoljevati davčnih ugodnosti, ki so pridobljene ali bi to lahko bile. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Ker mora podjetje za pridobitev ugodnosti na podlagi davčnih sporazumov običajno predložiti potrdilo o davčnem rezidentstvu, država članica davčnega rezidentstva „slamnatega subjekta“ tega potrdila sploh ne bo izdala ali bo izdala potrdilo z opozorilno izjavo, in sicer bo vključila izrecno izjavo, ki bi preprečila njegovo uporabo za pridobitev davčnih ugodnosti. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Če davčne ugodnosti, dodeljene podjetju, niso dovoljene, je treba ugotoviti, kako dejansko obdavčiti denarne pritoke v podjetje in iz njega ter morebitna sredstva, ki so v njegovi lasti. Pri dodelitvi pravic do obdavčitve bi bilo treba upoštevati vse jurisdikcije, na katere lahko vplivajo transakcije, v katere je vključeno „slamnato podjetje“. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Pravila te direktive neizogibno zadevajo le države članice, saj so tretje države zunaj področja uporabe prava EU. V teh primerih je treba glede dodelitve pravic do obdavčitve ustrezno upoštevati sporazume o izogibanju dvojni obdavčitvi med državo članico in tretjo državo. Če takih sporazumov ni, bodo udeležene države članice uporabljale nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Vse države članice bodo imele kadar koli dostop do podjetij, ki poročajo v skladu s to direktivo, ne da bi morale posebej vložiti zaprosilo za informacije. Zato si bodo države članice medsebojno izmenjevale informacije od prvega koraka, ko je podjetje v skladu z direktivo razvrščeno med podjetja, „izpostavljena tveganju“. V ta namen se bo vzpostavil register ali podatkovna zbirka. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Predlagana zakonodaja prepušča državam članicam, da določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve obveznosti poročanja iz te direktive, kot so bile prenesene v nacionalni pravni red. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Med državami članicami se pričakuje najmanjša raven usklajenosti z določitvijo minimalne denarne kazni v skladu z veljavnimi določbami v finančnem sektorju. Kazni bi morale zajemati upravno denarno kazen v višini vsaj 5 % prometa podjetja. |
| --- | --- |

3.16

4.   Splošne ugotovitve EESO

| 4.1 | EESO v celoti podpira predlog Komisije in njegove splošne cilje. Učinkovita in pravična obdavčitev na celotnem enotnem trgu je ključnega pomena za spodbujanje dejanskega okrevanja po pandemiji COVID-19. Zadostni davčni prihodki za države članice so resnično ključni dejavnik pri omogočanju javnih naložb, namenjenih doseganju bolj zelenega in digitaliziranega enotnega trga. EESO je nekoliko zaskrbljen, ker zahteve glede vsebine ne upoštevajo digitalnih vidikov in poudarjajo le pomen opredmetenih sredstev. V prihodnosti bi to lahko povzročilo težave. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ta predlog Komisije je torej popolnoma v skladu s sporočilom Obdavčitev podjetij za 21. stoletje, katerega rezultat bodo konkretni in dosledni ukrepi za boj proti davčnim utajam in izogibanju davkom, s čimer bi se zagotovilo pravično davčno okolje po vsej Evropi. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO ugotavlja, da je predlog Komisije skladen s prejšnjimi zakonodajnimi pobudami institucij EU, kot sta direktiva proti izogibanju davkom in direktiva o upravnem sodelovanju med davčnimi organi. Izjemno pomembno je, da se zagotovi skladnost različnih davčnih pravil, med katerimi se pričakuje stalno medsebojno delovanje, da bi se izognili nenamernim rezultatom. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Predlog Komisije dopolnjuje nedavni predlog o globalni minimalni davčni stopnji za mednarodne skupine v EU (t. i. „steber 2“), čeprav imata direktivi različni področji uporabe; steber 2 se bo namreč uporabljal za podjetja, ki presegajo prag prometa 750 milijonov EUR, medtem ko za direktivo o slamnatih podjetjih take omejitve ne veljajo. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO izraža zadovoljstvo, da je Komisija pred objavo svojega predloga izvedla javno posvetovanje. To je vsebovalo 32 vprašanj, ki so bila med drugim namenjena opisu težave in vzrokov zanjo ter opredelitvi ustrezne oblike ukrepanja na ravni EU. Deležniki so torej imeli pomembno priložnost za sodelovanje in za to, da pred oblikovanjem novih pravil izrazijo svoja opažanja in pomisleke. EESO obžaluje, da je to priložnost izkoristilo le nekaj deležnikov (50). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO podpira tudi dodatno javno posvetovanje z nacionalnimi strokovnjaki, ki so bili ciljno vključeni na podlagi njihovega posebnega strokovnega znanja. Kombinacija obsežnega posvetovanja z deležniki in podrobnejšega posvetovanja s kvalificiranimi strokovnjaki je dosegla dobro ravnovesje participativnega in tehnično naprednega zakonodajnega postopka. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Zaradi same narave vsebine, ki jo je treba urediti z direktivo, in zastavljenih ciljev – boja proti čezmejnemu izogibanju davkom in davčnim utajam – je potreben skupni okvir, ki ga morajo izvajati države članice. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Ustreznega in učinkovitega skupnega okvira namreč ni mogoče doseči s posamičnimi ukrepi, ki bi jih vsaka država članica izvedla glede na svoj pravni sistem. V tem primeru bi se obstoječa razdrobljenost dejansko ponovila in morda celo poslabšala z več neusklajenimi ukrepi, izvedenimi na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Slamnata podjetja, ustanovljena v državah članicah, je treba uskladiti z direktivo, sodelovanje uprav držav članic pa je pomembnejše kot kdaj koli prej, da se prepreči zmanjšanje fiskalne zmogljivosti EU kot celote. Za pravilno izvajanje pregledov in izmenjavo informacij bi morala imeti Komisija ustrezne zmogljivosti in zadostna sredstva. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO tudi meni, da je predlog v skladu z načelom sorazmernosti, saj ne presega zagotavljanja minimalne potrebne ravni zaščite enotnega trga z očitno razumnimi posledicami za podjetja. Namen direktive je namreč doseči minimalno zaščito davčnih sistemov držav članic, pri čemer zagotavlja bistveno stopnjo usklajevanja v EU za doseganje zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Po drugi strani pa se zdi sorazmeren tudi vpliv na podjetja, saj vzpostavlja ustrezno ravnovesje med različnimi cilji in vrednotami, vključno z:






  i) | učinkovitostjo pri zmanjševanju zlorabe slamnatih subjektov, |
| --- | --- | --- |

4.11

i)

učinkovitostjo pri zmanjševanju zlorabe slamnatih subjektov,

| ii) | dobičkom od davkov za javne finance, |
| --- | --- |

ii)

dobičkom od davkov za javne finance,

| iii) | stroški izpolnjevanja obveznosti za podjetja in davčne uprave, |
| --- | --- |

iii)

stroški izpolnjevanja obveznosti za podjetja in davčne uprave,

| iv) | posrednimi vplivi na enotni trg in konkurenčnost med podjetji. |
| --- | --- |

iv)

posrednimi vplivi na enotni trg in konkurenčnost med podjetji.

| 4.12 | EESO se strinja s Komisijo, da je učinkovita in pregledna izmenjava informacij med davčnimi organi bistvena za boj proti neustrezni uporabi slamnatih podjetij ter, splošneje, za zagotovitev pravičnega in učinkovitejšega davčnega okolja. Temu vidiku je treba posvetiti veliko pozornosti, da se omogoči sodelovanje med državami članicami, v katerih slamnato podjetje opravlja transakcije, ki vključujejo dve državi članici. Ko se preiskovalni postopki v zvezi s slamnatimi podjetji zaključijo, bi morali biti rezultati jasno dostopni za javnost. Evropski in nacionalni organi bi morali seznanjati z rezultati izvajanja direktive. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Slamnata podjetja, ki spadajo na področje uporabe te direktive, se lahko uporabljajo za davčno utajo in izogibanje davkom, v posebnih primerih pa celo za kazniva dejanja, kot je pranje denarja, s katerimi so pogosto povezana. Zato je bistvenega pomena zakonodajno usklajevanje in usklajevanje različnih nadzornih organov, pristojnih za boj proti tem kaznivim dejanjem, tako na nacionalni kot na evropski ravni. Na podlagi predloga UNSHELL bodo imeli davčni organi dostop do dodatnih informacij, kar jim bo omogočilo navzkrižno preverjanje teh dodatnih informacij z informacijami, ki jih predložijo organi za preprečevanje pranja denarja. Nacionalni in evropski organi morajo zagotoviti, da uporaba te direktive ne bo povzročila nobenih težav nobeni vrsti podjetij, ki svojo dejavnost opravljajo v skladu z zakonom. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Poznavanje dejanskih lastnikov slamnatih podjetij in njihovih sredstev ter dejanskih lastnikov transakcij, ki jih opravljajo, je bistveno za razkrivanje resnične narave njihovih dejavnosti in razumevanje obsega davčnih utaj ali pranja denarja. Skrivanje dejanskega lastništva za verigami slamnatih podjetij, ki jih upravljajo „poklicni posredniki“, je neločljivo povezano z njihovimi kriminalnimi nameni. Orodja za ugotavljanje dejanskih lastnikov so določena v zakonodaji o preprečevanju pranja denarja. Predlagana direktiva, ki jo obravnavamo, pa tega vprašanja ne omenja. EESO meni, da bi bilo treba to in druge vrzeli v povezavi med obema zakonodajnima aktoma odpraviti tako, da se v tej direktivi pojasni, kako to storiti, ali pa z nujnim zavzemanjem za sprejetje evropskega okvirnega zakona. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Zunaj področja uporabe te direktive se nekatera slamnata podjetja ustanavljajo in uporabljajo tudi za lažje opravljanje neprijavljenega dela in izogibanje plačevanju prispevkov za socialno varnost. EESO predlaga, naj Komisija preuči možnost obravnave tega vprašanja z evropskim zakonodajnim aktom. |
| --- | --- |

4.15

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO meni, da je „merilo točke vključitve“, ki se bo na predlog Komisije izvajalo v obliki kumulativnih kazalnikov, razumno in primerno. V zvezi s tem EESO tudi ugotavlja, da so lahko subjekti, ki imajo premoženje za zasebno uporabo, kot so nepremičnine, jahte, letala, umetniška dela ali le lastniški kapital, dlje časa brez prihodka, vendar podjetjem, ki jih nadzorujejo, še vedno prinašajo precejšnje davčne ugodnosti. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO zato meni, da pregledi ne bi smeli biti omejeni le na dohodek, temveč tudi na premoženje, saj se lahko davki pobirajo, tudi če se ne ustvarjajo dohodki, kot npr. davki na premoženje, kjer je to ustrezno. EESO je prepričan, da bi morala imeti Komisija za pravilno izvajanje pregledov in izmenjavo informacij ustrezne zmogljivosti in zadostna sredstva. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO predlaga, naj Komisija objavi ustrezne smernice v zvezi s preskusom za ugotovitev vsebine, ki ga določa direktiva, zlasti glede pomena konkretnih izrazov, kot so „rezidentstvo“, „direktor, ki je rezident“ in „prostori“. S tem pristopom bi se lahko zmanjšale ali bolje obravnavale nacionalne razlike in različne razlage, ki bi lahko škodile notranjemu trgu. EESO zlasti poziva Komisijo, naj v zvezi s tem ustrezno preuči nove digitalne poslovne modele. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO meni, da bi bilo treba sodelovanje podjetij pri čezmejnih dejavnostih skrbno oceniti z vidika dejanske narave transakcij, ki jih opravljajo taka podjetja, na eni strani ter glede na njihove nepremičnine in premoženje na drugi strani. Direktiva ne bi smela zajemati podjetij, ki imajo ustrezno raven preglednosti in ne predstavljajo resničnega tveganja zaradi pomanjkanja gospodarske vsebine za namene davčne utaje ali izogibanja davkov. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Podlaga za direktivo UNSHELL so obstoječi standardi EU in mednarodni standardi. EESO priporoča Komisiji, naj zagotovi združljivost z ustreznimi mednarodnimi in skupnimi standardi EU, ki že veljajo, zlasti s konceptom „bistvene gospodarske dejavnosti“, ki je bil razvit v okviru preferenčnih davčnih režimov in o katerem se je obširno razpravljalo na Forumu o škodljivih davčnih praksah. Drugo pomembno vprašanje, ki ga je treba obravnavati, zadeva določitev skupnih in jasnih pravil o specifični vsebini izjav, ki jih morajo podjetja predložiti. Izogibati bi se bilo treba čezmernemu poročanju, ki presega cilje direktive, in posledičnim stroškom izpolnjevanja obveznosti. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO poziva, naj se posebna pozornost nameni vlogi t. i. „poklicnih posrednikov“, ki v predlogu direktive niso omenjeni. EESO priporoča, da se pravila, ki urejajo dejavnosti „poklicnih posrednikov“, določijo v drugem zakonodajnem aktu v skladu z merili, ki jih je na tem področju določil OECD, ki imajo pogosto pomembno vlogo tudi na posebnem področju slamnatih podjetij (2). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | OECD je opisal poklicne kategorije, v katerih nekateri posamezniki upravljajo verige slamnatih podjetij ali sodelujejo z njimi, in meni, da se je treba v boju proti kriminalnim dejavnostim podjetij, ustanovljenih za nezakonite namene, vključno z davčnimi utajami, osredotočiti na „poklicne posrednike“. Strokovnjake, ki spoštujejo zakonodajo, je res treba razlikovati od majhnega števila strokovnjakov, ki svoje znanje in spretnosti na področju davčnega prava in računovodstva podjetij uporabljajo za spodbujanje praks, povezanih z davčno utajo, izogibanjem davkom in pranjem denarja. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EESO zato poudarja, da se je treba osredotočiti na poklicne posrednike, ki dejavno ponujajo priložnosti za izkoriščanje nezakonitih praks, ki spodbujajo davčni in finančni kriminal. Tako bi lahko onemogočili ključni dejavnik, povezan z davčnimi zlorabami. Zmanjšanje priložnosti za razvoj nepoštenih fiskalnih praks je dejansko temeljni korak k doseganju istih ciljev, za katere si prizadeva Komisija s tem predlogom. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESO meni, da bi bilo sodelovanje strokovnih regulativnih ali nadzornih organov v boju proti zlorabam in morebitnim kriminalnim dejavnostim „poklicnih posrednikov“ zelo koristno. To bi bila zanimiva možnost za razvoj evropskega socialnega in političnega pakta proti davčnim in gospodarskim kaznivim dejanjem, pranju denarja in korupciji, za kar se je EESO zavzel v različnih mnenjih. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | EESO predlaga tudi, da se predlog direktive Komisije uskladi z obstoječimi pravili o določanju transfernih cen, saj je mogoče, da sta takšna praksa in uporaba slamnatih podjetij, katerih cilj je davčna utaja, po vsej EU povezani in medsebojno vplivata, zato bi bilo treba slednjo obravnavati tudi s tega konkretnega vidika. EESO znova ocenjuje, da bi bilo treba razmisliti tudi o možnosti uvedbe direktive o transfernih cenah. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | EESO je prepričan, da je treba seznam podjetij, za katera ne velja obveznost poročanja (člen 6(2)), ustrezno utemeljiti in oceniti, da ta podjetja ne bi bila deležna neustreznih davčnih ugodnosti in da se ne bi uporabljala za izogibanje zakonodaji. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | EESO poleg tega meni, da bi bilo treba predvideti več ukrepov, kadar podjetje ali subjekt zunaj EU posluje s podjetjem ali subjektom, ki kotira na borzi v EU. Vedeti je treba, kateri ukrepi bi lahko bili na voljo podjetjem ali subjektom, ki kotirajo na borzi v EU, za ugotavljanje, da sredstva ali premoženje, ki se upravljajo, ne prihajajo iz slamnatega subjekta zunaj EU. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Da bi lahko učinkovito ukrepali proti podjetjem, ki poslujejo s podjetji s sedežem v jurisdikcijah, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, EESO ponovno poudarja, da mora biti seznam EU s temi jurisdikcijami čim bolj učinkovit in izčrpen. |
| --- | --- |

5.13

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Glej mnenje EESO o zakonodajnem svežnju o preprečevanju pranja denarja, (UL C 152, 6.4. 2022, str. 89).

1

(2)  Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes, OECD, Pariz, 2021.

2

Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/52

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine v Uniji

(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

(2022/C 290/09)

| Poročevalec: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Petru Sorin DANDEA |

Poročevalec:

Krister ANDERSSON

Soporočevalec:

Petru Sorin DANDEA

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 10. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 197/1/5 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 10. 2. 2022

Pravna podlaga

člen 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

197/1/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Cilj predloga Komisije je prenos vzorčnih pravil o globalni protieroziji davčne osnove (vzorčni pravili GloBE) iz stebra 2 vključujočega okvira OECD/G20 v EU. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja dejstvo, da Komisija pri svojem delu popolnoma upošteva mednarodne razprave in sporazume, ter odločno podpira njene cilje. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se strinja s Komisijo, da sta „učinkovitost in pravičnost reforme globalnega minimalnega davka [...] močno odvisni od njenega izvajanja po vsem svetu“. Po njegovem mnenju je zelo pomembno, da so pogajanja uspešna in da se zaključijo pravočasno. Skupno izvajanje na globalni ravni brez čezmernega prenašanja je bistveno za učinkovitost pravil in preprečevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO se popolnoma strinja s Komisijo, da je „zagotovitev enotnega izvajanja vzorčnih pravil OECD v EU ključnega pomena“ in da je „to [...] mogoče doseči le, če se zakonodaja uvede na centralni ravni in enotno prenese“. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Čeprav je bistveno, da na ravni EU že potekajo tehnične razprave in pripravljalno delo, EESO opozarja, da se OECD še vedno ukvarja z oblikovanjem podrobnejših pravil in pojasnitvijo opredelitev. Zato bi morale biti države članice na to pozorne ter upoštevati vsa priporočila in delovne rezultate tekočih pogajanj v okviru OECD. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO podpira vsa prizadevanja, da se pri oblikovanju novega sistema zmanjšajo stroški izpolnjevanja obveznosti za evropska podjetja in davčne organe. Polno izvajanje stebra 2 bo zapleteno in dolgotrajno ter bo zahtevalo velika prizadevanja, tako podjetij kot davčnih organov. V prihodnjih mesecih naj bi OECD predstavil pomembna pravila glede varnih pristanov, poenostavljenih upravnih postopkov itd., ki bi lahko tako podjetjem kot davčnim organom olajšala izvajanje nove davčne ureditve. Ta pravila bi bilo treba vključiti v direktivo. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da vzorčna pravila ne bi smela nevtralizirati posebnih davčnih določb, ki jih parlamenti v državah članicah sprejmejo kot namerne spodbude za naložbe in ukrepe na področju zaposlovanja. Pomembno je spodbujati uresničevanje bolj zelenega in digitaliziranega gospodarstva, pri čemer bi morali imeti davki ustrezno vlogo. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva, naj se v direktivo vključi določba, ki bo omogočala uporabo direktive o reševanju sporov, vsaj med državami članicami, in sicer za spore v zvezi s stebrom 2. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Odbor se strinja, da se v primeru neizpolnjevanja obveznosti naložijo kazni, in poziva države članice, naj izvajajo temeljite davčne inšpekcije, da se zagotovi izpolnjevanje vseh določb direktive. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva, naj se v zvezi z davčnim svežnjem pregleda seznam EU s tretjimi državami, ki niso pripravljene sodelovati. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO bi rad poudaril, da je pravična obdavčitev mednarodnih podjetij dolgoletna zahteva splošne javnosti, ter pričakuje hiter dogovor o stebru 2 v EU in na svetovni ravni. |
| --- | --- |

1.10

2.   Ozadje in predlog Komisije

| 2.1 | Cilj predloga direktive Komisije o globalni minimalni davčni stopnji za mednarodne skupine v Uniji je prenos vzorčnih pravil OECD za domače izvajanje globalne minimalne obdavčitve (vključujoč okvir OECD –vzorčna pravila) v EU, in sicer z enotnimi pravili in izvajanjem (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Stoletje stara nacionalna in mednarodna pravila o obdavčitvi niso več primerna za nekatere nove poslovne modele, ki se uporabljajo danes. Številna podjetja v številnih državah niso fizično prisotna in v teh jurisdikcijah ne plačujejo davka od dohodka pravnih oseb v enakem obsegu kot podjetja, ki so fizično prisotna (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zaradi finančne krize v letih 2008 in 2009 so bili javni proračuni pod pritiskom. Vsi ti dejavniki so prispevali k procesu na ravni OECD, katerega namen je obravnavati erozijo davčne osnove in preusmerjanje dobička. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Člani vključujočega okvira G20/OECD so se po projektu OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička iz leta 2015 dogovorili o rešitvi za težavo v zvezi s tem, kako obravnavati vse večje davčne izzive, ki jih povzroča digitalizacija gospodarstva. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dogovorjeni sveženj zajema dva stebra, v katerih so podjetja iz vseh sektorjev. Steber 2 se nanaša na skupine, katerih skupni promet znaša vsaj 750 milijonov EUR. Steber 1 vključuje delno prerazporeditev pravic do obdavčitve presežnega dobička tržnim jurisdikcijam, steber 2 pa uvaja minimalno dejansko obdavčitev v višini 15 % (3). Vzorčna pravila OECD sestavlja 70 strani zelo zapletenih in tehničnih pravil, vključno z 10 stranmi opredelitev, katerih cilj je omogočiti „skupni pristop“ h globalni minimalni obdavčitvi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Steber 2 sestavljajo dve pravili, ki naj bi bili uvedeni v nacionalno domačo davčno zakonodajo – (i) pravilo o vključitvi dohodkov (IIR) in (ii) njegov varovalni mehanizem, pravilo o prenizko obdavčenih plačilih (UTPR), ki sta skupaj znani kot pravili o globalni protieroziji davčne osnove (pravili GLoBE), – ter pravilo o obdavčitvi (SSTR), ki temelji na Pogodbi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Predlog določa, da krovni matični subjekt v jurisdikciji, kjer je rezident, za celo skupino plača povrhnji davek, tj. primanjkljaj. Davčne prihodke bo torej pobirala ta jurisdikcija, kar pomeni, da so obdavčitev in davčni prihodki v drugi jurisdikciji. Državam ni treba dvigniti davčne stopnje na minimalno raven. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Če se krovni matični subjekt nahaja v državi, ki ni sprejela kvalificiranega pravila o vključitvi dohodkov, se uporabi pravilo o prenizko obdavčenih plačilih, ki določa, da jurisdikcije, v katerih je to mednarodno podjetje dejavno, uvedejo ustrezno prilagoditev v skladu z vzorčnimi pravili; davčna obveznost podjetij skupine se popravi tako, da se pobere skupni povrhnji davek. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Dodelitev skupnega povrhnjega davka jurisdikciji temelji na njenem deležu vseh zaposlenih in opredmetenih sredstev skupine v jurisdikcijah, ki so sprejele določbe pravila o prenizko obdavčenih plačilih. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Izračun povrhnjega davka za posamezno jurisdikcijo vključuje vsebinsko izključitev, ki na koncu omogoča obdavčitev določenega zneska dohodkov pod minimalno dejansko stopnjo. Izključeni dohodek se sprva določi v višini 10 % lokalnih stroškov za plače in 8 % vrednosti opredmetenih sredstev, ki se uporabljajo lokalno, nato pa se v obdobju desetih let zmanjša na 5 % obeh osnov. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Pri vzorčnih pravilih OECD se kot osnova za izračun dejanske davčne stopnje uporabljajo finančni računi z zapletenimi prilagoditvami. Ta pravila jurisdikciji tudi omogočajo, da uvede izračun domačega minimalnega povrhnjega davka. V tem primeru se povrhnji davek dodeli tej jurisdikciji, ki ta davek tudi pobere, zato se nobeni davčni prihodki ne prenesejo iz te jurisdikcije v drugo jurisdikcijo. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | OECD je že obljubila, da bo v prvem četrtletju leta 2022 pripravila komentar o vzorčnih pravilih, v katerem bo pojasnila razlago pravil, ter pripravila nadaljnje smernice/pojasnila o varnih pristanih in upravnih navodilih. Pričakovati je mogoče nadaljnja pojasnila. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Skupna globalna razlaga pravil in izvajanje, ki je vsebinsko in časovno enotno, sta bistvena za preprečevanje izkrivljanja ter zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in evropske konkurenčnosti (4). |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Predlog Komisije, ki temelji na sporočilu Komisije Obdavčitev podjetij za 21. stoletje, vsebuje le vzorčni pravili o globalni protieroziji davčne osnove (vzorčni pravili GLoBE) iz stebra 2 vključujočega okvira OECD/G20. Steber 1 ni tako dobro razvit kot steber 2. Ta del svežnja bi se prav tako lahko uredil z direktivo EU (5). |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Področje uporabe direktive je opredeljeno z navedbo subjektov v sestavi, ki se nahajajo v Uniji in so del mednarodnih skupin podjetij ali velikih domačih skupin, katerih konsolidirani skupni prihodki so v vsaj dveh od štirih predhodnih let presegali 750 milijonov EUR. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Direktiva določa, da v primerih, kadar se krovni matični subjekt nahaja zunaj EU v jurisdikciji, ki ne uporablja kvalificiranega pravila o vključitvi dohodkov, za vse subjekte v njegovi sestavi velja pravilo o prenizko obdavčenih plačilih, če se nahajajo v jurisdikcijah, v katerih je bil vzpostavljen ustrezen okvir, ki temelji na tem pravilu. V tem primeru za subjekte v mednarodni skupini podjetij, ki se nahajajo v državi članici, velja povrhnji davek v državi članici, ki se določi na podlagi formule, ki temelji na dveh dejavnikih in se izračuna glede na nizko obdavčeni dohodek subjektov v mednarodni skupini podjetij. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Direktiva vsebuje pravila za določitev kvalificiranih dohodkov, tj. prilagojenih dohodkov, ki se upoštevajo pri izračunu dejanske davčne stopnje. Za izračun tega dohodka je treba uporabiti finančni računovodski neto dohodek ali izgubo subjekta v sestavi za poslovno leto. Za razliko med finančnim in davčnim računovodenjem se izvedejo opredeljene prilagoditve, ki so zelo zapletene. Glavne prilagoditve so povezane z zahtevami glede tega, kdaj je treba sporočiti dohodke/stroške, vendar na primer posebne ureditve za nizko obdavčitev intelektualne lastnine niso priznane, pospešena amortizacija osnovnih sredstev pa je. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Opisana so pravila za izračun prilagojenih zajetih davkov subjekta v sestavi za poslovno leto. Pri dodeljevanju zajetih davkov je glavno načelo to, da se dodelijo jurisdikciji, v kateri je bil ustvarjen dobiček, ki je osnova za te davke. Direktiva za upoštevanje tega načela določa tudi posebna pravila v zvezi s čezmejnimi davki ali v primeru stalne poslovne enote, transparentnega subjekta, nadzorovane tuje družbe oziroma hibridnega subjekta ali v zvezi z davki na dividende. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | V direktivi je dejanska stopnja določena kot razmerje med prilagojenimi zajetimi davki subjektov v sestavi skupine in prilagojenim dohodkom, ki so ga ti subjekti v poslovnem letu ustvarili v določeni jurisdikciji. Direktiva v skladu z globalnim sporazumom in za zagotovitev prenosa določa minimalno dejansko davčno stopnjo za namene vzorčnih pravil GLoBE v višini 15 %. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | Za zmanjšanje stroškov izpolnjevanja obveznosti se v primerih z majhnim tveganjem za minimalne zneske uporabi izključitev po načelu de minimis. Gre za primere, ko dobiček subjektov v sestavi mednarodne skupine podjetij v določeni jurisdikciji ne presega 1 milijona EUR, prihodki pa so nižji od 10 milijonov EUR. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Za združitve, prevzeme, skupne podvige in mednarodne skupine z več matičnimi podjetji veljajo posebna pravila. Direktiva določa uporabo praga konsolidiranih prihodkov za člane skupine, ki so vključeni v združitev ali razdružitev. Kadar mednarodna skupina podjetij, za katero veljajo ta pravila, prevzame ali proda subjekt v sestavi, bi bilo treba tak subjekt obravnavati kot del obeh skupin v zadevnem letu in nekoliko prilagoditi vrednosti atributov, ki se uporabijo za izvajanje vzorčnih pravil GLoBE (kot so zajeti davki, upravičene plače, upravičena opredmetena sredstva ali odložene terjatve za davek GloBE). |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Direktiva vsebuje pravila o režimih davčne nevtralnosti in sistemih davčne distribucije. Da bi se izognili nepredvidenim izidom, kot je nesorazmerna obveznost za plačilo povrhnjega davka na podlagi pravila o prenizko obdavčenih plačilih v mednarodni skupini podjetij, direktiva določa posebna pravila za izračun dohodkov krovnega matičnega subjekta, kadar je tak subjekt pretočen ali zanj velja režim odbitnih dividend (6). |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Direktiva zavezuje subjekt v sestavi mednarodne skupine podjetij, ki se nahaja v državi članici, da vloži informativno napoved za odmero povrhnjega davka, razen če napoved vloži mednarodna skupina podjetij v drugi jurisdikciji, s katero ima ta država članica sklenjen kvalificirani sporazum med pristojnimi organi, ki omogoča avtomatično izmenjavo letnih informativnih davčnih napovedi. Zahtevano davčno napoved je treba vložiti 15 mesecev po izteku poslovnega leta, na katerega se nanaša. |
| --- | --- |

2.23

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO podpira predlog direktive Komisije, katerega cilj je prenos stebra 2 v pravni sistem EU in na notranji trg. Močno podpira in ceni dejstvo, da Komisija pri svojem delu upošteva mednarodne razprave in dogovore. Poleg tega ugotavlja, da na podjetja pod nekaterimi pragovi sporazum ne vpliva, vendar so pravila splošna in bodo – kot ocenjujejo v OECD – veljala za več sto družb. Vsaka poslovna skupina, ki spada na področje uporabe tega predloga, ima lahko številne stalne poslovne enote in odvisna podjetja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO ugotavlja, da se od vseh držav, ki so sodelovale v pogajanjih o vključujočem okviru, le štiri države niso strinjale s svežnjem, 137 pa jih je globalni sporazum podpisalo. Direktiva EU o minimalni obdavčitvi lahko zagotovi nadaljnje zaščitne ukrepe proti škodljivim praksam erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. EESO podpira in je vedno podpiral cilje projekta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička z namenom zagotavljanja vzdržnih javnih financ v EU. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO se strinja s Komisijo, da sta „učinkovitost in pravičnost reforme globalnega minimalnega davka [...] močno odvisni od njenega izvajanja po vsem svetu“. Meni, da je zelo pomembno, da so pogajanja uspešna in da se zaključijo pravočasno. Skupno izvajanje na svetovni ravni je bistveno za učinkovitost pravil in preprečevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO meni, da bi morali steber 1 in steber 2 vključujočega okvira OECD/G20 obravnavati kot celovit in med seboj tesno povezan sveženj. Dosledno izvajanje obeh stebrov je bistvenega pomena. EESO spodbuja države članice in Komisijo, naj okrepijo svoja pogajalska prizadevanja v okviru OECD, da bi se steber 1 čim prej začel izvajati na svetovni ravni. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO se strinja s Komisijo, da so potrebni ukrepi na ravni EU in da je „zagotovitev enotnega izvajanja vzorčnih pravil OECD v EU ključnega pomena“. Prav tako se strinja, da je „to [...] mogoče doseči le, če se zakonodaja uvede na centralni ravni in enotno prenese“ (7). EESO poudarja, da mora direktiva spoštovati temeljne svoboščine ter obveznosti in pristojnosti iz Pogodbe. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Dejstvo, da so vse države članice sodelovale pri posvetovanjih v okviru OECD/vključujočega okvira ali so se pozneje strinjale z njihovim rezultatom, lajša postopek v EU. EESO bi rad poudaril, da je pravična obdavčitev mednarodnih podjetij dolgoletna zahteva splošne javnosti, ter pričakuje hiter dogovor o stebru 2 v EU in na svetovni ravni. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Čeprav je bistveno, da na ravni EU že potekajo tehnične razprave in pripravljalno delo, EESO opozarja, da se OECD še vedno ukvarja z oblikovanjem podrobnejših pravil in pojasnitvijo opredelitev. Zato bi morale biti države članice na to pozorne ter upoštevati vsa priporočila in delovne rezultate tekočih pogajanj v okviru OECD, saj bi se bilo treba izogniti postopku spreminjanja ali prenovitve direktive. Prav tako mora EU natančno preučiti časovni načrt izvajanja s strani jurisdikcij tretjih držav. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO podpira odločitev Komisije, da bo gradila na obsežnem pripravljalnem delu na mednarodni ravni, pri čemer je oceno učinka OECD uporabila za oblikovanje predloga, ki je trenutno v obravnavi, da ne bi dela podvajala z novo oceno učinka. Vendar bi EESO pozdravil pripravo ocene učinka za dele direktive, s katerimi se zagotavlja usklajenost s pravom EU, in poziva, naj se taka analiza izvede ter javno objavi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO se zaveda in razume, da je treba izpolnjevati zahteve zakonodaje EU. Najlažja metoda, ki pa ni nujno edina, je razširitev pravila o vključitvi dohodkov na povsem domače primere. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO se strinja s Komisijo, da je zaželeno vključiti omejeno število davčnih zavezancev in da je prag v višini 750 milijonov EUR skladen „z vzorčnimi pravili OECD ter zahtevami prava EU“ (8), tako da se spoštuje načelo sorazmernosti. EESO ugotavlja, da je prag v skladu s pravili poročanja po državah in direktivo proti izogibanju davkom. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO se strinja s Komisijo, da minimalna davčna stopnja v višini 15 %, dogovorjena znotraj vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, „odraža ravnovesje med stopnjami davka od dohodkov pravnih oseb po vsem svetu“ (9). Pomembno je spoštovati dogovor vlad, prenesti pravila in zagotoviti, da so podjetja, ki so zajeta v področje uporabe, dolžna plačati povrhnji davek. EESO v skladu s sporazumom OECD podpira tudi vključitev vsebinske izključitve, ki se nanaša na stroške za plače in opredmetena sredstva, ter se strinja z oceno Komisije, da „ni verjetno, da bi se prakse erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička razvijale“, če bi se opravljale dejanske gospodarske dejavnosti (10). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO podpira vsa mogoča prizadevanja, da se pri oblikovanju novega sistema zmanjšajo stroški izpolnjevanja obveznosti za evropska podjetja in davčne organe. Polno izvajanje stebra 2 bo zapleteno ter bo zahtevalo veliko časa in truda. Davčni organi bodo morali razviti sisteme in rutine za izračun in pobiranje novih davčnih obveznosti. Poleg tega bo treba zagotoviti tudi primerno in usposobljeno osebje za hitro izvajanje, pa tudi sredstva za druge mednarodne davčne pristojnosti, kot so vnaprejšnji cenovni sporazumi in mehanizmi za reševanje sporov. EESO spodbuja davčne organe, naj začnejo ali nadaljujejo to pripravljalno delo, da bo mogoče uresničiti časovni okvir izvajanja (januar 2023). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO poziva, naj se za spore v zvezi s stebrom 2 uporablja direktiva o reševanju sporov, vsaj med državami članicami. Ta nova pravila o reševanju davčnih sporov veljajo od 1. julija 2019. Določena so v Direktivi Sveta (EU) 2017/1852 (11) in pomembno izboljšujejo reševanje davčnih sporov, saj podjetjem in državljanom omogočajo hitrejše in učinkovitejše reševanje sporov, povezanih z razlaganjem in izvajanjem davčnih sporazumov. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO v skladu s sporazumom OECD podpira izključitev po načelu de minimis, ki omogoča izključitev subjekta mednarodne skupine podjetij, kadar njegov dobiček ne presega 1 milijona EUR, prihodki pa znašajo manj kot 10 milijonov EUR. Zgornjo mejo bo sčasoma morda treba spremeniti. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO meni, da je pomembno, da se predvidena pravila o varnih pristanih predstavijo dovolj zgodaj, da jih bo mogoče prenesti v končno direktivo. To je bistveno, da se prepreči nepotrebno upravno breme za davkoplačevalce in davčne uprave. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESO se strinja z namero, da bi morala direktiva Komisiji omogočiti oceno meril enakovrednosti glede pravila o vključitvi dohodkov ter tudi vpis jurisdikcij tretjih držav, ki izpolnjujejo merila enakovrednosti, na seznam, ki bi se spreminjal z delegiranim aktom. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESO je seznanjen z napovedjo francoskega predsedstva Sveta Evropske unije, da se razprave po možnosti zaključijo pred prihodnjimi francoskimi volitvami aprila 2022. EU bi morala svoje trgovske partnerje spodbujati, naj bodo enako ambiciozni. |
| --- | --- |

3.17

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Pomembno je, da vzorčni pravili ne bosta nevtralizirali posebnih davčnih določb, ki jih parlamenti v državah članicah sprejmejo kot namerne spodbude za naložbe in ukrepe na področju zaposlovanja. Dolgoletnih pravil, ki na primer omogočajo pospešeno amortizacijo osnovnih sredstev, spodbude za dejavnosti na področju raziskav in razvoja ali novejše pobude za spodbujanje razvoja bolj zelenega in digitaliziranega gospodarstva, ne bi smeli spodkopati. To velja za pobude za okrevanje gospodarstva po pandemiji, pa tudi za prihodnji tehnološki razvoj, ki ga je treba spodbujati. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Izvajanje vzorčnih pravil GLoBE v EU bo vplivalo na sedanje določbe direktive proti izogibanju davkom in konkretneje na pravila o nadzorovanih tujih družbah, ki bi lahko medsebojno vplivala na pravilo o vključitvi dohodkov, ki je osnovno pravilo iz stebra 2. Komisija v sporočilu o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje (12) navaja, da so vlade sprejele mozaik ukrepov proti izogibanju davkom in davčnim utajam, s temi ukrepi pa je to področje postalo še bolj zapleteno (13). Tudi če ni nujno spremeniti direktive proti izogibanju davkom (14), pa bi bilo koristno pregledati učinkovitost in upravno obremenitev kombinacije pravil, tako za davčne uprave kot za podjetja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO se strinja s stališčem Komisije, da bi prenos vzorčnih pravil GLoBE v EU lahko utrl pot dogovoru o prenovitvi direktive o obrestih in licenčninah, ki je trenutno v obravnavi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO poziva k skrbnemu spremljanju učinkovitosti pravil in upravnih stroškov. Države članice bi se morale izogibati prekomerni uporabi davčnih stališč, če škodijo določbam globalnega sporazuma. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO se strinja, da se v primeru neizpolnjevanja obveznosti naložijo kazni, in poziva države članice, naj izvajajo temeljite davčne inšpekcije, da se zagotovi izpolnjevanje vseh določb direktive. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO poziva, naj se zaradi izvajanja dogovorjenega davčnega svežnja OECD pregleda seznam EU s tretjimi državami, ki niso pripravljene sodelovati. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO bi rad poudaril, da je pravična obdavčitev mednarodnih podjetij dolgoletna zahteva splošne javnosti, ter pričakuje hiter dogovor o stebru 2 v EU in na svetovni ravni. |
| --- | --- |

4.7

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Predlog direktive Sveta o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine v Uniji (COM(2021) 823 final).

1

(2)  V kolikšni meri nekatera t. i. „digitalna“ podjetja plačujejo davek od dohodka pravnih oseb in države, v katerih jih plačujejo, je med drugim analiziral Matthias Bauer v študiji Digital Companies and Their Fair Share of Taxes: Myths and Misconceptions (Digitalna podjetja in njihova pravična obdavčitev: miti in zmote), ECIPE, februar 2018, https://ecipe.org/publications/digital-companies-and-their-fair-share-of-taxes/?chapter=all.

2

Digital Companies and Their Fair Share of Taxes: Myths and Misconceptions

(3)  OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project – Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy – Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two) – Inclusive Framework on BEPS (Projekt OECD/G20 o preprečevanju erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička – Davčni izzivi, ki jih prinaša digitalizacija gospodarstva – Globalna vzorčna pravila za preprečevanje erozije davčne osnove (steber 2) – Vključujoč okvir o preprečevanju erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička), https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-global-anti-base-erosion-model-rules-pillar-two.pdf. Za pregled glej tudi Jefferson VanderWolk, Squire Patton Boggs: Global Minimum Taxation for Large Multinationals (Globalna minimalna obdavčitev velikih mednarodnih družb), https://www.linkedin.com/feed/update/urn:li:activity:6884197871441207296/.

3

OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project – Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy – Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two) – Inclusive Framework on BEPS

Global Minimum Taxation for Large Multinationals

(4)  ZDA imajo lastno ureditev globalne minimalne obdavčitve, t. i. globalne neopredmetene prihodke z nizko davčno stopnjo – GILTI (global intangible low tax income), vendar sedanja zakonodaja po mnenju Komisije ni skladna z določbo glede pravila o vključitvi dohodkov. ZDA so v procesu preoblikovanja GILTI, da bo združljiv s stebrom 2. OECD bo z ZDA in člani vključujočega okvira razpravljal o pogojih za enakovrednost reformiranega GILTI s stebrom 2. Dokler ti pogoji ne bodo dogovorjeni, utegnejo biti evropska podjetja v slabšem konkurenčnem položaju, tudi če bi izvajanje pravila o prenizki obdavčitvi plač prineslo nekaj zaščite.

4

global intangible low tax income

(5)  „Da bi zagotovili dosledno izvajanje stebra 1 v vseh državah članicah EU, tudi v tistih, ki niso članice OECD in ne sodelujejo v vključujočem okviru, bo Komisija predlagala direktivo za izvajanje stebra 1 v EU.“ COM(2021) 251 final, str. 9.

5

(6)  V zvezi z investicijskimi subjekti obstajajo posebna pravila za določitev dejanske davčne stopnje in povrhnjega davka, opcija, da se jih obravnava kot davčno transparentne subjekte, in opcija o uporabi metode obdavčljive distribucije.

6

Kar zadeva sisteme davčne distribucije, direktiva določa, da se na podlagi letne odločitve vložniškega subjekta glede subjektov v sestavi, za katere velja upravičeni sistem davčne distribucije, davek na predpostavljeno distribucijo vključi v izračun prilagojenih zajetih davkov zadevnih subjektov v sestavi.

(7)  COM(2021) 823 final, str. 3.

7

(8)  COM(2021) 823 final, str. 3.

8

(9)  COM(2021) 823 final, str. 16.

9

(10)  COM(2021) 823 final, str. 16.

10

(11)  UL C 173, 31.5.2017, str. 29.

11

(12)  COM(2021) 251 final.

12

(13)  Glej mnenje EESO o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje (mnenje še ni objavljeno).

13

obdavčitvi podjetij za 21. stoletje

(14)  COM(2021) 823 final, str. 2.

14

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/58

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske enotne točke dostopa, ki zagotavlja centraliziran dostop do javno dostopnih informacij, pomembnih za finančne storitve, kapitalske trge in trajnostnost

(COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD))

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih direktiv glede vzpostavitve in delovanja evropske enotne točke dostopa

(COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih uredb glede vzpostavitve in delovanja evropske enotne točke dostopa

(COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD))

(2022/C 290/10)

| Poročevalec: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Poročevalec:

Florian MARIN

| Zaprosila | Svet Evropske unije, 9. 2. 2022 (COM(2021) 724 final in COM(2021) 725 final), 15. 2. 2022 (COM(2021) 723 final)
  Evropski parlament, 14. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 50, 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 215/1/2 |

Zaprosila

Svet Evropske unije, 9. 2. 2022 (COM(2021) 724 final in COM(2021) 725 final), 15. 2. 2022 (COM(2021) 723 final)

Evropski parlament, 14. 2. 2022

Pravna podlaga

členi 50, 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

215/1/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO podpira evropsko enotno točko dostopa (ESAP), saj gre za orodje, ki prispeva k bolj trajnostnemu, digitalnemu in vključujočemu gospodarstvu, krepitvi digitalne suverenosti in boljši povezanosti kapitalskih trgov. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da bi moral biti ESAP ambicioznejši in da bi bilo treba ustvariti več dodane vrednosti z obdelavo informacij, namesto da je zgolj informacijsko orodje za zbiranje neobdelanih informacij z enotno točko dostopa. Prek ESAP bi moralo potekati tudi združevanje in preoblikovanje podatkov ter sektorskih in teritorialnih poročil in analiz. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da bi moral biti ESAP oblikovan kot prožno orodje z možnostjo dodajanja novih kategorij podatkov in komuniciranja z nacionalnimi registri ali Eurostatom, pri čemer je treba upoštevati različne vrste tehnologij. ESAP bi moral zagotavljati jasno sinergijo med cilji trajnostnega razvoja in kazalniki zelenega dogovora. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Po mnenju EESO bi bilo treba razmisliti o vzpostavitvi svetovalnega odbora, v katerem bi morali sodelovati civilna družba in socialni partnerji na podlagi transparentnega izbirnega postopka in ki bi odločal o prihodnosti ESAP in strateških spremembah. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Pomembno je zmanjšati bele lise, da se zagotovi enak dostop za vse do ESAP. ESAP bi moral omogočati funkcionalnosti, da se invalidom zagotovi ustrezen dostop brez diskriminacije. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Po mnenju EESO je zelo pomembno, da ESAP zagotavlja standardne postopke, transparentnost, celovitost podatkov in verodostojnost vira informacij, uporabniku prijazno samodejno preverjanje ustreznosti podatkov ter ustrezen nadzor nad organom za zbiranje podatkov v zvezi z varstvom podatkov. V bližnji prihodnosti bo potreben ustrezen nadzor ponudnikov finančnih ter okoljskih, socialnih in upravljavskih podatkov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Razmisliti bi bilo treba o subvencioniranju stroškov zbiranja, ustvarjanja in upravljanja podatkov za MSP, izvzetju MSP iz vseh pristojbin ne glede na količino zagotovljenih podatkov in ustvarjanju ustreznih delovnih pogojev za delavce, ki so odgovorni za zagotavljanje in upravljanje podatkov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ESAP bi moral zagotavljati jasno razlikovanje med finančnimi in nefinančnimi podatki in jima namenjati enak pomen. Poleg tega bi moral omogočati prostovoljno objavo socialnih podatkov o dejavnosti posameznega podjetja, njegovem vodstvu in zaposlenih v skladu s posebnimi merili. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da je potrebna namenska služba za pomoč uporabnikom, ki bi jim pomagala pri tem, da predložijo tehnično uporabne informacije v pravem formatu, potrebno pa je tudi usposabljanje na področju finančne in digitalne pismenosti. Da bi zagotovili boljšo in širšo uporabo ESAP, bi lahko vanj vključili minimalen sklop ekonomskih ključnih kazalnikov uspešnosti, opredeljenih na ravni EU s skupno metodologijo. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Evropska komisija vzpostavlja enotno točko dostopa za centraliziran elektronski dostop do informacij, pomembnih za kapitalske trge in finančne storitve (vključno z informacijami v zvezi s trajnostnostjo), ki jih je treba objaviti v skladu z zakonodajo EU, in tudi do drugih vrst informacij, pomembnih za kapitalske trge in finančne storitve, ki jih podjetja objavljajo prostovoljno. ESAP je del akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Informacije bodo zbirali številni organi za zbiranje podatkov, ki so med drugim pristojni za samodejno preverjanje ustreznosti podatkov in zagotavljanje tehnične pomoči subjektom, ki so predložili informacije. Komisija je izjavila, da namerava dati na voljo več podatkov za uporabo v gospodarstvu in družbi, vključno z uvedbo evropskih podatkovnih prostorov. Njen namen je omogočiti, da bo večji obseg visokokakovostnih podatkov javnega sektorja na voljo za ponovno uporabo, vključno s podatki podjetij, s čimer bi dostop do teh naborov podatkov postal enostavnejši in brezplačen (2). Zakonodajna pobuda Komisije o ESAP je zato pravočasna in izjemno pomembna. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ESAP bo zagotavljal nediskriminatoren brezplačen dostop do informacij z možnostjo uvedbe pristojbin za posebne storitve, na primer ob objavi velike količine podatkov. Samodejno preverjanje ustreznosti podatkov, s katerim se preveri, ali so informacije, ki jih predložijo organi za zbiranje podatkov, skladne z zahtevami, se bo izvajalo na podlagi tehničnega okvira, ki ga vzpostavi in odobri Komisija. ESAP bo vsak mesec dostopen vsaj 95 % časa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ESAP ne bo hranil informacij o osebnih podatkih, razen nekaterih izjem; spremljanje bo potekalo na podlagi naslednjih kazalnikov:






  — | število obiskovalcev in iskanj; |
| --- | --- | --- |

2.4

—

število obiskovalcev in iskanj;

| — | delež iskanj, ki jim sledi ogled ali prenos; |
| --- | --- |

—

delež iskanj, ki jim sledi ogled ali prenos;

| — | število in delež strojno berljivih informacij, dostopnih na ESAP; |
| --- | --- |

—

število in delež strojno berljivih informacij, dostopnih na ESAP;

| — | število in delež strojno berljivih ogledov in prenosov; |
| --- | --- |

—

število in delež strojno berljivih ogledov in prenosov;

| — | delež obvestil glede na samodejno preverjanje ustreznosti podatkov. |
| --- | --- |

—

delež obvestil glede na samodejno preverjanje ustreznosti podatkov.

| 2.5 | ESAP bo zagotavljal funkcionalnosti, kot so uporabniku prijazen vmesnik v vseh jezikih EU, funkcijo iskanja, storitev prenosa in inovativen pristop k zagotavljanju prevajalskih storitev in storitev obveščanja za seznanjanje uporabnikov o novih razpoložljivih informacijah. ESAP se bo ocenjeval na podlagi dostopnosti, kakovosti in uporabnosti informacij ter zadovoljstva končnih uporabnikov in omogočanja uporabnikom, da dosežejo svoje cilje. Zaradi uvedbe ESAP bo spremenjenih več direktiv in uredb. |
| --- | --- |

2.5

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO podpira pobudo Komisije za vzpostavitev ESAP. Ključne prednostne naloge EU so prilagajanje gospodarstva digitalni prihodnosti, krepitev digitalne suverenosti, pospešitev pretoka informacij in določanje skupnih standardov s poudarkom na podatkih, tehnologiji in infrastrukturi. ESAP spodbuja financiranje, ki temelji na podatkih, in znatno izboljšuje dostop družb, podjetij in finančnih institucij do podatkov in informacij subjektov. Prispeval bo k oblikovanju bolj trajnostnega, digitalnega in vključujočega gospodarstva ter boljši povezanosti kapitalskih trgov. EESO je v svojem mnenju Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt navedel, da je evropska enotna točka dostopa prednostna naloga, da bi izboljšali učinkovitost unije kapitalskih trgov (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO se strinja z dejstvom, da ESAP ne ustvarja novih obveznosti poročanja in da uporablja obstoječe zahteve glede razkritja v skladu z zakonodajo EU. To je orodje, ki bo omogočilo boljše ocenjevanje prispevka evropskih subjektov k trajnostnim in podnebnim ciljem. Informacije v zvezi s trajnostnostjo so ključne za preusmeritev naložb v projekte, ki bodo podpirali zeleni prehod, kot so poudarili deležniki med posvetovanjem o prenovljeni strategiji za trajnostno financiranje (4). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ESAP zagotavlja dostop do informacij za določeno obdobje, vključno s preteklimi informacijami, kar je pomembno, da se zagotovijo ustrezni procesi odločanja na kapitalskih trgih. Evropske finance so problematične, saj povzročajo neenake konkurenčne pogoje: stroški financiranja, ki jih morajo plačati podjetja, so močno odvisni od države ustanovitve, zagonska podjetja, ki so omejena z zavarovanjem s premoženjem, težko pridobijo kakršnakoli finančna sredstva, na potrošnjo pa vplivajo lokalni ekonomski šoki (5). Spremljanje gospodarske uspešnosti in trajnostnosti bo ključno za kapitalske trge in prihodnje naložbene odločitve. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ESAP se vzpostavlja v času, ko se finančni sektor EU sooča s korenito preobrazbo zaradi dveh velikih prehodov: digitalnega in podnebnega. Nekatera delovna mesta bodo ukinjena, potrebno je pridobivanje novih znanj in spretnosti, odgovornost delavcev se spreminja, prišlo bo do odpuščanja in nastali bodo novi modeli organizacije dela. ESAP bi se lahko uporabljal kot orodje za pozitivno obvladovanje nekaterih negativnih učinkov v procesih finančne preobrazbe EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ESAP bi lahko vplival na razvoj in naložbe. MSP, ki želijo povečati svojo prepoznavnost, bi lahko spodbudili k objavi podatkov, da privabijo prihodnje naložbe in trge. EESO predlaga, naj se upošteva vloga posrednikov, ki zagotavljajo programsko opremo, saj bodo nekatera podjetja, predvsem MSP, sodelovala s takimi subjekti, da bi zmanjšala upravno breme, povezano z upravljanjem in hrambo podatkov. ESAP prispeva k zmanjševanju stroškov v procesu odločanja o naložbah in k večji prepoznavnosti MSP. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ESAP bi moral omogočati učinkovito interoperabilnost z Eurostatom in nacionalnimi registri. Vključiti bi bilo treba dinamiko javnih in tržnih interesov v zvezi s transparentnostjo in podatki, da se omogoči dodajanje novih kategorij podatkov v prihodnosti. ESAP bi moral biti oblikovan kot podatkovno orodje, ki se je sposobno prilagajati različnim sektorjem in evropskim pobudam. Pomembna je povezanost različnih tehnologij. Stroške dodajanja novih podatkov bi bilo treba oceniti z vidika njihovega učinka na kapitalske trge in z vidika upravljanja podatkov. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | V celotni Evropski uniji je potrebna ustrezna internetna povezljivost, da bodo imela vsa podjetja dostop do ESAP in da se prepreči diskriminacija. Ključne so naložbe za odpravljanje belih lis in zagotavljanje, da imajo vsi državljani in deležniki kapitalskih trgov dostop do ESAP. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ESAP bi moral zagotavljati celovitost podatkov in verodostojnost vira informacij, predloženih organom za zbiranje podatkov. Samodejno ocenjevanje informacij bi moralo biti enostavno in uporabniku prijazno. Omogočanje dostopa do veljavnih in ustreznih informacij ter varstvo potrošnikov morata ostati stalni prednostni nalogi. Organe za zbiranje podatkov bi bilo treba tudi ustrezno spremljati, varstvo podatkov pa bi prav tako moralo biti stalna prednostna naloga. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Z boljšimi možnostmi financiranja za podjetja se bodo ustvarile nove priložnosti za trg EU in nove možnosti za zaposlitev. ESAP bi moral upoštevati vse vrste naložb in tržnih akterjev, ki pozitivno vplivajo na splošni interes, zlasti za ranljive osebe, tudi na področju socialne ekonomije in množičnega financiranja. Omogočati bi moral funkcionalnosti, ki bi invalidom zagotavljale ustrezen dostop. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO se strinja, da bosta uporaba ESAP in razkritje nekaterih informacij brezplačna. Kljub temu bi lahko bili stroški dovoljenj in stroški zbiranja, ustvarjanja in upravljanja podatkov visoki. Da bi zmanjšali stroške zagotavljanja podatkov, bi bilo treba uvesti davčne spodbude in subvencije za MSP, zlasti za obvezna poročila. Naložbe v strojno in programsko opremo za podjetja in druge deležnike kapitalskih trgov je treba podpreti s sredstvi EU, da bi omogočili ustrezno uporabo ESAP in interakcijo z njim. Pri tem je potrebno večje sodelovanje držav članic. MSP bi bilo treba izvzeti iz vseh pristojbin ne glede na količino objavljenih informacij. Višina pristojbin, ki se uporabljajo, bi morala biti transparentna in neposredno povezana s stroški upravljanja podatkov. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ESAP bi moral obravnavati tako družbe, ki kotirajo na borzi, kot družbe, ki ne kotirajo na borzi, ne glede na njihovo velikost in geografsko lokacijo. ESAP bi moral postati instrument, ki ustvarja dodano vrednost s povečevanjem učinkovitosti poročanja, transparentnosti in upravljanja podatkov. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Upravljanje ESAP bi moralo temeljiti na sodelovanju civilne družbe in bi moralo vključevati dve ravni strukture upravljanja, in sicer:






  — | svetovalni odbor, v katerem bi morali sodelovati civilna družba in socialni partnerji na podlagi transparentnega izbirnega postopka in ki bo odločal o prihodnosti ESAP in strateških spremembah, ter |
| --- | --- | --- |

3.12

—

svetovalni odbor, v katerem bi morali sodelovati civilna družba in socialni partnerji na podlagi transparentnega izbirnega postopka in ki bo odločal o prihodnosti ESAP in strateških spremembah, ter

| — | izvršni odbor, ki bo zagotavljal tehnične standarde in ustrezno delovanje ESAP. |
| --- | --- |

—

izvršni odbor, ki bo zagotavljal tehnične standarde in ustrezno delovanje ESAP.

| 3.13 | Kadar je izpostavljenost bank visoka, so zaupanje vlagateljev in odločitve za vlaganje v podjetja prek kapitalskih trgov odvisni od enostavne dostopnosti kakovostnih in primerljivih informacij. EESO potrjuje, da so standardni postopki ključni za oblikovanje učinkovitega in celovitega odnosa med izdajatelji in vlagatelji. Standardizacija mora vključevati enake roke za razkritje in metodologije za podatke, objavljene v skladu z načelom „enaka dejavnost, enako tveganje, enaka pravila“. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Zaradi koronavirusne krize in potrebe po trajnostnem in vključujočem okrevanju, v katerem ne bi bil nihče zapostavljen, se je povečala nujnost hitrejšega izvajanja akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov. Podjetja potrebujejo sredstva in naložbe bolj kot kdajkoli prej. |
| --- | --- |

3.14

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Po mnenju EESO je jasno, da unija kapitalskih trgov ni prostovoljni projekt, ki bi koristil le nekaterim, temveč ga je treba uresničiti v vseh državah članicah EU. Dodeliti je treba finančna sredstva in človeške vire za učinkovito in uspešno uporabo ESAP. Prednostno bi si morali prizadevati za to, da bi sodelovali z državami članicami in nacionalnimi nadzorniki ter jih podpirali pri krepitvi prepoznavnosti ESAP kot pomembnega evropskega podatkovnega instrumenta za podjetja, vlagatelje in finančne posrednike. ESAP bi bilo treba promovirati v vseh državah članicah ter pri tem poudarjati prednosti in pomen tega instrumenta. V ta namen bi lahko uporabili družbene medije. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO podpira dejstvo, da je Komisija pripravljena zagotoviti večjo transparentnost, omogočiti dostop do večje količine podatkov (6) in podpreti digitalno preobrazbo financiranja v prihodnjih letih, kakor je navedeno v strategiji EU za digitalne finance (7). V ESAP bi morala biti vključena možnost združevanja podatkov in priprave poročil (8). Na voljo bi morali biti funkcionalnosti primerjave in biltena. ESAP bi lahko vključeval forum deležnikov za razprave, pojasnila in izmenjavo dobre prakse. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da bi bilo treba zagotoviti namensko službo za pomoč uporabnikom, ki bi jim pomagala pri tem, da predložijo tehnično uporabne informacije v pravem formatu. Zagotovljena pomoč bi morala zajemati skupne postopke in okvir za skladnost, primerljivost in uporabnost podatkov. Za doseganje stroškovne učinkovitosti procesa bi moral ESAP podpirati najpogostejše formate datotek, kot so XBRL, PDF, XML, HTML, CSV, TXT in XLS. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO meni, da bodo digitalizacija in centralizirani podatki pozitivno vplivali na poročanje. Tako se bodo dosegle izboljšave pri različnih stresnih testih in podnebnih analizah ter pri opredelitvi in spremljanju portfeljev finančnih institucij ob upoštevanju ciljev Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. ESAP bo orodje, ki bo prispevalo k opredelitvi morebitnih tveganj in ustvarjanju priložnosti za podjetja. Lahko bi bil tudi orodje, ki bi prispevalo k spodbujanju raziskav MSP na evropski ravni. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO meni, da bi bilo treba, kar zadeva transparentnost in pogoje, finančne in nefinančne podatke obravnavati kot enako pomembne. Nefinančne informacije bi morale na podlagi prostovoljne odločitve vključevati socialne podatke o dejavnosti posameznega podjetja in njegovih zaposlenih. Podatki o vodstvu in zaposlenih podjetja, predloženi prostovoljno, ne bi smeli biti izključeni (število zaposlenih, spol itd.). V zvezi s tem bi lahko določili posebna merila za socialne informacije. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Po mnenju EESO bi moral biti ESAP bolj ambiciozen. Predvsem bi bilo treba dodati druge cilje poleg zbiranja neobdelanih podatkov in ustvariti več dodane vrednosti z obdelavo podatkov, namesto da je ESAP zgolj informacijsko orodje z enotno točko dostopa. EESO pozdravlja dejstvo, da bo ESAP na voljo v vseh uradnih jezikih EU. Vloga in pomen ESAP sta nujna, da bodo imeli raziskovalci, socialni partnerji, nevladne organizacije, univerze in analitiki širši, ustrezen, pravičen, enak in takojšen dostop do informacij. ESAP bi lahko omogočil nastanek novih zasebnih platform za obdelavo informacij, vendar bodo stroški njihove uporabe in dostop do kapitalskih trgov še naprej pomenili oviro, zlasti za male vlagatelje, tj. posameznike. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Omogočanje velepodatkov, strojnega učenja in umetne inteligence bo prineslo učinkovitejšo uporabo informacij za ustvarjanje bolj povezanih kapitalskih trgov in povečalo odpornost gospodarstva EU. Sektorska in teritorialna poročila in analize bi morali biti med možnostmi za prihodnje uporabnike ESAP. Podatke bi morali stalno preverjati in zagotavljati njihovo veljavnost. Prekrivanje med sporočanjem in upravljanjem podatkov je treba skrbno nadzorovati. EESO kljub temu meni, da je predložitev neobdelanih informacij manj ambiciozna in nezadostna za nove vlagatelje, ki ne poznajo kapitalskih trgov in razmišljajo o naložbah vanje. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ESAP je treba vzpostaviti, da bi dosegli ne le cilj kapitalskega trga, temveč tudi dopolnilne cilje politike, kot je prispevek podjetij h kazalnikom ciljev trajnostnega razvoja OZN. Možnost, da tretje države dostopajo do podatkov, bi lahko prispevala k dodatnim naložbam v podjetja EU v prihodnosti. ESAP bi moral slediti zgledu portala InvestEU in bi lahko podprl uspešno izvajanje unije kapitalskih trgov (9). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO meni, da bi bilo treba zagotoviti finančno pismenost (ukrep 7 akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov) in digitalno pismenost. Potreben je tudi vodnik za finančno pismenost in podatke. Poleg tega bi se lahko pripravile in spodbujale posebne smernice za razumevanje pomena podatkov ter za uporabo in izmenjavo podatkov. Za to bi se lahko uporabila sredstva Evropskega socialnega sklada plus. Nenehno bi morali skrbeti za primerne in ustrezne delovne pogoje za delavce, ki sodelujejo pri zbiranju in upravljanju podatkov različnih podjetij ali deležnikov. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO meni, da bi lahko za boljšo in širšo uporabo ESAP vanj vključili minimalen sklop ekonomskih ključnih kazalnikov uspešnosti, opredeljenih na ravni EU, in skupno metodologijo. Zagotoviti je treba jasno sinergijo s členom 8 taksonomije EU za trajnostne dejavnosti (10), saj ESAP vključuje podatke o trajnostnosti. ESAP bi moral vključevati razdelek, namenjen statističnim podatkom o zelenem dogovoru in prispevku podjetij h kazalnikom zelenega dogovora. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO želi, da bi Evropska komisija ocenila prednosti ustrezne in sorazmerne ureditve in nadzora ponudnikov finančnih podatkov ter okoljskih, socialnih in upravljavskih podatkov, ki bodo imeli tudi po začetku delovanja ESAP še naprej ključno vlogo, in sicer navzgor in navzdol v procesu. |
| --- | --- |

4.11

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Ukrep 1, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt, 24. 9. 2020 (COM(2020) 590 final).

1

Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt

(2)  Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

2

(3)  UL C 155, 30.4.2021, str. 20.

3

(4)  Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (2020), poročilo z naslovom Sustainable Finance and the Role of Securities Regulators and IOSCO (Trajnostno financiranje in vloga zakonodajalcev za vrednostne papirje in IOSCO).

4

Sustainable Finance and the Role of Securities Regulators and IOSCO

(5)  https://blogs.imf.org/2019/09/10/a-capital-market-union-for-europe-why-its-needed-and-how-to-get-there

5

(6)  COM(2020) 66 final.

6

(7)  COM(2020) 591 final.

7

(8)  Podobno kot v primeru evropskega oblaka za odprto znanost.

8

(9)  UL C 155, 30.4.2021, str. 20.

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL-EN/TXT/?uri=CELEX:32020R0852&from=SL

10

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/64

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/760 v zvezi z obsegom primernih sredstev in naložb, zahtevami glede sestave portfelja in diverzifikacije, pravili glede izposojanja denarja in drugimi pravili skladov ter v zvezi z zahtevami glede pridobitve dovoljenj, naložbenih politik in pogojev delovanja evropskih dolgoročnih investicijskih skladov

(COM(2021) 722 final – 2021/0377 (COD))

(2022/C 290/11)

| Poročevalec: | Pierre BOLLON |
| --- | --- |

Poročevalec:

Pierre BOLLON

| Zaprosili | Evropski parlament, 14. 2. 2022
  Svet Evropske unije, 22. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 111/1/0 |

Zaprosili

Evropski parlament, 14. 2. 2022

Svet Evropske unije, 22. 3. 2022

Pravna podlaga

člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

111/1/0

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) močno podpira predlagani uravnoteženi pregled uredbe o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (ELTIF), saj v prejšnji obliki ni dosegala svojih sicer dobronamernih ciljev. Na področju finančnih virov in prihrankov je preusmeritev v dolgoročne naložbe potrebna zlasti za socialno vključujoče okrevanje po pandemiji COVID-19 ter za dvojni digitalni in podnebni prehod. S tega vidika je poglobljen pregled uredbe o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih resnično nujen. EESO zato upa, da v postopku sprejemanja ne bodo dodane nove regulativne zahteve, ki bi oslabile prizadevanja za poenostavitev, ki jo je upravičeno predlagala Komisija. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Predlog o ELTIF 2 je pravočasen in ustrezen ter lahko občutno okrepi gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v EU. ELTIF so dolgoročni skladi, ki imajo enotno licenco EU. Imeti bodo morali pomembno vlogo pri financiranju tako podnebnega kot digitalnega prehoda, vzpostavljanju prometne in socialne infrastrukture ter financiranju stanovanjskih projektov in seveda evropskih malih in srednjih podjetij, zlasti inovativnih in zagonskih. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Trenutno žal ni mogoče dovolj natančno oceniti, koliko dolgoročno financiranje zaostaja za potrebami na svetovni ravni. V Evropi si bo treba še naprej prizadevati za oblikovanje boljše ocene, vendar je potreba po financiranju nedvomno velika in znaša več bilijonov EUR. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO močno poudarja pomen financiranja nujnega prehoda na veliko manj ogljično intenzivno (in v končni fazi ogljično nevtralno) evropsko gospodarstvo in evropske strategije za financiranje prehoda na trajnostno gospodarstvo, kar je ključnega pomena. Povečati je treba tudi dostopnost okoljskih, socialnih, upravljavskih ter finančnih podatkov, zlasti prek evropske enotne točka dostopa, pomembna pa je tudi večja regulacija in nadziranje ponudnikov podatkov. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Predlog Evropske komisije o ELTIF 2 vsebuje ciljno usmerjene izboljšave primernih naložb, s čimer se bo povečal naložbeni spekter ELTIF ter podprli gospodarska rast in konkurenčnost. Hkrati bo s temi skladi možno pokriti večji geografski obseg naložb v Evropi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO podpira prilagoditev predhodnih odvračilnih ovir za dostop do ELTIF za male vlagatelje, ki zdaj ne morejo izkoristiti donosnosti dolgoročnih naložb. ELTIF bi se tako pridružili trenutnemu uspehu kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP). To je pomemben korak, zlasti ker so vlagatelji bolje zaščiteni zaradi nove močne povezave z obveznimi ocenami ustreznosti v skladu z direktivo o trgih finančnih instrumentov (MiFID II) in pojasnitve pravil o nasprotju interesov. EESO vedno znova odločno poziva, naj se povsod po Evropi razvije izobraževanje vlagateljev. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO bi (poleg zaprtih) dopustil možnost delno odprtih ELTIF, na primer ELTIF, ki so lahko veliki in diverzificirani ter lahko dovolijo odkupe (in vpise) po odpovednem roku, seveda pod pogojem, da so te možnosti jasno določene v dokumentaciji, ki se preda strankam, in pod nadzorom pristojnega nacionalnega organa. Da bi ELTIF lahko postali bolj likvidni, bi morali imeti možnost vložiti do 50 % (morda pa tudi več) v razpršena sredstva ob upoštevanju pravil KNPVP. Znatno bi pomagalo tudi dodatno zvišanje možne ravni naložb v druge sklade. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ker morajo ELTIF strogo upoštevati določbe evropske uredbe, bi bil dodaten pozitiven ukrep, da bi Evropska komisija ocenila koristi in izvedljivost uporabe kode ISIN „.eu“, s čimer bi se povečala njihova čezmejna razpoložljivost in prepoznavnost. Dobrodošla je močna vloga Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) pri sprejemanju regulativnih tehničnih standardov, spodbujanju nadzorniškega zbliževanja in usklajevanju nadzorniškega dela skupaj z dejavnimi nacionalnimi regulatorji. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Olajšati je treba primernost ELTIF za varčevalne račune, pogodbe o življenjskem zavarovanju, vezanem na enote investicijskih skladov oziroma na enote kritnega sklada, delavske varčevalne sheme in seveda pokojninske mehanizme, kot je vseevropski pokojninski produkt. Hkrati bi sedanji predlog za prenovitev direktive Solventnost II in prihodnja revizija Direktive o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (IORP) lahko vključevala spodbudo za zavarovalnice in pokojninske družbe, da vlagajo v ELTIF. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Nazadnje bi morali biti evropski vlagatelji v ELTIF upravičeni do najboljše davčne obravnave prihrankov v svoji državi rezidentstva. Dolgoročnim vlagateljem bi bilo treba zagotoviti trdna in spodbudna davčna pravila povsod po Evropi. |
| --- | --- |

1.10

2.   Povzetek predloga Komisije

| 2.1 | Uredba o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih je evropski okvir za alternativne investicijske sklade (AIS), ki vlagajo v dolgoročne naložbe, kot so projekti socialne in prometne infrastrukture, nepremičnine ter mala in srednja podjetja. Uredba o ELTIF določa enotna pravila glede pridobitve dovoljenj, naložbenih politik in pogojev delovanja ter trženja ELTIF. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Namen regulativnega okvira za ELTIF je olajšati dolgoročne naložbe institucionalnih in malih vlagateljev v te vrste sredstev in zagotoviti alternativni, nebančni vir financiranja za realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Namen tega pregleda je povečati uporabo ELTIF po vsej EU v korist evropskega gospodarstva in vlagateljev. S tem pa bi se podprl nadaljnji razvoj unije kapitalskih trgov, katere cilj je tudi olajšati dostop podjetij EU do bolj stabilnega, trajnostnega in raznolikega dolgoročnega financiranja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Od sprejetja prvotnega pravnega okvira za evropske dolgoročne investicijske sklade aprila 2015 je bilo odobrenih le 67 takih skladov (do februarja 2022) z razmeroma majhnim zneskom upravljanih neto sredstev (ocenjenih na približno 2,4 milijarde EUR v letu 2021). Takšni odobreni ELTIF imajo sedeže v samo štirih državah članicah (Luksemburg, Francija, Italija in Španija), druge države članice pa niso imele domačih ELTIF. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Četudi so evropski dolgoročni investicijski skladi še vedno razmeroma nov okvir, razpoložljivi tržni podatki kažejo, da se razvoj trga ni povečal, kot je bilo pričakovano. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Na podlagi ocene delovanja pravnega okvira za ELTIF in povratnih informacij deležnikov so prednosti ELTIF zmanjšane zaradi omejevalnih pravil skladov in ovir za vstop malih vlagateljev, katerih skupni učinek zmanjšuje uporabnost, učinkovitost in privlačnost pravnega okvira za ELTIF za upravitelje in vlagatelje. Te omejitve so ključni vzrok za neuspeh ELTIF, da bi znatno povečali svoj obseg in dosegli svoj polni potencial za usmerjanje naložb v realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V zvezi s tem je namen pregleda regulativnega okvira za evropske dolgoročne investicijske sklade pospešiti sprejemanje skladov in povečati njihovo privlačnost s ciljno usmerjenimi spremembami pravil zanje. To zlasti pomeni razširitev obsega primernih sredstev in naložb, kar bo omogočilo prožnejša pravila skladov, vključno s poenostavitvijo strategij sklada skladov, in zmanjšanje neupravičenih ovir, ki malim vlagateljem preprečujejo dostop do ELTIF, zlasti zahteve po začetni naložbi v višini 10 000 EUR in zahteve po skupnem pragu največ 10 % za male vlagatelje, katerih finančni portfelji so manjši od 500 000 EUR. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Poleg tega je cilj predloga povečati privlačnost strukture ELTIF z omilitvijo izbranih pravil skladov za ELTIF, ki se distribuirajo samo profesionalnim vlagateljem. S pregledom pravnega okvira za ELTIF se uvaja tudi neobvezni mehanizem likvidnostnega okna za zagotavljanje dodatne likvidnosti vlagateljem v ELTIF in novim vlagateljem, ne da bi bilo treba črpati iz kapitala ELTIF. Namen predloga je tudi uvesti ustrezne zaščitne ukrepe za vlagatelje. |
| --- | --- |

2.8

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO močno podpira predlagani uravnoteženi pregled uredbe o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (ELTIF), saj v prejšnji obliki ni dosegala svojih sicer dobronamernih ciljev. EESO je ta dobrodošli pregled že pozdravil v mnenju o uniji kapitalskih trgov (1) kot temelj novega akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Poleg izboljšanja učinkovitosti in varnosti evropskih kapitalskih trgov je na področju finančnih virov in prihrankov preusmeritev v dolgoročne naložbe še zlasti potrebna za socialno vključujoče okrevanje po pandemiji COVID-19 in za dvojni digitalni in podnebni prehod. Zato je poglobljen pregled uredbe o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih resnično nujen. EESO zato upa, da v postopku sprejemanja ne bodo dodane nove regulativne zahteve, ki bi oslabile prizadevanja za poenostavitev, ki jo je upravičeno predlagala Komisija. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ELTIF so dolgoročni skladi, ki jih je mogoče tržiti in k njim pristopiti čezmejno po vsej Uniji, saj imajo enotno licenco EU. Imeli bodo lahko pomembno vlogo pri vzpostavljanju infrastrukture (na primer prometne in energetske), prenovi stanovanj, financiranju raziskav in razvoja ter seveda financiranju evropskih malih in srednjih podjetij, pa tudi zagonskih (te naložbe običajno ne izkoriščajo likvidnosti, ki jo prinaša uvrstitev v trgovanje na finančnih trgih), s čimer bodo spodbudili ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO močno poudarja tudi pomen financiranja nujnega prehoda na vključujoče in veliko manj ogljično intenzivno (in v končni fazi ogljično nevtralno) evropsko gospodarstvo in evropske strategije za financiranje prehoda na trajnostno gospodarstvo, zlasti predlagano direktivo o poročanju podjetij o trajnostnosti in predvideno socialno taksonomijo, kar je ključnega pomena. Povečati je treba tudi dostopnost okoljskih, socialnih, upravljavskih ter finančnih podatkov, zlasti prek evropske enotne točka dostopa, pomembna pa je tudi večja regulacija in nadziranje ponudnikov podatkov. Pospešiti bi bilo treba tudi napredek pri okoljskih, socialnih in upravljavskih oznakah, da bi lahko dali smernice vlagateljem v ELTIF. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Predlog Evropske komisije o ELTIF 2 je dobro umerjen in sorazmeren ter upravičeno vsebuje ciljno usmerjene izboljšave primernih naložb, ki bodo omogočile večjo podporo za rast in konkurenčnost s pomočjo ELTIF. Precej teh skladov bo tako bolj diverzificiranih, saj bo njihov naložbeni spekter širši, nabor priložnosti pa večji, medtem ko bodo drugi bolj osredotočeni in bodo namenili poudarek ključnim naložbam. Te spremembe bodo ELTIF tudi omogočile, da bodo pokrivali večje geografsko področje naložb v Evropi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO podpira prilagoditev predhodnih odvračilnih ovir za dostop do ELTIF za male vlagatelje. Glede na veliko količino prihrankov, za katere danes ni mogoče izkoristiti donosnosti dolgoročnih naložb, je to pomemben korak, zlasti v razmerah nizkih (vendar v nekaterih primerih že naraščajočih) obrestnih mer in inflacijskih pritiskov. Za zaščito vlagateljev je zelo pomemben večji nabor primernih sredstev in naložbenih strategij. To bo tudi učinkovitejše od podrobnih omejitev iz leta 2015, katerih slabost je bila močno omejevanje ponudbe skladov tako za institucionalne kot male vlagatelje. EESO pozdravlja novo močno povezavo z obveznimi ocenami ustreznosti v skladu z direktivo MiFID II in pojasnitev pravil o nasprotju interesov. Vedno znova odločno poziva, naj se povsod po Evropi razvije izobraževanje vlagateljev. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ena vrsta ELTIF je po svojih lastnostih podobna zaprtim skladom. Njihov klasičen način zagotavljanja likvidnosti vlagateljem je, kot predlagano, z neobveznim mehanizmom likvidnostnega okna preko mehanizma sekundarnega trgovanja, vendar je te mehanizme pogosto težko ali v praksi celo nemogoče izvajati, zlasti, kadar je vzdrževalcev trga malo (EESO je to tveganje, ki se je žal uresničilo, izpostavil v mnenju z dne 16. oktobra 2013). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Zato bi EESO ob zaprtih ELTIF dopustil tudi možnost delno odprtih ELTIF (2), na primer ELTIF, ki so lahko veliki in diverzificirani ter lahko občasno (na primer dvakrat letno) dovolijo odkupe (in tudi vpise) po odpovednem roku (na primer 90 dni), seveda pod pogojem, da upravitelj ELTIF te možnosti jasno določi v dokumentaciji, ki se preda strankam, in da jih nadzira pristojni nacionalni organ. Predlog Komisije, naj se v regulativnih tehničnih standardih dodatno pojasni odstotek odkupa, je pozitiven prvi korak v pravo smer, ki bi mu morali slediti nadaljnji ukrepi. Da bi delno odprti ELTIF lahko postali bolj likvidni, bi morali imeti možnost vložiti do 50 % (morda pa tudi več) v razpršena sredstva ob upoštevanju pravil KNPVP. Znatno bi pomagalo tudi dodatno zvišanje možne ravni naložb v druge sklade. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO si želi, da bi se sredstva, zbrana z ELTIF, v prvi vrsti vlagala v gospodarstvo EU glede na ostro konkurenco na svetovni ravni in potrebo po financiranju dvojnega prehoda. Trenutno žal ni mogoče dovolj natančno oceniti, koliko dolgoročno financiranje zaostaja za potrebami. V Evropi si bo treba še naprej prizadevati za oblikovanje boljše ocene, vendar je potreba po financiranju nedvomno velika in znaša več bilijonov EUR (majhen enomestni odstotek BDP EU), če seštejemo potrebe na področju podnebja in trajnostnosti, potrebe po lastniškem kapitalu ter inovativnih MSP in zagonskih podjetjih ter potrebe po prometni, predvsem pa socialni infrastrukturi. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ker morajo ELTIF strogo upoštevati določbe evropske uredbe, bi bil dodaten pozitiven ukrep, da bi Evropska komisija ocenila koristi in izvedljivost uporabe kode ISIN „.eu“, s čimer bi se povečala njihova čezmejna razpoložljivost in prepoznavnost. EESO v zvezi s tem pozdravlja okrepitev registra ELTIF, ki jo predlaga Komisija. Poziva k določitvi in izvajanju jasnih pravil na ravni celotne EU pod učinkovitim vodstvom organa ESMA in ob ustreznem sodelovanju z dejavnimi nacionalnimi regulatorji. Pravila morajo zlasti zagotoviti, da upravitelji ELTIF v sklade, ki jih ustanovijo, vključijo ustrezna orodja za upravljanje likvidnosti ter zagotovijo jasne in točne informacije o pristojbinah in tveganjih, kot je že določeno v Uredbi o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih (PRIIP) ter v MiFID. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Olajšati je treba primernost ELTIF za varčevalne račune, pogodbe o življenjskem zavarovanju, vezanem na enote investicijskih skladov oziroma na enote kritnega sklada, delavske varčevalne sheme in seveda pokojninske mehanizme, kot je vseevropski pokojninski produkt. Hkrati bi sedanji predlog za prenovitev direktive Solventnost II in prihodnja revizija Direktive o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (IORP) lahko vključevala spodbudo za zavarovalnice in pokojninske družbe, da vlagajo v ELTIF. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Nazadnje bi morali biti evropski vlagatelji v ELTIF upravičeni do najboljše davčne obravnave prihrankov v svoji državi rezidentstva. Žal se v številnih evropskih državah kratkoročno varčevanje v likvidnih sredstvih trenutno zelo pogosto davčno spodbuja, s čimer se vlagateljem napačno sporoča, da je bolje dati prednost likvidnosti, tudi kadar bi bila njihova usmeritev lahko dolgoročnejša. V vsakem primeru bi trdna in spodbudna davčna pravila koristila dolgoročnim vlagateljem. |
| --- | --- |

3.12

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 155, 30.4.2021, str. 20.

1

(2)  Kot je trenutno predvideno v prihajajoči shemi za sklade dolgoročnih sredstev v Združenem kraljestvu. S tem se strinja večina tistih, ki so se odzvali na poročilo o oceni učinka Komisije (glej stran 73).

2

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/68

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 600/2014 v zvezi z izboljšanjem preglednosti podatkov o trgu, odpravo ovir za vzpostavitev sistema stalnih informacij, optimizacijo obveznosti trgovanja in prepovedjo prejemanja plačil za posredovanje naročil strank

(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

(2022/C 290/12)

| Poročevalec: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |
| --- | --- |

Poročevalec:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 3. 2. 2022
  Evropski parlament, 27. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 210/0/4 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 3. 2. 2022

Evropski parlament, 27. 1. 2022

Pravna podlaga

člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

210/0/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija, tako kot je leta 2020 napovedala v akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov (1), pravočasno pripravila predlog o vzpostavitvi sistemov stalnih informacij za posamične razrede sredstev: delnice, investicijske sklade, s katerimi se trguje na borzi, obveznice in izvedene finančne instrumente. To je še en ukrep za dokončanje unije kapitalskih trgov in EESO predlog Evropske komisije podpira. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO znova poudarja, da je oblikovanje unije kapitalskih trgov prednostna naloga in pomemben pogoj za nastanek resničnega enotnega trga, premostitev posledic pandemije COVID-19 in prehod k trajnostnemu gospodarstvu v Evropi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO pozdravlja predlog uredbe o uvedbi evropskih sistemov stalnih informacij in spremljevalne ukrepe, s katerimi se bosta, če se bodo pravilno izvajali, bistveno povečali preglednost in razpoložljivost podatkov o trgu, uskladili se bodo regulativni okvirni pogoji za mesta izvrševanja in okrepili evropski kapitalski trgi. Ti so še vedno hudo razdrobljeni in posledice tega naj bi se bistveno zmanjšale zaradi večje preglednosti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO se zdi pomembno, da se vsakomur, seveda predvsem tudi malim in srednjim podjetjem ter na splošno malim vlagateljem, zagotovi nedistriminatoren in brezplačen dostop do podatkov o trgu. Evropsko komisijo poziva, naj zmanjša sedanjo nesimetričnost informacij. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO priporoča Evropski komisiji, naj v okviru oblikovanja unije kapitalskih trgov sprejme dodatne ukrepe za razvoj zelo različnih sistemov udeležbe v Evropi. Poleg pravil za preventivno varstvo potrošnikov, katerega namen je krepiti zaupanje, sem sodijo predvsem ukrepi za boljše izobraževanje potrošnikov. EESO poleg tega Evropsko komisijo poziva, naj pri vseh ukrepih za vzpostavitev unije kapitalskih trgov veliko pozornosti nameni zdravju pri delu in delovnim pogojem; sem sodi tudi upoštevanje, da imajo evropski in nacionalni nadzorni organi večji obseg nalog in jim je zato treba zagotoviti več kadrovskih virov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Glede sporne prepovedi prejemanja plačil za posredovanje naročil strank v izvršitev (Payment for Orderflow, PFOF – plačilo za tok naročil) EESO priporoča okrepitev naslednjega načela: finančni posredniki morajo izbrati mesto trgovanja ali nasprotno stranko za izvršitev poslov svojih strank izključno na podlagi doseganja najboljše izvršitve za svoje stranke. EESO podpira stališče Evropske komisije, da je materialno ali nematerialno plačilo, ki ga finančni posrednik prejme od mesta trgovanja ali nasprotne stranke za posredovanje naročil v izvršitev, s tem načelom nezdružljivo. |
| --- | --- |

1.6

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Evropska komisija je 25. novembra 2021 predložila sveženj ukrepov za krepitev unije kapitalskih trgov (sveženj o uniji kapitalskih trgov), ki ga sestavljajo sporočilo Evropske komisije in štiri zakonodajni akti (2). To mnenje obravnava del tega svežnja, in sicer revizijo uredbe o trgih finančnih instrumentov (MiFIR) (3), ki v bistvu določa pravila za infrastrukturo finančnih trgov ter skupaj z direktivo o trgih finančnih instrumentov (4) (MiFID II) tvori regulativni okvir za zagotavljanje investicijskih storitev. |
| --- | --- |

2.1

3.   Splošne ugotovitve

3.1   Umestitev predloga

| 3.1.1 | Skupna značilnost predlogov iz svežnja o uniji kapitalskih trgov je, da si prizadevajo za več preglednosti na še vedno razdrobljenih evropskih kapitalskih trgih. EESO podpira ta cilj, saj brez dobre preglednosti ter zanesljivih in hitro razpoložljivih podatkov ne bo mogoče uspešno oblikovati unije kapitalskih trgov. Predlagane spremembe uredbe o trgih finančnih instrumentov (MiFIR) imajo pri tem velik pomen. Predlogi se nanašajo predvsem na infrastrukturo trgov, potem ko so bila pravila za zaščito vlagateljev zaradi pandemije COVID-19 že v začetku leta 2021 zajeta v t. i. „hitro rešitev“ uredbe MiFID (5). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Čim večja preglednost trgov vrednostnih papirjev je potrebna tudi zato, da se ravno malim in srednjim podjetjem ter na splošno malim vlagateljem ponudi boljši dostop do kapitalskih trgov. Sicer morajo že zdaj vse t. i. platforme izvrševanja objavljati informacije o, na primer, obsegu, datumu in ceni transakcij. Toda te podatke lahko konsolidirano zbirajo – in s tem pridobijo resnični pregled nad trgom – kvečjemu velika investicijska podjetja in še to le s precejšnimi finančnimi stroški. Zato ne more biti danes nihče prepričan, da bo dejansko dobil najboljšo ceno. Enostaven dostop do zanesljivih podatkov o trgu pa je resnično odločilnega pomena. To velja zlasti tudi za podatke, povezane s trajnostjo, ki so pri uresničevanju evropskega zelenega dogovora nujno potrebni za oblikovanje trajnostnih finančnih trgov in imajo vse pomembnejšo funkcijo. Pri tem obstaja pomembna vsebinska povezava z evropsko enotno točko dostopa in poenostavljenim zagotavljanjem podatkov, povezanih s trajnostjo (cilji trajnostnega razvoja). |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | S hitrejšim, zanesljivejšim in enostavnejšim dostopom do podatkov o trgu se bo poleg tega zaradi povečane preglednosti spodbudila konkurenca med mesti trgovanja, saj se – pod pogojem, da je zagotovljena preglednost – transakcije z vrednostnimi papirji izvajajo tam, kjer je mogoče dobiti najboljšo ceno in je likvidnost visoka. Za zasebne in institucionalne vlagatelje je preglednost pomembna tudi z vidika kriptosredstev v evropskem sistemu stalnih informacij. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Evropski sistemi stalnih informacij – po eden za vsak razred sredstev (delnice, investicijske sklade, s katerimi se trguje na borzi, obveznice in izvedene finančne instrumente) – so ključni instrument za zmanjšanje sedanje nesimetričnosti informacij. Poleg tega morebiti lahko pomagajo zmanjšati prevlado visokofrekvenčnega trgovanja. EESO pozdravlja konkurenco na področju infrastrukture trgov in meni, da mora biti konkurenca poštena ter potekati na enaki regulativni ravni. Regulativno arbitražo med mesti trgovanja je treba izključiti. Čeprav ima uredba o infrastrukturi evropskega trga (EMIR) v državah članicah neposreden učinek, je ključno, da Evropska komisija skrbno spremlja spremljajočo nacionalno zakonodajo in njeno izvajanje v praksi, tudi nacionalno nadzorno prakso z vidika enakih konkurenčnih pogojev, in da države članice po potrebi pozove k prilagoditvam ter, če je nujno, kaznuje kršitve. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Uvedba sistemov stalnih informacij – torej centraliziranih podatkovnih zbirk, ki vsem vlagateljem (malim in velikim upraviteljem premoženja, pokojninskim skladom in malim vlagateljem) ter vsem finančnim posrednikom, ne glede na to, ali so veliki ali mali, omogočajo enostaven, nediskriminatoren dostop do konsolidiranih podatkov o trgu –, bo zmanjšala prednost velikih ponudnikov z vidika informacij in bistveno olajšala dostop do finančnih trgov, ki bodo tako v prihodnje učinkovitejši. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Evropski sistemi stalnih informacij lahko, ker bodo ustvarili večjo preglednost, prispevajo tudi k preprečevanju pretirane nestanovitnosti, kot so skokovita povišanja in padci cen. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Po mnenju EESO pa je kljub preglednosti, ki jo bodo ustvarili sistemi stalnih informacij, in lažjemu dostopu do podatkov o trgu, tudi za male vlagatelje, še naprej potrebna dobro razvita in visoka zaščita vlagateljev. Enostavnejši dostop malih vlagateljev do podatkov opozarja na nujnost, da se okrepijo prizadevanja za zadostno izobraževanje potrošnikov na finančnem področju, da bodo znali odgovorno ravnati s priložnostmi in tveganji kapitalskih trgov. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Vzpostavitev sistemov stalnih informacij je tudi z vidika „podatkovne etike“ velik korak, ki se mu v digitaliziranem svetu, v katerem so podatki trgovsko blago in ključ za udeležbo v gospodarskem in družbenem življenju, pripisuje vse večji pomen. EESO se zavzema za nediskriminatoren dostop do podatkov o trgu. Pozdravlja, da sistemi stalnih informacij zlasti malim podjetjem in potrošnikom odpirajo dostop do podatkov, ki so zanje bistveni in ki jim zaradi pomanjkanja finančnih virov sicer ne bi bili dosegljivi. Uvedba teh sistemov je tako v skladu z nujnostjo etičnega dostopa do podatkov na finančnih trgih. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | EESO podpira dejstvo, da je Evropska komisija svoje predloge pripravila na podlagi intenzivnih razprav o njihovih učinkih na trg, tako na evropska mesta trgovanja kot tudi na mednarodno konkurenco. Poleg tega pozdravlja, da načrtuje poznejšo oceno novih pravil. |
| --- | --- |

3.1.9

3.2   Evropski sistemi stalnih informacij, člena 22 in 27 predloga uredbe MiFIR

| 3.2.1 | EESO znova (6) izraža podporo predlogu Komisije o uvedbi evropskih sistemov stalnih informacij. Če se bodo dobro izvajali s tehničnega vidika, bodo vsem udeležencem na trgu omogočili, da skoraj v realnem času dostopajo do podatkov o trgovanju (z delnicami, investicijskimi skladi, s katerimi se trguje na borzi, obveznicami in izvedenimi finančnimi instrumenti) vseh mest trgovanja EU. S tem naj bi evropski sistemi stalnih informacij bistveno prispevali k odpravi razdrobljenosti trgov. Vendar bo njihov uspeh močno odvisen od uspešnega izvajanja v praksi (obveznost zagotavljanja podatkov, podatkovni standardi, dostop do podatkov, njihova kakovost, varnost in varstvo (po potrebi), odprava težav s preglednostjo pri dodeljevanju mednarodne identifikacijske številke vrednostnega papirja (International Securities Identification Number, ISIN) za izvedene finančne instrumente za njihov celotni življenjski cikel (in ne na dnevni podlagi), uporaba najnovejših tehnologij, operativna odpornost, enostaven in stroškovno ugoden dostop). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Da bi bili sistemi uspešni, morajo vsi ponudniki podatkov, naj bodo to borze ali banke, konvencionalni ponudniki podatkov ali finančnotehnološka podjetja, upoštevati enake stroge zahteve glede kakovosti, pri čemer noben ponudnik ne sme biti diskriminiran. Še en bistveni pogoj za uspeh sta kakovost podatkov in primerna struktura upravljanja. Po mnenju EESO je nujno, da se ravno kakovost podatkov in upravljanje sistemov stalnih informacij nenehno nadzorujeta in po potrebi ponovno prilagodita. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESO podpira dobro uravnotežen predlog, naj ima Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) osrednjo vlogo pri nenehnem spremljanju evropskih sistemov stalnih informacij. EESO pričakuje, da bodo organu ESMA – in tudi nacionalnim organom za nadzor nad transakcijami z vrednostnimi papirji – v ta namen zagotovljeni potrebni finančni, materialni in kadrovski viri. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Izbirni postopki za imenovanje po enega upravitelja sistema stalnih informacij za vsak razred sredstev so zelo pomembni. EESO meni, da morajo biti ti postopki nemoteni in pregledni, predvsem zato, ker bodo imeli prvi upravitelji teh sistemov pri novem razpisu po petih letih precejšnjo konkurenčnost prednost. Zato je zaželeno, da bi razpisi za zbiranje ponudb pritegnili široko paleto konkurenčnih ponudnikov. EESO pozdravlja, da so podrobno določena merila za izbor in da so navedene tudi organizacijske zahteve za ponudnike stalnih informacij. Strinja se s pristopom, po katerem morajo ponudniki stalnih informacij ob koncu vsakega četrtletja na svojem spletišču, ki je dostopno brezplačno, objaviti statistiko rezultatov in poročila o incidentih v zvezi s kakovostjo podatkov. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Evropski sistemi stalnih informacij bodo tudi bistven ukrep in orodje za to, da bodo lahko investicijska podjetja obveznost najboljše izvršitve naročil strank („najboljša izvršitev“, člen 27(2) direktive MiFID II) izpolnjevala bolj utemeljeno, na širši podlagi in enostavneje. Doseganje najboljše cene bo ključno merilo, tudi za male vlagatelje. Vendar pa EESO iz previdnosti opozarja, da evropski sistemi stalnih informacij ne bi smeli nadomestiti načela najboljše izvršitve. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Evropski sistemi stalnih informacij so lahko resnično učinkoviti le, če za različne platforme za izvrševanje, ki obstajajo na trgu, veljajo enaki konkurenčni pogoji. EESO zato podpira predloge Evropske komisije, katerih cilj je popolna preglednost platform za trgovanje, zlasti pa prepoved t. i. nepreglednih delov mest trgovanja (Dark Pools), pri katerih trgovcem ni treba izpolniti nobenih zahtev glede preglednosti. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Obveznost trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, člen 28 predloga uredbe MiFIR

| 3.3.1 | EESO pozdravlja, da Evropska komisija s predlogom odpravlja sistematično napako, ki je nastala pri objavi uredbe EMIR v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT). Manjše finančne nasprotne stranke bodo v prihodnje formalno izvzete iz obveznosti trgovanja in – kot že doslej – iz obveznosti kliringa. |
| --- | --- |

3.3.1

3.4   Mesto trgovanja z delnicami, člen 23 predloga uredbe MiFIR

| 3.4.1 | V predlogu je obveznost trgovanja z delnicami omejena na sredstva z mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (ISIN) Evropske unije, in celo ta so izvzeta iz obveznosti trgovanja, če se z njimi trguje zunaj Evropske unije v domači valuti. Predlog je za vlagatelje ugoden, saj bo v primeru sredstev z mestom trgovanja zunaj Evropske unije tudi tam verjetno mogoče doseči najboljše cene. To velja zlasti za sredstva, ki imajo kodo ISIN EU, vendar se z njimi v glavnem trguje na borzi v Londonu v funtih. Zato EESO predlog izrecno podpira. |
| --- | --- |

3.4.1

3.5   Plačilo za tok naročil (PFOF), člen 39a predloga uredbe MiFIR

| 3.5.1 | Predlog prepoveduje model plačila, znan kot plačilo za tok naročil, pri katerem finančni posredniki od svojih trgovinskih partnerjev prejmejo provizije za posredovanje naročil strank tem partnerjem. Plačilo za tok naročil je način financiranja predvsem med spletnimi posredniki, ki zlasti za male vlagatelje pogosto pomenijo stroškovno ugodno alternativo tradicionalnemu trgovanju na borzi. Predvsem med t. i. „posredniki brez provizije“ je običajna praksa, da stranki zaračunajo le majhno provizijo za naročilo, prihodek (posrednika) pa dobijo iz „povračil“ na mestu trgovanja. Pogosto so vsa naročila osredotočena na enega trgovinskega partnerja, s „povračili“ pa stranke niso seznanjene. EESO se strinja s stališčem ESMA (7), da takšna praksa ni združljiva z obveznostjo najboljše izvršitve in zapovedano preglednostjo cen. Po drugi strani spletni posredniki ravno malim vlagateljem omogočajo, da na stroškovno ugoden način in ob upoštevanju nizkih pragov dostopajo do investicijskih storitev. Po mnenju EESO je nujno, da se finančnotehnološkim podjetjem in konvencionalnim ponudnikom zagotovijo enaka preglednost stroškov in enaki konkurenčni pogoji. Priporoča, da se temu vprašanju v naslednjih fazah zakonodajnega postopka nameni posebna pozornost. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Po mnenju EESO bo treba razpravljati tudi o tem, ali plačila za tok naročil – ne glede na pravne pomisleke (najboljša izvršitev) – morda niso zaželena že zaradi strukture trga, saj obseg trgovanja v preveliki meri preusmerijo z borz in s tem na splošno ogrožajo njihovo delovanje. Zmanjšanje likvidnosti trga bi bilo namreč popolnoma v nasprotju s cilji unije kapitalskih trgov. Ta model plačila bi predvsem zelo škodljivo vplival na nujno preglednost trga (zlasti preglednost pred trgovanjem) in imel negativne posledice za stranke. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Najboljša izvršitev

| 3.6.1 | Evropska komisija predlaga črtanje obveznosti iz člena 27(1) direktive MiFID, v skladu s katero morajo mesta izvrševanja objaviti informacije o kakovosti izvrševanja naročil. Ta predlog je smiseln, saj ni dvoma o tem, da vlagatelji teh poročil v praksi niso uporabljali kot vira informacij, ki bi jim bil v pomoč; poleg tega bodo v prihodnje preko evropskih sistemov stalnih informacij na voljo tudi podatki o transakcijah po trgovanju. EESO te ukrepe razume in podpira. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Vendar pa nima nobenega smisla, da ESMA trenutno izvaja posvetovanja o prilagoditvi ravno tistih regulativnih tehničnih standardov (standarda 27 in 28), ki dajejo konkretno obliko določbi, ki jo želi Evropska komisija s predlogom črtati (člen 27(2) MiFID II). To je ne le nesmiselno, temveč tudi vpletenim akterjem po nepotrebnem nalaga upravno breme, od katerega na koncu ne bo nobene koristi. EESO meni, da se je treba v smislu dobre in trajnostne regulativne prakse tovrstnemu ravnanju izogniti. |
| --- | --- |

3.6.2

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 590 final

1

(2)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Unija kapitalskih trgov – izvajanje leto po akcijskem načrtu; predlog o vzpostavitvi evropske enotne točke dostopa (European Single Access Point – ESAP); revizija uredbe o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (ELTIF); revizija direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (AIFMD) in revizija uredbe o trgih finančnih instrumentov (MiFIR).

2

European Single Access Point

(3)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

4

(5)  Direktiva (EU) 2021/338 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2021 o spremembi Direktive 2014/65/EU glede zahtev po informacijah, upravljanja produktov in omejitev pozicij ter direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/878 glede njune uporabe za investicijska podjetja, za podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 Direktiva (EU) 2021/338 z dne 16. februarja 2021(UL L 68, 26.2.2021, str. 14).

5

(6)  UL C 155, 30.4.2021, str. 20

6

(7)  ESMA – izjava za javnost, dokument ESMA35-43-2749 z dne 13. julija 2021:„ESMA svari podjetja in vlagatelje pred tveganji, ki izhajajo iz plačil za tok naročil“ [dokument je na voljo le v angleškem jeziku].

7

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/73

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja (2021–2030)

(COM(2021) 615 final)

(2022/C 290/13)

| Poročevalec: | Ákos TOPOLÁNSZKY |
| --- | --- |

Poročevalec:

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Zaprosilo | Evropska komisija, 1. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 7. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 145/0/4 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 1. 12. 2021

Pravna podlaga

Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

7. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

145/0/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) odločno zagovarja in močno poudarja temeljne vrednote EU in evropskega sobivanja. Meni, da so vsi izrazi antisemitizma v nasprotju z evropskimi vrednotami in standardi, saj vodijo v kršitev prava in izključevanje, to pa ogroža ne le judovske skupnosti in njihov način življenja, temveč tudi evropsko dediščino in današnjo Evropo ter demokratično evropsko prihodnost, ki se lahko uresniči le v raznoliki družbi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO zato močno podpira uvedbo te strategije (1) in pozdravlja obsežno predhodno posvetovanje, ki je bilo opravljeno leta 2021. V celoti se strinja tudi, da se je treba ne le boriti proti antisemitizmu, temveč si hkrati prizadevati za oblikovanje javnih politik in vzpostavitev sodelovanja na ravni skupnosti, ki spodbujajo medsebojno sprejemanje. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Odbor odločno podpira namen strategije, ki je tako boj proti antisemitizmu kot negovanje judovskega življenja. Judovske skupnosti in osebe te veroizpovedi niso le pasivne žrtve preteklosti in sedanjih razmer, temveč tudi akterji v evropskih družbah. Odbor se popolnoma strinja z vizijo strategije za evropsko prihodnost, v kateri judovske skupnosti rastejo in se razvijajo. Prepričan je, da antisemitizem ni le kršitev prava, ki vpliva na evropske Jude, temveč tudi preizkus evropske ideje, sobivanja v Evropi, pravne države, temeljnih pravic in demokracije. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO se strinja z delovno opredelitvijo (2) antisemitizma, ki jo uporablja Mednarodna zveza za spomin na holokavst (IHRA), ter vse države članice odločno poziva, naj jo sprejmejo in uporabijo kot podlago za svoje politične ukrepe. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Odbor predlaga, da bi to temo vsako leto vključil na dnevni red enega od svojih glavnih organov in po potrebi ocenil izvajanje strategije tudi na druge načine (obisk države, raziskava itd.). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO se strinja, da je treba v okviru prednostnih nalog strategije nameniti posebno pozornost izobraževanju, ki ima ključno vlogo v boju proti antisemitizmu in njegovem preprečevanju. Za usposabljanje in izobraževanje bi bilo treba skupaj s poklicnimi organizacijami in organizacijami, ki zastopajo judovsko skupnost, oblikovati učno in pedagoško gradivo o pomembnih vprašanjih, kot je boj proti etnični nestrpnosti, rasizmu, kaznivim dejanjem iz sovraštva in predsodkom. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | V medijih je treba sistematično uporabljati vse razpoložljive ustavne in evropske pravne instrumente za boj proti antisemitskim vsebinam ter izboljšati poznavanje in razumevanje judovskega življenja, pri čemer je treba skrbeti, da bo poročanje o tej temi bolj uravnoteženo in rahločutnejše. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO predlaga, da Komisija v podporo judovskemu življenju v Evropi razmisli, kako pri pripravi prihodnjih politik judovskim skupnostim zagotoviti pravico do ohranjanja njihovih verskih prepričanj in obredov. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Po mnenju EESO je treba državljanom in širši javnosti olajšati dostop do judovske kulture kot dediščine, ki je neločljivo povezana z evropsko identiteto, ter jim jo veliko bolj približati. To bi bila med drugim odlična priložnost za spodbujanje medsebojnega razumevanja in razumevanja med skupnostmi, ki je nujno za uspeh evropske ideje, pa tudi za razvoj judovske identitete in okrepitev judovskih skupnosti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Jasen in trden zakonodajni okvir, ki sistematično obravnava sovražni govor in z njim povezane pojave, kot je vprašanje dezinformacij, je bistven in nepogrešljiv element evropskega pravnega reda, vendar sam po sebi ni zadovoljiva rešitev. Zakonodajne okvire bi morali dopolnjevati izobraževalna orodja in sistem programov, ki se obsežno izvajajo na ravni skupnosti in družbe in ki bi lahko dosegli državljane. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Zaradi vzpona populizma na svetovni ravni je jasno, da je treba preučiti širši družbeni okvir antisemitizma. Ne moremo odpraviti ene vrste sovraštva, če pri tem druge vrste prezremo in jih ne obravnavamo učinkovito. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Vse države članice morajo državljanom zagotavljati svobodo verskega prepričanja in opravljanja verskih obredov brez strahu. Ustrahovanje, s katerimi koli sredstvi in na kakršen koli način, na podlagi vere na splošno in zlasti judovske vere, bi se moralo obravnavati kot kršitev demokratičnega pravnega reda. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj boju proti antisemitizmu in strateškem programu za negovanje judovskega življenja zagotovi močno zunanjepolitično razsežnost v vseh vidikih sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Priporoča tudi, da se za še učinkovitejše izvajanje strategije v Svetu ustanovi stalna enota za spremljanje antisemitizma in boj proti njemu. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Šport, zaradi priljubljenosti in oglaševanja pa predvsem nogomet, predstavlja resno tveganje antisemitizma, po drugi strani pa je lahko tudi ključno orodje za učinkovit boj proti temu pojavu, zato je EESO prepričan, da bi bilo treba tudi na tem področju pripraviti odločna priporočila in smernice. |
| --- | --- |

1.15

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO odločno zagovarja in močno poudarja temeljne vrednote, na katerih slonita EU in evropsko sobivanje, in sicer spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost, pravno državo in spoštovanje človekovih pravic, zlasti pravic pripadnikov in pripadnic manjšin (3). Meni, da so vsi izrazi antisemitizma v nasprotju z evropskimi vrednotami in standardi, saj vodijo v kršitev prava in izključevanje, to pa ogroža ne le judovske skupnosti in njihov način življenja, temveč tudi evropsko dediščino in današnjo Evropo ter demokratično evropsko prihodnost, ki se lahko uresniči le v raznoliki družbi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vseeno je treba omeniti, da je namen strategije tako boj proti antisemitizmu kot negovanje judovskega življenja. V vsakem primeru je dobrodošlo v njej izpostavljeno dejstvo, da judovske skupnosti in osebe te veroizpovedi niso le pasivne žrtve preteklosti in sedanjih razmer, temveč tudi akterji v evropskih družbah, ki znatno prispevajo k oblikovanju raznolike in vključujoče Evrope. Odbor se popolnoma strinja z vizijo strategije za evropsko prihodnost, v kateri judovske skupnosti rastejo in se razvijajo. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO zato močno podpira uvedbo te strategije (4) in pozdravlja obsežno predhodno posvetovanje, ki je bilo opravljeno leta 2021. V celoti se strinja tudi, da se je treba ne le boriti proti antisemitizmu, temveč si hkrati prizadevati za oblikovanje javnih politik in vzpostavitev sodelovanja na ravni skupnosti, ki spodbujajo medsebojno sprejemanje. Odbor meni, da je dolžan podpreti vsa prizadevanja za dobro in varno počutje evropskih državljanov judovskega porekla, da se ti počutijo dobrodošli povsod po Evropi in imajo možnost za dobro prihodnost v Evropski uniji. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO je prepričan, da antisemitizem ni le kršitev prava, ki vpliva na evropske Jude, temveč tudi preizkus evropske ideje, sobivanja v Evropi, pravne države, temeljnih pravic in demokracije. Ta pojav torej zadeva vse državljane ter vse politične in javne organizacije kot nosilce odgovornosti in je lakmusov papir, s katerim lahko preverjamo razvoj evropskega načina življenja in stopnjo zaščite državljanov in vrednot Unije. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO se strinja, da morajo institucije Evropske unije in države članice sprejeti strategijo, ki temelji na skupnem pristopu, vendar meni, da samo to ne zadostuje. Zaveze, ki izhajajo iz vrednot, navedenih v strategijah, je treba tudi merljivo in preverljivo izvajati ter jih priznati kot samoumeven izraz evropskega sobivanja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Po zgledu dejavnosti, ki se že odvijajo na podlagi Izjave Sveta o boju proti antisemitizmu iz leta 2018 (5) in Izjave Sveta o vključevanju boja proti antisemitizmu v vsa področja politike iz leta 2020 (6), bodo priporočila na podlagi neodvisnih raziskav, ki temeljijo na dokazih in raziskavah skupnosti, ključna za pripravo in izvajanje nacionalnih strategij in njihovih akcijskih načrtov ter njihovo spremljanje in ocenjevanje. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO priporoča, da se projekt NOA (Networks Overcoming Antisemitism – mreža za boj proti antisemitizmu), ki ga podpira Komisija in ki z objektivnimi vprašanji in kazalniki, temelječimi na mednarodnih in evropskih standardih (7), ocenjuje ukrepe, ki jih sprejmejo posamezne države članice v boju proti antisemitizmu, široko izvaja v vseh državah članicah, da bi jim pomagali pri učinkoviti uvedbi in razvoju njihovih politik. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO sprejema in uporablja delovno opredelitev antisemitizma, ki jo uporablja Mednarodna zveza za spomin na holokavst (IHRA). Poleg tega odločno poziva vse države članice, naj sprejmejo to definicijo in se nanjo oprejo pri ukrepih in opredelitvi delovanja državnih in lokalnih institucij na tem področju. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESO pozdravlja obsežno posvetovanje, na podlagi katerega je bila pripravljena strategija (8), in meni, da je to dober zgled. Načelo nediskriminacije ter določbe in duha Listine Evropske unije o temeljnih pravicah je treba v celoti upoštevati. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESO se v celoti strinja, da vsaka država članica kot nepogrešljivi element strategije imenuje koordinatorja ali posebnega odposlanca, ki mu mora z vključevanjem vseh ustreznih družbenih akterjev v njegove dejavnosti pomagati, da bo lahko deloval svobodno in samostojno. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESO kot predstavnik organizirane civilne družbe Evropske unije meni, da je treba nujno ukrepati, vendar ne le z enkratnimi kampanjami ali kampanjami proti antisemitizmu, ampak tudi z obveznostjo stalnega spremljanja in ozaveščanja v Evropski uniji. Zato močno priporoča, da Svet ustanovi stalno enoto za spremljanje antisemitizma in boj proti njemu (9). To bi bil ne le pomemben vidni simbol, ampak bi se s tem v imenu držav članic okrepilo zaslužno delo koordinatorke za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja pri Evropski komisiji in delovne skupine za boj proti antisemitizmu v Evropskem parlamentu. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Odbor predlaga, da bi to temo vsako leto vključil na dnevni red enega od svojih glavnih organov in po potrebi ocenil izvajanje strategije tudi na druge načine (obisk države, raziskava itd.). |
| --- | --- |

2.12

3.   Politika izobraževanja in mladinska politika

| 3.1 | EESO se strinja, da je treba v okviru prednostnih nalog strategije nameniti posebno pozornost izobraževanju, ki ima ključno vlogo v boju proti antisemitizmu in njegovem preprečevanju. Zakonodaja in uporaba prava, vključno s kazenskim, sta seveda pomembna za boj proti medgeneracijskemu prenosu sovraštva, vendar se dolgoročna sprememba naravnanosti, javnega govora in miselnosti lahko doseže le z orodji izobraževalne politike in instrumenti skupnosti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Iz poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) iz leta 2019 (10) je jasno razvidno, da so tarča antisemitskih napadov zelo pogosto osebe, stare od 18 do 34 let, pri čemer je za številne med njimi to vsakdanji pojav. Judovske šole po vsej Evropi potrebujejo zaščito. EESO priporoča, da se dijakom, študentom in mladim odraslim nameni glavna vloga pri izvajanju strategije, in sicer z vključevanjem mladinskih delavcev in študentskih organizacij ter z uvedbo stalnega posvetovanja in dialoga z vsemi navedenimi akterji, tudi na lokalni ravni. Njihove izkušnje s sovražnim govorom in kaznivimi dejanji iz sovraštva ter družbenimi mediji in izobraževanjem so prav tako izjemno pomembne, saj jih lahko antisemitski napadi najbolj zadevajo in so včasih njihova glavna tarča. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Po mnenju EESO bi morala strategija vključevati tako imenovane soustvarjene ukrepe, pri katerih sodelujejo vsi deležniki, vključno z drugimi manjšinami in predstavniki obstoječih medverskih organizacij, da bi dosegli korenitejše spremembe. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Univerze in znanstvene skupnosti so včasih intelektualna žarišča antisemitizma. Med prednostnimi nalogami strategije bi moralo biti sodelovanje vodstva univerz v boju proti antisemitizmu. Smernice v zvezi s tem so na voljo v Unescovi publikaciji Addressing antisemitism through education (Preprečevanje antisemitizma z izobraževanjem) (11), njihovo izvajanje pa bi vsekakor moralo biti zavezujoče. Te smernice obravnavajo zlasti uporabo preglednih mehanizmov za odzivanje na izraze antisemitizma, in sicer ustrezne postopke, poročila o incidentu in nadaljnje spremljanje, vključno z odpravo morebitnih antisemitskih ukrepov, ki jih sprejme vodstvo univerze. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Da bi učiteljem in profesorjem, ki poučujejo na šolah in univerzah, pojasnili antisemitizem, jim je treba v praksi zagotoviti dostop do možnosti usposabljanja in izobraževanja, ki so omenjene v strategiji. Hkrati je treba s finančnimi sredstvi in organizacijo izobraževanja spodbujati šole, naj na tem področju izvajajo programe za ozaveščanje in razvoj znanj, ki vključujejo judovske, civilne in verske organizacije, da bi se borili proti zanikanju holokavsta, dezinformacijam in zamegljevanju v zvezi z njim in zmanjševanju njegovega pomena ter onemogočili vse poskuse poveličevanja nacistov in kolaborantov. Podobne programe bi lahko pripravili v okviru tečajev (za integracijo) za migrante. EESO meni, da je priporočljivo in smiselno, da bi lahko pri usposabljanjih, s katerimi bi lahko razvili znanja in spretnosti v zvezi z judovsko skupnostjo in drugimi manjšinami, sodelovali tudi člani organov odločanja EU in držav članic. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO glede prihodnosti in varnosti judovske skupnosti v Evropi priporoča državam članicam, naj pristojna ministrstva zadolžijo za preučitev vsebine in usmeritve nacionalnih šolskih učnih načrtov in učnih načrtov izobraževalnih ustanov z vidika antisemitizma ter priznavanja judovskih vrednot in identitete, prav tako pa naj v namene usposabljanja in izobraževanja skupaj s poklicnimi organizacijami in organizacijami, ki zastopajo judovsko skupnost, oblikujejo učno in pedagoško gradivo o pomembnih vprašanjih, kot je boj proti etnični nestrpnosti, rasizmu, kaznivim dejanjem iz sovraštva in predsodkom. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Odbor priporoča Komisiji, naj pripravi dostopno pedagoško informativno gradivo, ki bo lahko doseglo vse ustrezne skupine, v katerem bi bilo v učnem jeziku in v korist manjšin, zlasti judovskih skupnosti, opredeljeno, kaj pomeni biti del Evropske unije, ki temelji na vrednotah demokracije in temeljnih človekovih pravic ter kjer sta raznolikost in boj proti diskriminaciji jasni implicitni vrednoti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO priporoča, naj srednješolske in visokošolske ustanove v svoj program politike boja proti diskriminaciji vključijo tako zavezanost k boju proti antisemitizmu kot priznavanje judovskih vrednot. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Odbor priporoča, da se judovskim mladinskim organizacijam nameni glavna vloga v prihodnjih javnih politikah za spodbujanje judovskega življenja na vseh področjih, opredeljenih v strategiji, in poskrbi, da bodo za izvajanje svoje dejavnosti imele ustrezno podporo političnih odločevalcev. |
| --- | --- |

3.9

4.   Mediji

| 4.1 | Za boj proti antisemitskim vsebinam bi morali mediji v okviru svojih siceršnjih dejavnosti sprejeti odločne ukrepe na podlagi skupnih vrednot in odločno podpreti razširjanje pozitivnih vsebin, ki priznavajo dostojanstvo in pravice manjšin, vključno z osebami judovskega porekla, po potrebi s kampanjami na družbenih medijih. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Prisotnost judovskih skupnosti in njihovih pripadnikov v tradicionalnih in družbenih medijih je večinoma zelo omejena in se najpogosteje osredotoča na posledice antisemitskega nasilja in terorizma ter kolektivni spomin na holokavst v Evropi, kar so nedvomno pomembne teme. Kljub temu bi bilo poleg tega koristno imeti na voljo bolj pozitivne vsebine, ki bi na primer predstavile sodobno judovsko uprizoritveno umetnost ali judovske praznike ali spodbujale judovske jezike v duhu priznavanja pomena sobivanja v naših družbah. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Poleg tega se sedaj v državah članicah Evropske unije vzporedno izvaja več projektov in pobud civilne družbe ali judovske skupnosti, ki presegajo kulturo v ožjem smislu, za bolj vključujočo in demokratično Evropo ob upoštevanju vrednot in ciljev EU. Te pobude se odvijajo na več področjih, ki zajemajo tudi, vendar ne izključno, boj proti rasizmu, človekove pravice, varstvo okolja in kulturno raznolikost. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Po mnenju EESO bi bilo poleg možnosti spoznavanja tradicionalnih vrednot judovske skupnosti ter njihovega zgodovinskega in verskega izraza v družbenih medijih zaželeno, da bi družba na splošno dobila vpogled v pozitivne učinke judovskega skupnostnega aktivizma na celotno družbo, ki imajo lahko pomembno vlogo tudi v boju proti stereotipom (12). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Z usposabljanjem in obveščanjem novinarjev je treba izboljšati poznavanje in razumevanje judovskega življenja v medijih, da bo poročanje o tej temi bolj uravnoteženo in rahločutnejše. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | V medijih je treba sistematično uporabljati vse razpoložljive ustavne pravne in evropske instrumente za boj proti antisemitskim vsebinam. Zato bi bilo treba sistematične raziskovalne dejavnosti prav tako izvajati v sodelovanju z državnimi organi za spremljanje medijev in organizacijami za nadzor. |
| --- | --- |

4.6

5.   Kultura

| 5.1 | Po mnenju EESO je treba državljanom in širši javnosti olajšati dostop do judovske kulture kot dediščine, ki je neločljivo povezana z evropsko identiteto, ter jim jo veliko bolj približati. To bi bila med drugim odlična priložnost za spodbujanje medsebojnega razumevanja in razumevanja med skupnostmi, ki je nujno za uspeh evropske ideje, pa tudi za razvoj judovske identitete in okrepitev judovskih skupnosti. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Izobraževanje o judovski kulturi kot nespornem in sestavnem delu evropske kulturne ponudbe, ki je z njo neločljivo povezan, je v šolah vse bolj potrebno, saj je od holokavsta naprej le malo ljudi vsakodnevno v stiku z judovskim načinom življenja. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO je prepričan, da bi bilo treba kulturno dediščino priznati, spoštovati in spodbujati kot živo in razvijajočo se resničnost in ne zgolj kot dediščino pretekle zgodovine. Zato je treba na lokalni ravni podpreti okrepljeno sodelovanje in vključenost s spodbujanjem partnerstev z deležniki. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | V strategiji je omenjena Konvencija iz Fara (13), vendar ni obravnavano vprašanje njenega izvajanja v praksi. Okvir in smernice, določene v tej konvenciji, je treba udejanjiti, da se spodbudi sodelovanje in razvoj v znanosti, kulturi, umetnosti in izobraževanju, pa tudi turizmu. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Odbor poziva institucije Unije, države članice, organizacije civilne družbe in organizacije socialnih partnerjev, naj ustrezno predstavljajo in proslavljajo judovski prispevek k Evropski uniji kot sestavni in neodtujljiv del naše skupne kulture, pri čemer se lahko zgledujejo na primer po pobudi Leto judovskega življenja in kulture, s katero so v Nemčiji obeležili 1700-letnico prisotnosti Judov v državi. Predlaga, da se podprejo Evropski dnevi judovske kulture z vključevanjem ustreznih institucij in civilne družbe, ter spodbuja sodelovanje s Svetom Evrope pri izvajanju in razširitvi programa kulturnih poti. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Kadar tovrstnih pobud ni, bi bilo treba oblikovati nacionalne standarde in smernice za ohranitev, vzdrževanje in krepitev judovske kulturne dediščine, hkrati pa za to zagotoviti ustrezno financiranje. Podpreti bi bilo treba prisotnost judovske kulture v medkulturnem dialogu in seznanjanje z njo. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESO meni, da je treba pripraviti celovite dolgoročne strategije za ohranjanje dediščine v sodelovanju z lokalnimi skupnostmi in na podlagi večdisciplinarnega pristopa ter podpreti njihovo izvajanje s finančnimi sredstvi. Zato je treba opredeliti ustrezne deležnike (lokalne skupnosti, občine, prostovoljci, aktivisti, socialni partnerji, organizacije civilne družbe, judovske verske skupnosti, cerkve, regionalne in nacionalne institucije, javni organi), določiti metode za obveščanje, sodelovanje in posvetovanje, prepoznati možnosti sodelovanja in partnerstev ter sistematično podpreti te procese. Nujno je treba trajno vključiti Evropsko združenje za ohranjanje in promocijo judovske kulture in dediščine (AEPJ), največjo organizacijo za ohranjanje judovske dediščine v Evropi. |
| --- | --- |

5.7

6.   Sovražni govor, kazniva dejanja iz sovraštva in varnost

| 6.1 | Jasen in trden zakonodajni okvir, ki sistematično obravnava sovražni govor in z njim povezane pojave, kot je vprašanje dezinformacij, je bistven in nepogrešljiv element evropskega pravnega reda, vendar sam po sebi ni zadovoljiva rešitev. Dopolnjevati ga morajo izobraževalna orodja in obsežni programi, ki bodo dosegli državljane in med drugim spodbujali računalniško in informacijsko pismenost, oblikovali vrednote odgovornega državljanstva in nudili usposabljanja za boj proti predsodkom in dezinformacijam, da bi zgradili kulturo medsebojnega razumevanja. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Po mnenju EESO je bistveno razumeti izvor vseh oblik nasilja nad Judi in judovskimi skupnostmi ter opredeliti vzroke zanj, da bi lahko učinkovito ukrepali ne le s kazenskim pravosodjem, temveč tudi z učinkovitejšim sistemom ukrepov na ravni skupnosti in družbe. To vključuje podporo kampanjam ozaveščanja o nediskriminaciji, pomoč organizacijam civilne družbe pri nudenju usposabljanja ciljnim skupinam, da bodo lahko prepoznale sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva ter bodo spodbujene k ukrepanju, ter finančno podporo tem organizacijam pri njihovih dejavnostih spremljanja, zbiranja informacij in poročanja na nacionalni in mednarodni ravni. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESO meni, da se odgovornost državljanov na teh področjih razlikuje ter da je treba zlasti izpostaviti odgovornost tistih, katerih dejavnosti najbolj vplivajo na družbene predsodke, in se po potrebi zoperstaviti predvsem tem osebam, v najhujših primerih pa jih tudi kazensko preganjati. To velja zlasti za politične akterje, uslužbence javne in lokalne uprave ter predstavnike organov kazenskega pregona in pravosodnih organov. Njihove prekrške je treba obravnavati prednostno in ustrezno. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | V teh institucijah, zlasti v organih kazenskega pregona, je treba okrepiti notranja usposabljanja, osredotočena na ozaveščanje, ter redno izvajati raziskave za oceno notranjega stanja, da bi lahko oblikovali politike za opredelitev morebitnih predsodkov zaposlenih in izboljšanje stanja. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESO priporoča, da FRA izvede podrobnejšo analizo sedanjega stanja na področju varnosti in ogrožanja judovskega življenja. Hkrati bi bilo treba preučiti poskuse dezinformacij glede judovske skupnosti na ravni držav članic, ki temeljijo na lažnih ali napačnih informacijah, zlasti v zvezi z dejanji, ki se nanašajo na obrede, ter jih preprečiti s komunikacijskimi orodji in instrumenti javne politike. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Okrepiti je treba uveljavljene mehanizme sodelovanja med organi kazenskega pregona in organizacijami judovske skupnosti ter izvajati ustrezna usposabljanja, da bo policija lahko natančno prepoznala te kršitve in njihove motive na podlagi predsodkov. V skladu s strategijo EU o pravicah žrtev (2020–2025) (14) je treba podpreti zmožnost judovske skupnosti in organizacij civilne družbe za nudenje storitev pomoči žrtvam. Na ravni EU bi bilo treba zagotoviti usklajeno in popolno zbiranje bolj primerljivih podatkov. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Zaradi vzpona populizma na svetovni ravni je jasno, da je treba preučiti širši družbeni okvir antisemitizma, da bi se lahko borili proti temu pojavu, saj so z antisemitizmom pogosto povezani ksenofobija, homofobija, transfobija, rasizem in anticiganizem. Ne moremo odpraviti ene vrste sovraštva, če pri tem druge vrste prezremo. Gre za različne simptome istega družbenega pojava, ki jih ni mogoče razlagati ali učinkovito obravnavati ločeno. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Evropske judovske skupnosti se soočajo s potrebo po večji varnosti v okolici svojih šol, sinagog in skupnostnih centrov. Države bi morale v zvezi s tem sprejeti celovit in vsestranski pristop ter predvideti ukrepe in/ali financiranje za reševanje teh izzivov, da bi bilo poskrbljeno za varnost ustanov in življenja judovskih skupnosti. |
| --- | --- |

6.8

7.   Svoboda veroizpovedi in verskega udejstvovanja

| 7.1 | Vse države članice morajo državljanom zagotavljati svobodo verskega prepričanja in opravljanja verskih obredov brez strahu. Ustrahovanje, s katerimi koli sredstvi in na kakršen koli način, na podlagi vere na splošno in zlasti judovske vere, bi se moralo obravnavati kot kršitev demokratičnega pravnega reda. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Medverski dialog mora biti vključen v strategije, ki temeljijo na resničnih skupnih vrednotah različnih verskih organizacij ter se ne sme obravnavati in izvajati zgolj kot vljudnostna gesta. Ta pristop je treba podpreti s posebnimi državnimi instrumenti. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Judovske skupnosti si želijo, da bi se odpravile čedalje večje pravne negotovosti glede obrednega zakola (šehita) in obrezovanja (brit mila) ter da bi se to vprašanje usklajeno rešilo na ravni prava Unije. EESO zato priporoča, naj se o teh temah sistematično razpravlja z judovskimi skupnostmi in se jih zakonsko uredi, pri tem pa upošteva, da so sestavni del judovskega verskega življenja že več tisoč let, tudi v Evropi. |
| --- | --- |

7.3

8.   Mednarodna razsežnost

| 8.1 | EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj boju proti antisemitizmu in strateškem programu za negovanje judovskega življenja zagotovi močno zunanjepolitično razsežnost v vseh vidikih sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | EESO pozdravlja dejstvo, da so v sporočilu Komisije upoštevani mednarodni vidiki, ter meni, da so zlasti instrumenti sosedske politike in razvojnega sodelovanja EU ter instrumenti, ki omogočajo, da se države kandidatke približajo Uniji, ustrezni mehanizmi za boj proti antisemitizmu in spodbujanje judovskega življenja. |
| --- | --- |

8.2

9.   Šport

| 9.1 | Šport, zaradi priljubljenosti in oglaševanja pa predvsem nogomet, predstavlja resno tveganje antisemitizma, po drugi strani pa je lahko tudi ključno orodje za učinkovit boj proti temu pojavu, zato je EESO prepričan, da bi bilo treba tudi na tem področju pripraviti odločna priporočila in smernice. Zato podpira smernice v priročniku dobre prakse Fife na področju raznolikosti in boja proti diskriminaciji, ki bi se lahko uporabil tudi kot pomembna referenca za strategijo. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Športne zveze in organizacije morajo opredeliti cilje po temah na podlagi priporočil Fife (notranji predpisi, kazni in spremljanje njihovega izvajanja, izobraževanje, mreženje in sodelovanje, komuniciranje in enake možnosti). |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | EESO meni, da je treba razviti in obsežno izvajati usposabljanja za učitelje in programe obveščanja za navijače, klube in zveze, in sicer v povezavi z njihovimi jasnimi zavezami na tem področju. Udeležba na podobnih usposabljanjih bi bila lahko del kazni za navijače, poleg kazenskih sankcij ali neodvisno od njih. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Odbor meni, da je treba pripraviti izobraževalno gradivo za navijaško skupnost, da bi izboljšali njihovo poznavanje zgodovinskega okvira antisemitizma na tribunah ter pripomogli k oblikovanju kulture vključenosti (15). |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Nacionalne zveze in klube bi bilo treba spodbujati s športnimi sredstvi, da skupaj z ustreznimi lokalnimi organizacijami pripravijo lastne izobraževalne publikacije in programe ozaveščanja (16). |
| --- | --- |

9.5

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Sporočilo Komisije, COM(2021) 615 final, Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja.

1

Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja

(2)  „Antisemitizem je obravnavanje Judov, ki se lahko izraža kot sovraštvo proti Judom. Retorične in fizične oblike antisemitizma so naperjene proti judovskim ali nejudovskim posameznikom in/ali njihovi lastnini ter proti ustanovam in verskim objektom judovske skupnosti.“ Glej: https://www.holocaustremembrance.com/sl/resources/working-definitions-charters/pravno-nezavezujoca-delovna-definicija-antisemitizma.

2

(3)  Prečiščeni različici Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:12012M/TXT&from=sl.

3

(4)  Sporočilo Komisije, COM(2021) 615 final, Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja.

4

Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja.

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15213-2018-INIT/sl/pdf

5

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13637-2020-INIT/sl/pdf

6

(7)  https://www.noa-project.eu/report-cards/. Z metodologijo se ocenjuje ukrepanje posamezne države članice na desetih področjih, ki so izpostavljena tudi v strategiji: izobraževanje, kazniva dejanja iz sovraštva, sovražni govor, mediji, spomin na holokavst, šport, medverski dialog, svoboda veroizpovedi, kultura in varovanje dediščine ter varnost. Skoraj vsi standardi, na katerih temelji, so oblikovani na podlagi mednarodnih standardov, usmeritev, priporočil ali smernic, ki so jih odobrile institucije EU ali druge mednarodne organizacije (na primer OVSE ali Unesco).

7

(8)  Tako je v končno besedilo strategije vključenih 58 od 76 točk, izpostavljenih v skupnem priporočilu devetih evropskih judovskih organizacij (B’nai B’rith International, CEJI, Svetovni judovski kongres, Evropski judovski kongres, Evropska unija judovskih študentov, Evropska unija za progresivno judovstvo, Ameriški judovski odbor, Evropsko združenje za ohranjanje in promocijo judovske kulture in dediščine (AEPJ), B’nai B’rith Europe).

8

(9)  Uvodne besede predsednice EESO v razpravi o antisemitizmu v povezavi z mnenjem SOC/704 – Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja na seji strokovne skupine SOC 10. februarja 2022.

9

(10)  Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism (Mladi judovski Evropejci: dojemanje antisemitizma in izkušnje z njim), https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

10

(11)  https://en.unesco.org/preventing-violent-extremism/education/antisemitism

11

(12)  Konkretni primeri takih kampanj in projektov so opisani na strani https://www.noa-project.eu/profiles/.

12

(13)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=199

13

(14)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52020DC0258

14

(15)  Na primer https://changingthechants.eu/wp-content/uploads/2021/10/Guidelines.ENGpdf.pdf.

15

(16)  Dobra primera sta priročnik kluba Chelsea https://www.efdn.org/wp-content/uploads/2018/05/CFC-CST-KIO-Antisemitism-Stewards-Guide-2018.pdf in pobuda Show Racism The Red Card (Rdeči karton za rasizem): https://www.theredcard.org/.

16

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/81

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uporabi Direktive 2009/52/ES z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav

(COM(2021) 592 final)

(2022/C 290/14)

Poročevalec:
  Carlos Manuel TRINDADE

| Zaprosilo | Evropska komisija, 1. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 7. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 129/1/3 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 1. 12. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

7. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

129/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se strinja z analizo, ki jo je opravila Komisija, zlasti ker potrjuje, da je „nezakonito zaposlovanje oseb, ki nimajo dovoljenja za bivanje v EU [...] škodljivo z gospodarskega vidika, saj povzroča izgube javnih financ, davkov in socialnih prispevkov, znižuje plače in slabša delovne pogoje ter ustvarja nelojalno konkurenco“ na škodo velike večine podjetij, ki spoštujejo zakonodajo. „Nezakonito zaposlovanje prav tako izpostavlja migrante tveganjem kršitve individualnih in socialnih pravic, zlasti izkoriščanju delovne sile, negotovim življenjskim in delovnim pogojem ter omejenemu ali ničelnemu dostopu do socialne zaščite“ (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO je seznanjen s stališčem Komisije, da direktiva državam članicam dopušča možnost oblikovanja različnih pristopov za doseganje svojih ciljev ob upoštevanju nacionalnih posebnosti, povezanih s trgom dela, vlogo nezakonitega zaposlovanja in nezakonitih migracij ter resnostjo kršitev. Vendar morajo vse države članice zagotoviti, da pravila učinkovito odvračajo od nedovoljenih migracij in so uspešna v boju proti nezakonitemu zaposlovanju (2). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja, da so pomanjkljivosti obravnavane direktive povezane z njenim dejanskim prenosom in izvajanjem v državah članicah, zlasti z velikimi razlikami med sankcijami, zaradi česar je večinoma malo verjetno, da bodo odvračale od zaposlovanja nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav. Povezane so tudi z vsesplošno nezmožnostjo spodbujanja migrantov k sodelovanju z oblastmi zaradi njihovega legitimnega in upravičenega strahu pred vrnitvijo v državo izvora. Dejansko so pritožbeni mehanizmi, namenjeni tem migrantom, na splošno neučinkoviti zaradi pomanjkanja stalnih, podrobnih, poučnih in spodbudnih informacij v jeziku ciljne skupine, pa tudi zato, ker je zaradi pomanjkanja človeških virov inšpekcijskih pregledov premalo ali so neučinkoviti ali ker države članice ne pošljejo pravočasno svojih poročil in informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče redno ocenjevati uporabo direktive. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za izvajanje direktive ter v dejavnem sodelovanju s Komisijo poskrbijo, da bo učinkovita. EESO odločno podpira pripravljenost Komisije, da proti državam članicam začne postopke za ugotavljanje kršitev, če še naprej ne bodo želele sporočati vseh ustreznih informacij o izvajanju ključnih obveznosti glede sankcij, inšpekcijskih pregledov in zaščite pravic migrantov, ki izhajajo iz direktive. Vendar predlaga Komisiji, naj v okviru ocene izvajanja direktive, ki mora biti pripravljena do leta 2024, prouči, katere sankcije je mogoče določiti ali naložiti podjetjem, ki se zavestno okoriščajo z rezultati nezakonitih in kriminalnih dejavnosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kar zadeva sankcije, EESO v celoti podpira zaveze Komisije in njena priporočila državam članicam. Pri tem podaja tudi naslednja priporočila:






  (i) | države članice bi morale ustrezno izkoristiti možnosti vseh sankcij, predvidenih v direktivi, zlasti uporabo vseh dodatnih upravnih ukrepov (izguba javnih ugodnosti, izključitev iz sodelovanja pri javnih naročilih, vračanje javnih subvencij, začasno ali stalno zaprtje poslovnih enot ali odvzem dovoljenja za poslovanje), pri čemer bi jih Komisija morala podpreti; |
| --- | --- | --- |

1.5

(i)

države članice bi morale ustrezno izkoristiti možnosti vseh sankcij, predvidenih v direktivi, zlasti uporabo vseh dodatnih upravnih ukrepov (izguba javnih ugodnosti, izključitev iz sodelovanja pri javnih naročilih, vračanje javnih subvencij, začasno ali stalno zaprtje poslovnih enot ali odvzem dovoljenja za poslovanje), pri čemer bi jih Komisija morala podpreti;

| (ii) | države članice bi morale sankcije zasnovati tako, da bi bile učinkovite, odvračalne (višje od dobička) in sorazmerne, temeljiti pa bi morale na celovitem pristopu in biti umeščene v pravni okvir posamezne države članice; sprejeti bi bilo treba minimalni okvir sankcij in upravnih ukrepov, ki bi bil določen za celotno Evropsko unijo, vsaka država članica pa bi ga lahko dopolnila s svojo zakonodajo, ob upoštevanju svojih gospodarskih in socialnih posebnosti na tem področju; finančne sankcije morajo biti vsaj višje od dobička, ki izhaja iz nezakonite dejavnosti; |
| --- | --- |

(ii)

države članice bi morale sankcije zasnovati tako, da bi bile učinkovite, odvračalne (višje od dobička) in sorazmerne, temeljiti pa bi morale na celovitem pristopu in biti umeščene v pravni okvir posamezne države članice; sprejeti bi bilo treba minimalni okvir sankcij in upravnih ukrepov, ki bi bil določen za celotno Evropsko unijo, vsaka država članica pa bi ga lahko dopolnila s svojo zakonodajo, ob upoštevanju svojih gospodarskih in socialnih posebnosti na tem področju; finančne sankcije morajo biti vsaj višje od dobička, ki izhaja iz nezakonite dejavnosti;

| 1.6 | Kar zadeva ukrepe za zaščito pravic migrantov brez urejenega statusa, EESO podpira zaveze in priporočila Komisije državam članicam, hkrati pa predlaga naslednje:






  (i) | Sodelovanje med Komisijo in državami članicami:






  — | EESO priporoča Komisiji, naj okrepi dialog z državami članicami, da bi povečala učinkovitost upravnih postopkov, ki jih izvajajo nacionalni javni organi. |
| --- | --- | --- | --- |

1.6

(i)

Sodelovanje med Komisijo in državami članicami:

—

EESO priporoča Komisiji, naj okrepi dialog z državami članicami, da bi povečala učinkovitost upravnih postopkov, ki jih izvajajo nacionalni javni organi.

| (ii) | Sodelovanje migrantov z organi v boju proti nezakonitemu delu:






  — | EESO priporoča Komisiji in državam članicam, naj migrantom, ki sodelujejo z organi v boju proti delodajalcem nezakonito prebivajočih delavcev iz tretjih držav, omogočijo pridobitev rednih dovoljenj za prebivanje in delo, da bi jih spodbudili k dejavnemu sodelovanju z organi države gostiteljice. |
| --- | --- | --- |

(ii)

Sodelovanje migrantov z organi v boju proti nezakonitemu delu:

—

EESO priporoča Komisiji in državam članicam, naj migrantom, ki sodelujejo z organi v boju proti delodajalcem nezakonito prebivajočih delavcev iz tretjih držav, omogočijo pridobitev rednih dovoljenj za prebivanje in delo, da bi jih spodbudili k dejavnemu sodelovanju z organi države gostiteljice.

| (iii) | Vloga sindikatov, poklicnih združenj in organizacij civilne družbe:






  — | EESO priporoča Komisiji, naj te subjekte konkretno podpre pri nadaljevanju in izboljševanju njihovega delovanja na tem področju, tako da jim omogoči dostop do posebnih programov EU za podporo dejavnostim obveščanja, svetovanja, pravne in finančne pomoči, usposabljanja in drugim dejavnostim; |
| --- | --- | --- |

(iii)

Vloga sindikatov, poklicnih združenj in organizacij civilne družbe:

—

EESO priporoča Komisiji, naj te subjekte konkretno podpre pri nadaljevanju in izboljševanju njihovega delovanja na tem področju, tako da jim omogoči dostop do posebnih programov EU za podporo dejavnostim obveščanja, svetovanja, pravne in finančne pomoči, usposabljanja in drugim dejavnostim;

| — | EESO zaradi pandemije in težav, s katerimi se ti subjekti srečujejo pri financiranju z lastnimi sredstvi, poziva, naj se izjemoma ponovno razmisli o sofinanciranju, ki se zahteva v skladu z zgoraj omenjenimi posebnimi programi. |
| --- | --- |

—

EESO zaradi pandemije in težav, s katerimi se ti subjekti srečujejo pri financiranju z lastnimi sredstvi, poziva, naj se izjemoma ponovno razmisli o sofinanciranju, ki se zahteva v skladu z zgoraj omenjenimi posebnimi programi.

| (iv) | EESO državam članicam priporoča:






  — | naj inšpektoratom za delo dodelijo potrebna sredstva, da bodo lahko učinkovito opravljali svoje naloge, zlasti s povečanjem inšpekcijskih pregledov v najbolj izpostavljenih sektorjih; |
| --- | --- | --- |

(iv)

EESO državam članicam priporoča:

—

naj inšpektoratom za delo dodelijo potrebna sredstva, da bodo lahko učinkovito opravljali svoje naloge, zlasti s povečanjem inšpekcijskih pregledov v najbolj izpostavljenih sektorjih;

| — | naj uporabijo vsa sredstva, zlasti družbena omrežja in avdiovizualne medije, za izvajanje kampanj obveščanja in ozaveščanja, s katerimi bodo na eni strani podjetnike, ki zaposlujejo migrante iz tretjih držav brez urejenega statusa, seznanjale s tveganji, ki so jim na ta način izpostavljeni, na drugi strani pa ozaveščale same delavce, tako da jih bodo v več jezikih obveščale o njihovih pravicah in o tem, kako jih lahko uveljavljajo. V okviru teh kampanj bi morali imeti sindikati, poklicna združenja in organizacije civilne družbe prostor za razširjanje svojih sporočil; |
| --- | --- |

—

naj uporabijo vsa sredstva, zlasti družbena omrežja in avdiovizualne medije, za izvajanje kampanj obveščanja in ozaveščanja, s katerimi bodo na eni strani podjetnike, ki zaposlujejo migrante iz tretjih držav brez urejenega statusa, seznanjale s tveganji, ki so jim na ta način izpostavljeni, na drugi strani pa ozaveščale same delavce, tako da jih bodo v več jezikih obveščale o njihovih pravicah in o tem, kako jih lahko uveljavljajo. V okviru teh kampanj bi morali imeti sindikati, poklicna združenja in organizacije civilne družbe prostor za razširjanje svojih sporočil;

| — | naj vzpostavijo telefonsko linijo, ki bo priseljencem omogočala anonimno poročanje o primerih izkoriščanja in drugih slabih praksah delodajalcev. |
| --- | --- |

—

naj vzpostavijo telefonsko linijo, ki bo priseljencem omogočala anonimno poročanje o primerih izkoriščanja in drugih slabih praksah delodajalcev.

| 1.7 | Kar zadeva inšpekcijske preglede, EESO podpira zaveze Komisije in njena priporočila državam članicam, hkrati pa predlaga naslednje:






  (i) | Države članice naj:






  — | prednostno oblikujejo strategije nadzora za sektorje, ki so izpostavljeni tveganju, povečajo število inšpektorjev za delo in izboljšajo učinkovitost inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- | --- | --- |

1.7

(i)

Države članice naj:

—

prednostno oblikujejo strategije nadzora za sektorje, ki so izpostavljeni tveganju, povečajo število inšpektorjev za delo in izboljšajo učinkovitost inšpekcijskih pregledov;

| — | uresničijo priporočila oziroma standarde Mednarodne organizacije dela (MOD) o deležu inšpektorjev za delo, tj. enega na 10 000 delavcev, da bi inšpektoratom za delo dodelili dovolj človeških virov za izvajanje njihovih nalog; |
| --- | --- |

—

uresničijo priporočila oziroma standarde Mednarodne organizacije dela (MOD) o deležu inšpektorjev za delo, tj. enega na 10 000 delavcev, da bi inšpektoratom za delo dodelili dovolj človeških virov za izvajanje njihovih nalog;

| — | v zvezi s strategijo inšpekcijskih pregledov pojasnijo, da se pregledi ne bodo izvajali v sodelovanju z organi, pristojnimi za migracije, in da inšpektorji za delo tem organom niso dolžni poročati o migrantih brez urejenega statusa, ki so morda na delovnih mestih, kjer se izvaja inšpekcijski pregled; |
| --- | --- |

—

v zvezi s strategijo inšpekcijskih pregledov pojasnijo, da se pregledi ne bodo izvajali v sodelovanju z organi, pristojnimi za migracije, in da inšpektorji za delo tem organom niso dolžni poročati o migrantih brez urejenega statusa, ki so morda na delovnih mestih, kjer se izvaja inšpekcijski pregled;

| — | poskrbijo, da se v državah članicah, v katerih socialni partnerji že sodelujejo pri inšpekcijskih pregledih, ta praksa nadaljuje; |
| --- | --- |

—

poskrbijo, da se v državah članicah, v katerih socialni partnerji že sodelujejo pri inšpekcijskih pregledih, ta praksa nadaljuje;

| — | sindikatom in organizacijam delodajalcev v skladu z veljavnimi nacionalnimi praksami in ob upoštevanju standardov MOD omogočijo sodelovanje pri inšpekcijskih dejavnostih, zlasti pri zbiranju in izmenjavi informacij. |
| --- | --- |

—

sindikatom in organizacijam delodajalcev v skladu z veljavnimi nacionalnimi praksami in ob upoštevanju standardov MOD omogočijo sodelovanje pri inšpekcijskih dejavnostih, zlasti pri zbiranju in izmenjavi informacij.

| (ii) | Komisija naj:






  — | spodbuja države članice, da bodo imele v skladu s Konvencijo št. 81 do leta 2024, kar je predvideni datum naslednjega ocenjevalnega poročila (3), zadostno število inšpektorjev za delo glede na število zaposlenih v posamezni državi članici; če do tega ne bo prišlo, naj razmisli o zakonodaji za uvedbo tega mednarodnega standarda v Evropski uniji. |
| --- | --- | --- |

(ii)

Komisija naj:

—

spodbuja države članice, da bodo imele v skladu s Konvencijo št. 81 do leta 2024, kar je predvideni datum naslednjega ocenjevalnega poročila (3), zadostno število inšpektorjev za delo glede na število zaposlenih v posamezni državi članici; če do tega ne bo prišlo, naj razmisli o zakonodaji za uvedbo tega mednarodnega standarda v Evropski uniji.

| (iii) | Kar zadeva sodelovanje Evropskega organa za delo pri inšpekcijskih pregledih:






  — | EESO priporoča Komisiji in državam članicam, naj ta organ v skladu z uredbo o njegovi ustanovitvi bolj vključijo v evropske inšpekcijske preglede, saj je bilo že ugotovljeno, da številne verige za zaposlovanje delavcev migrantov brez urejenega statusa in njihovo najemanje kot podizvajalcev delujejo na evropski ravni, tako da je treba tudi inšpekcijsko delo izvajati na tej ravni. |
| --- | --- | --- |

(iii)

Kar zadeva sodelovanje Evropskega organa za delo pri inšpekcijskih pregledih:

—

EESO priporoča Komisiji in državam članicam, naj ta organ v skladu z uredbo o njegovi ustanovitvi bolj vključijo v evropske inšpekcijske preglede, saj je bilo že ugotovljeno, da številne verige za zaposlovanje delavcev migrantov brez urejenega statusa in njihovo najemanje kot podizvajalcev delujejo na evropski ravni, tako da je treba tudi inšpekcijsko delo izvajati na tej ravni.

| 1.8 | Kar zadeva pomembne vrzeli na področju poročanja, je po mnenju EESO zelo pozitivno, da je Komisija ob podpori Evropske migracijske mreže dala pobudo za vzpostavitev informacijskega sistema za poročanje in podatkovne zbirke, ki bosta omogočila, da bodo redni in primerljivi podatki pravočasno na voljo, s čimer bi rešili velike težave, s katerimi se trenutno soočamo. Kljub temu EESO predlaga, naj Komisija poskrbi, da bo z veljavno zakonodajo službam držav članic, pristojnim za priseljevanje, prepovedano uporabljati to podatkovno zbirko za identifikacijo delavcev brez urejenega statusa in njihovo vračanje v državo izvora. |
| --- | --- |

1.8

2.   Cilji sporočila

| 2.1 | Namen sporočila, ki ga je sprejela Komisija in je obravnavano v tem mnenju, je okrepiti izvajanje Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4). Sporočilo je hkrati del širšega pristopa novega pakta o migracijah in azilu. Komisija bo ocenila načine za povečanje učinkovitosti direktive in potrebo po dodatnih ukrepih. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sporočilo izpolnjuje tudi obveznost rednega poročanja Evropskemu parlamentu in Svetu iz člena 16 direktive. V njem so opredeljeni ukrepi za okrepitev izvajanja direktive, s poudarkom na naslednjih glavnih področjih ukrepanja:






  — | sankcije zoper delodajalce (poglavje 2), |
| --- | --- | --- |

2.2

—

sankcije zoper delodajalce (poglavje 2),

| — | ukrepi za zaščito pravic migrantov brez urejenega statusa (poglavje 3), |
| --- | --- |

—

ukrepi za zaščito pravic migrantov brez urejenega statusa (poglavje 3),

| — | inšpekcijski pregledi (poglavje 4), |
| --- | --- |

—

inšpekcijski pregledi (poglavje 4),

| — | znatne vrzeli v informacijah (poglavje 5), |
| --- | --- |

—

znatne vrzeli v informacijah (poglavje 5),

| — | okrepitev ukrepov proti nezakonitemu zaposlovanju (poglavje 6). |
| --- | --- |

—

okrepitev ukrepov proti nezakonitemu zaposlovanju (poglavje 6).

| 2.3 | To mnenje obravnava glavne vidike vsakega od teh poglavij. |
| --- | --- |

2.3

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO ugotavlja, da je „obseg nezakonitega zaposlovanja v EU [...] težko oceniti, saj gre za ‚skrit‘ pojav [...]. Obstajajo znaki, da je nezakonito zaposlovanje migrantov brez urejenega statusa višje tam, kjer je delež neformalnih gospodarskih dejavnosti velik. Čeprav naj bi po ocenah neformalno zaposlovanje v povprečju znašalo 16,8 % vsega zaposlovanja v EU, je obseg nezakonitega zaposlovanja migrantov brez urejenega statusa še težje količinsko opredeliti, zlasti kar zadeva vidike, ki se nanašajo na spol in upoštevajo otroke, saj je še vedno težko oceniti obseg nedovoljenih migracij“ (5). Narava in obseg nezakonitega zaposlovanja se med državami članicami razlikujeta. Boljša razpoložljivost posodobljenih in točnih podatkov je eden od glavnih izzivov za boljše razumevanje in reševanje tega problema. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO se strinja z mnenjem Komisije, „da so delavci brez dokumentov v praksi pogosto zaposleni na podlagi zapletenih delovnih razmerij, ki vključujejo pogodbe s podizvajalci, kadrovske svetovalce in agencije za začasno delo, pa tudi prek spletnih platform, ki zagotavljajo kratkotrajno delo (npr. dostava hrane in obrokov, prevozne storitve), kar povečuje težave pri identifikaciji delodajalcev, ki zaposlujejo migrante brez urejenega statusa. V zvezi s tem je namen odgovornosti celotne verige delodajalcev zaščititi migrante, zlasti v tistih gospodarskih sektorjih, v katerih je sklepanje pogodb s podizvajalci splošno razširjeno, kot je gradbeništvo, pa tudi na novo nastalem gospodarskem področju spletnega platformnega dela“ (6). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO poudarja, da so lahko v nekaterih primerih skrajne in dolgotrajne kršitve človekovih pravic in načela pravne države povezane z drugimi kaznivimi dejanji in malomarnostjo države, kot je navedeno v prelomni sodbi Evropskega sodišča za človekove pravice iz leta 2017, ki je hude oblike izkoriščanja delovne sile delavcev migrantov v nasadih jagod v Nea Manoladi v Grčiji priznalo kot prisilno delo ter navedlo, da je izkoriščanje delovne sile eden od elementov trgovine z ljudmi (7). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | V doslej sprejetih mnenjih je Odbor poudaril potrebo po ukrepih, ki bi hkrati omogočili ustvarjanje pogojev za zakonito priseljevanje in odpravili vzroke nedovoljenega priseljevanja. EESO je zlasti v mnenju na lastno pobudo o predlogu direktive o sankcijah zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, izrazil „nekatere pomisleke glede vsebine predloga direktive, časovnega okvira, v katerem je bil predlog objavljen, in vrstnega reda zakonodajnih predlogov“, poleg tega pa izpostavil „pomen učinkovitega uveljavljanja direktive v državah članicah, ki pa ne bo lahka naloga zaradi pomanjkanja zadostnega števila ustreznih ljudi v nadzornih organih, zaradi težav pri razdelitvi pristojnosti med organi in zaradi velikega števila podjetij, predvidenih za nadzor“, in zaključil, da bi „moč direktive [...] morala biti v njeni dejanski uveljavitvi“. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kljub pozitivnim vidikom sporočila pa EESO dvanajst let po začetku veljavnosti direktive resno dvomi, da imamo na tem področju na voljo pravo sredstvo za boj proti izkoriščanju delavcev migrantov brez urejenega statusa in za ureditev njihovega položaja v državah gostiteljicah. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO tudi meni, da zgolj direktiva o sankcijah zoper delodajalce ne zadostuje za spodbujanje zakonitih migracijskih poti in odpravo nezakonitega priseljevanja. Potreben je celovitejši pristop, ki bo različne določbe EU na področju zakonitih migracij povezal z nacionalnimi prizadevanji za boj proti neprijavljenemu delu. Podjetjem bi bilo treba omogočiti, da lažje zaposlijo migrante, ki imajo ustrezno urejen status, in sicer z enostavnejšimi in jasnejšimi pravili, ki niso preveč birokratska. |
| --- | --- |

3.6

4.   Posebne ugotovitve o sankcijah zoper delodajalce

| 4.1 | Po mnenju EESO je zelo pomembno, da direktiva določa uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih finančnih in kazenskih sankcij, ki bi delodajalce odvrnile od zaposlovanja migrantov brez urejenega statusa. Sankcije bi morale biti veliko višje od ekonomskih koristi, povezanih z zaposlovanjem migrantov brez urejenega statusa (8). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO izpostavlja tudi dodatne upravne ukrepe iz direktive, kot so izguba javnih ugodnosti ali izključitev iz sodelovanja pri javnih naročilih, vračanje javnih subvencij, začasno ali stalno zaprtje poslovnih enot ali odvzem dovoljenja za poslovanje. Obžaluje, da so ti ukrepi še vedno veliko premalo izkoriščeni, čeprav lahko delodajalce učinkovito odvrnejo od zaposlovanja migrantov brez urejenega statusa (9). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Med državami članicami obstajajo precejšnje razlike glede višine finančnih in kazenskih sankcij: finančna sankcija se na primer giblje med 3 000 EUR in 43 000 EUR, zaporna kazen pa od 8 dni do 12 let (10). Vendar bi bilo pomembno imeti pregled nad različnimi sankcijami, ki se uporabljajo v državah članicah. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO poudarja, da države članice s strožjim sistemom sankcioniranja menijo, da višje denarne kazni dobro odvračajo od nezakonitega zaposlovanja, medtem ko države članice, ki uporabljajo manj stroge sankcije ali kjer se tveganje sankcij šteje za nizko v primerjavi z morebitnimi dobički iz nezakonitega zaposlovanja, ugotavljajo, da sankcije niso dovolj odvračilne. Osupljivo je, da je enajst držav članic od leta 2014 spremenilo svojo zakonodajo, da bi zvišale naložene globe (11). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO razume, kot je navedeno v sporočilu, da so razlike v višini glob, ki se uporabljajo v državah članicah, odvisne od različnih elementov, kot so gospodarske razmere in raven minimalne plače v državi članici, vendar meni, da to ne bi smelo upravičevati neodvračilnih sankcij. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Meni, da so tako velike vrzeli v informacijah, ki jih o uporabi kazenskih sankcij zoper delodajalce in o številu začetih postopkov sporočajo države članice, nesprejemljive. Kljub temu lahko iz razpoložljivih elementov že zdaj razberemo, da je imela direktiva omejen učinek na odvračanje od nezakonitega zaposlovanja s sankcijami, zato je EESO primoran močno kritizirati dejstvo, da še vedno ni bilo mogoče vzpostaviti delujočega okvira za učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije po vsej Evropski uniji (12). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO ugotavlja in opozarja, da povratne informacije deležnikov kot zastopnikov sindikatov in nevladnih organizacij, zbrane med ciljno usmerjenimi posvetovanji o tej temi, kažejo, da so sankcije za izkoriščevalske delodajalce očitno nižje od koristi neprijavljenega dela in socialnega dumpinga (13). Vendar delodajalci menijo, da so sankcije dovolj obremenjujoče in da je pomembno izboljšati njihovo učinkovito in sorazmerno uporabo pri izvajanju direktive v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

4.7

5.   Posebne ugotovitve glede ukrepov za zaščito pravic migrantov brez urejenega statusa

| 5.1 | Člen 6(2) in člen 13 direktive migrantom brez urejenega statusa zagotavljata vrsto pravic, tako da so lahko ustrezno obveščeni in lahko vložijo pritožbe zaradi kršitev delovnega prava ter zahtevajo izplačilo neplačane plače. To so ključne določbe za zaščito migrantov pred tveganjem izkoriščanja in zlorabe (14). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO se seznanja s stališči in analizami Komisije na tem področju ter jih podpira, zlasti kar zadeva naslednje elemente:






  (i) | še vedno so potrebna dodatna prizadevanja v zvezi z izvajanjem zaščitnih elementov direktive, zlasti v zvezi z dostopom do informacij in sodnega varstva ter izterjavo dolgovanih plačil ter izdajo začasnih dovoljenj za prebivanje (15); |
| --- | --- | --- |

5.2

(i)

še vedno so potrebna dodatna prizadevanja v zvezi z izvajanjem zaščitnih elementov direktive, zlasti v zvezi z dostopom do informacij in sodnega varstva ter izterjavo dolgovanih plačil ter izdajo začasnih dovoljenj za prebivanje (15);

| (ii) | večina držav članic podaja le splošne podatke o pravicah delavcev, ne pa tudi ciljno usmerjenih informacij, ki so pomembne za poseben položaj delavcev migrantov brez urejenega statusa; |
| --- | --- |

(ii)

večina držav članic podaja le splošne podatke o pravicah delavcev, ne pa tudi ciljno usmerjenih informacij, ki so pomembne za poseben položaj delavcev migrantov brez urejenega statusa;

| (iii) | sodelovanje javnih organov s socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami je ključno za lažje vlaganje pritožb, saj so ti akterji pogosto v neposrednem stiku z delavci in lahko ozaveščajo in obveščajo migrante o njihovih pravicah, gradijo medsebojno zaupanje ter delavcem pomagajo prepoznati, v katerih primerih njihovo delo ni prijavljeno ali so žrtve delovnega izkoriščanja, da lahko vložijo pritožbo. Vloga socialnih partnerjev in nevladnih organizacij je zelo pomembna tudi pri omogočanju lažjega vlaganja pritožb, razkrivanju izkoriščevalskih razmer in zmanjševanju strahu migrantov, da bodo zoper njih začeti postopki vračanja, če jih odkrijejo organi, pristojni za migracije. V veliki večini držav članic zakon tem deležnikom, zlasti sindikatom, daje pomembno vlogo v okviru nacionalnega mehanizma za lažje vlaganje pritožb (16); |
| --- | --- |

(iii)

sodelovanje javnih organov s socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami je ključno za lažje vlaganje pritožb, saj so ti akterji pogosto v neposrednem stiku z delavci in lahko ozaveščajo in obveščajo migrante o njihovih pravicah, gradijo medsebojno zaupanje ter delavcem pomagajo prepoznati, v katerih primerih njihovo delo ni prijavljeno ali so žrtve delovnega izkoriščanja, da lahko vložijo pritožbo. Vloga socialnih partnerjev in nevladnih organizacij je zelo pomembna tudi pri omogočanju lažjega vlaganja pritožb, razkrivanju izkoriščevalskih razmer in zmanjševanju strahu migrantov, da bodo zoper njih začeti postopki vračanja, če jih odkrijejo organi, pristojni za migracije. V veliki večini držav članic zakon tem deležnikom, zlasti sindikatom, daje pomembno vlogo v okviru nacionalnega mehanizma za lažje vlaganje pritožb (16);

| (iv) | migranti brez urejenega statusa, ki so žrtve delovnega izkoriščanja, se soočajo z izzivi pri dostopu do postopkov za izdajo dovoljenj za prebivanje ali pri izpolnjevanju pogojev za izdajo teh dovoljenj. Deležniki poročajo, da žrtve nimajo dostopa do informacij in pravnih nasvetov o možnosti pridobitve dovoljenj za prebivanje in o tem, kako zanje zaprositi ali zahtevati obravnavo vloge. Prav tako ugotavljajo, da je izdaja dovoljenj pogosto povezana s kazenskimi obtožbami zoper določene delodajalce in da je dovoljenje pogojeno s sodelovanjem žrtev v kazenskem postopku, čeprav direktiva tega ne zahteva (17); |
| --- | --- |

(iv)

migranti brez urejenega statusa, ki so žrtve delovnega izkoriščanja, se soočajo z izzivi pri dostopu do postopkov za izdajo dovoljenj za prebivanje ali pri izpolnjevanju pogojev za izdajo teh dovoljenj. Deležniki poročajo, da žrtve nimajo dostopa do informacij in pravnih nasvetov o možnosti pridobitve dovoljenj za prebivanje in o tem, kako zanje zaprositi ali zahtevati obravnavo vloge. Prav tako ugotavljajo, da je izdaja dovoljenj pogosto povezana s kazenskimi obtožbami zoper določene delodajalce in da je dovoljenje pogojeno s sodelovanjem žrtev v kazenskem postopku, čeprav direktiva tega ne zahteva (17);

| (v) | Agencija Evropske unije za temeljne pravice ugotavlja, da migranti brez urejenega statusa v nekaterih državah članicah ne uporabljajo sistemov pritožb. Razlogov za to je lahko več, med drugim pomanjkanje spodbud za delavce, da bi podali prijavo, omejene informacije o njihovih pravicah in razpoložljivem pritožbenem mehanizmu, ekonomske ovire, kot so članarine za sindikate, ki pomagajo samo članom, ter predvsem strah pred tem, da bi jih odkrili, pridržali in vrnili v njihove države izvora (18); |
| --- | --- |

(v)

Agencija Evropske unije za temeljne pravice ugotavlja, da migranti brez urejenega statusa v nekaterih državah članicah ne uporabljajo sistemov pritožb. Razlogov za to je lahko več, med drugim pomanjkanje spodbud za delavce, da bi podali prijavo, omejene informacije o njihovih pravicah in razpoložljivem pritožbenem mehanizmu, ekonomske ovire, kot so članarine za sindikate, ki pomagajo samo članom, ter predvsem strah pred tem, da bi jih odkrili, pridržali in vrnili v njihove države izvora (18);

| (vi) | socialni partnerji in nevladne organizacije imajo prav tako osrednjo vlogo pri spodbujanju in izvajanju zaščitnih ukrepov iz direktive ter pri vključevanju večjega števila migrantov brez urejenega statusa v njihovo področje uporabe. Komisija bo okrepila dialog s socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami, ki zastopajo delavce brez dokumentov, ter pri razvoju teh dejavnosti sodelovala z evropsko platformo za ukrepanje proti neprijavljenemu delu. |
| --- | --- |

(vi)

socialni partnerji in nevladne organizacije imajo prav tako osrednjo vlogo pri spodbujanju in izvajanju zaščitnih ukrepov iz direktive ter pri vključevanju večjega števila migrantov brez urejenega statusa v njihovo področje uporabe. Komisija bo okrepila dialog s socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami, ki zastopajo delavce brez dokumentov, ter pri razvoju teh dejavnosti sodelovala z evropsko platformo za ukrepanje proti neprijavljenemu delu.

| 5.3 | EESO opozarja, da delavci migranti brez urejenega statusa, tudi če jih sindikati, organizacije civilne družbe in javni organi obvestijo o njihovih pravicah, morda ne bodo vložili pritožbe zoper delodajalce, da bi izterjali neizplačane plače ali razkrili morebitne primere izkoriščanja, saj tvegajo, da se jim odredi vrnitev v njihovo državo, da izgubijo dohodek, v nekaterih primerih pa so lahko deležni tudi povračilnih ukrepov delodajalcev. |
| --- | --- |

5.3

6.   Posebne ugotovitve glede inšpekcijskih pregledov

| 6.1 | EESO se strinja s Komisijo, da so inšpekcijski pregledi najpomembnejše orodje za odkrivanje delodajalcev, ki zaposlujejo migrante brez urejenega statusa, in primerov izkoriščanja. Omogočajo, da delodajalci odgovarjajo za svoja dejanja in so kaznovani ter da se uvedejo potrebni ukrepi za zaščito delavcev migrantov brez urejenega statusa, ki so žrtve izkoriščanja. V skladu s členom 13(1) direktive morajo države članice poskrbeti za učinkovite in ustrezne inšpekcijske preglede, ki temeljijo na ocenah tveganja, s katerimi opredelijo sektorje dejavnosti, v katerih obstaja največje tveganje in brez katerih ciljev te direktive ni mogoče doseči (19). EESO poudarja, da je treba – poleg izvajanja učinkovitih inšpekcijskih pregledov – obravnavati tudi druge probleme, povezane z zaposlovanjem nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESO z začudenjem ugotavlja, da v sporočilu nista omenjena niti Evropski organ za delo niti njegovo sodelovanje v evropskih inšpekcijskih pregledih, saj je dobro znano, da številne verige za zaposlovanje delavcev migrantov brez urejenega statusa in njihovo najemanje kot podizvajalcev delujejo na evropski ravni, tako da je treba tudi inšpekcijsko delo izvajati na tej ravni. Meni, da je treba to vprašanje rešiti. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESO se v celoti strinja z ugotovitvami Komisije glede inšpekcijskih pregledov, zlasti z naslednjimi:






  (i) | število inšpekcijskih pregledov, opravljenih v okviru sedanjega sistema, verjetno ne bo odvrnilo delodajalcev od zaposlovanja migrantov brez urejenega statusa. Delež delodajalcev, dejavnih v sektorju, v katerem se izvajajo inšpekcijski pregledi, je običajno zelo majhen, zato lahko menijo, da je ekonomska korist, pridobljena z nezakonitim zaposlovanjem, večja od verjetnosti, da bodo odkriti na podlagi inšpekcijskih pregledov (20); |
| --- | --- | --- |

6.3

(i)

število inšpekcijskih pregledov, opravljenih v okviru sedanjega sistema, verjetno ne bo odvrnilo delodajalcev od zaposlovanja migrantov brez urejenega statusa. Delež delodajalcev, dejavnih v sektorju, v katerem se izvajajo inšpekcijski pregledi, je običajno zelo majhen, zato lahko menijo, da je ekonomska korist, pridobljena z nezakonitim zaposlovanjem, večja od verjetnosti, da bodo odkriti na podlagi inšpekcijskih pregledov (20);

| (ii) | države članice in drugi deležniki poročajo, da imajo organi, pristojni za inšpekcijo dela, pogosto premalo osebja in virov, kar vpliva na število in pogostost opravljenih inšpekcijskih pregledov (21); |
| --- | --- |

(ii)

države članice in drugi deležniki poročajo, da imajo organi, pristojni za inšpekcijo dela, pogosto premalo osebja in virov, kar vpliva na število in pogostost opravljenih inšpekcijskih pregledov (21);

| (iii) | deležniki zato podpirajo zamisel o ločitvi dejavnosti s področja inšpekcije dela in dejavnosti s področja kazenskega pregona ali priseljevanja s „požarnim zidom“, ki bi zagotovil, da migranti brez urejenega statusa, odkriti med inšpekcijskimi pregledi, ne bi bili naznanjeni organom, pristojnim za priseljevanje, za namen postopka vračanja (22). |
| --- | --- |

(iii)

deležniki zato podpirajo zamisel o ločitvi dejavnosti s področja inšpekcije dela in dejavnosti s področja kazenskega pregona ali priseljevanja s „požarnim zidom“, ki bi zagotovil, da migranti brez urejenega statusa, odkriti med inšpekcijskimi pregledi, ne bi bili naznanjeni organom, pristojnim za priseljevanje, za namen postopka vračanja (22).

| 6.4 | Po mnenju EESO je pri tem nesprejemljivo, da se inšpekcijski pregledi v več državah članicah ne osredotočajo na sektorje, izpostavljene tveganju, kar tudi ni v skladu z zahtevami direktive (23). V večini držav članic so tveganju najbolj izpostavljeni kmetijstvo, gradbeništvo, proizvodnja, oskrba na domu in socialne storitve, hotelirstvo in gostinstvo. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESO opozarja na ugotovitve Agencije za temeljne pravice, da lahko inšpekcijski pregledi, ki jih skupaj izvajajo organi za delo in enote za boj proti trgovini z ljudmi ali druge specializirane enote, usposobljene za odkrivanje primerov delovnega izkoriščanja, pomagajo prepoznati migrante, ki so žrtve delovnega izkoriščanja ali trgovine z ljudmi (24). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | V zvezi s tem mnenjem Agencije za temeljne pravice pa EESO ugotavlja, da deležniki in tisti, ki delajo na terenu, poudarjajo, da izkoriščane delavce od tega, da bi med inšpekcijskimi pregledi prijavili svoj položaj, odvrača tveganje, da bodo prijeti in vrnjeni, zlasti kadar inšpekcijske preglede skupaj izvajajo organi, pristojni za inšpekcijo dela, in policijski organi ali organi, pristojni za priseljevanje. |
| --- | --- |

6.6

7.   Posebne ugotovitve glede znatnih vrzeli v informacijah

| 7.1 | Države članice morajo v skladu z direktivo Komisiji vsako leto sporočiti podatke o številu inšpekcijskih pregledov in njihovih rezultatih, o poravnavi obveznosti delodajalcev, o drugih uporabljenih ukrepih in o olajšanju vlaganja pritožb. Te informacije so ključne za oceno izvajanja ukrepov na podlagi direktive in njihovih posledic. Vendar države članice pošiljajo zelo omejene in neenotne informacije, zato so v podatkih o inšpekcijskih pregledih in njihovih rezultatih znatne vrzeli (25). |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Zaradi pomanjkanja zanesljivih in popolnih informacij je težko zanesljivo oceniti, ali je direktiva vplivala na odvračanje od nezakonitega zaposlovanja in njegovo zmanjševanje ter ali so kazenske sankcije v državah članicah učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Boljše zbiranje informacij bi prispevalo k učinkovitejši strategiji izvrševanja na nacionalni ravni in ravni EU (26). |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija ob podpori Evropske migracijske mreže dala pobudo za vzpostavitev informacijskega sistema za poročanje informacij in podatkovno zbirko, ki bosta omogočila, da bodo redni in primerljivi podatki pravočasno na voljo (27). Evropska migracijska mreža je lahko tudi koristno orodje za vzajemno učenje ter izmenjavo praks med državami članicami in ustreznimi deležniki. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | EESO meni, da mora biti omenjena podatkovna zbirka skladna s splošno uredbo o varstvu podatkov in da službe držav članic, pristojne za priseljevanje, ne bodo smele imeti možnosti, da bi to zbirko uporabile bodisi za identifikacijo delavcev brez urejenega statusa bodisi za njihovo vračanje v državo izvora. |
| --- | --- |

7.4

8.   Posebne ugotovitve glede okrepitve ukrepov proti nezakonitemu zaposlovanju

| 8.1 | EESO v celoti podpira naslednja stališča in namere Komisije iz sporočila: |
| --- | --- |

8.1

| 8.1.1 | EU mora za boj proti nedovoljenim migracijam celovito upoštevati vse vidike tega pojava, kot je navedeno v novem paktu. Poleg odpravljanja temeljnih vzrokov migracij, ponovnega zagona boja proti tihotapcem migrantov v partnerstvu s tretjimi državami in hitrejšega odpiranja zakonitih poti za vstop na svoje ozemlje mora EU okrepiti tudi boj proti nezakonitemu zaposlovanju, ki je dejavnik spodbujanja nedovoljenih migracij ter vir izkoriščanja in zlorab. Zato je direktivo treba učinkoviteje izvajati in uporabljati, saj je najpomembnejše orodje, ki ga imamo na voljo, njenega potenciala pa še nismo v celoti izkoristili (28). |
| --- | --- |

8.1.1

| 8.1.2 | Komisija bo poleg tega, da bo države članice podpirala pri izvajanju direktive, tudi stalno spremljala njeno izvajanje in se osredotočila na njeno učinkovito izvrševanje. Po sprejetju navedenega sporočila bo vzpostavila dialog s pristojnimi organi, da bi pridobila dodatne informacije o izvajanju ključnih obveznosti glede sankcij, inšpekcijskih pregledov in zaščite pravic migrantov, ki izhajajo iz direktive, ter si prizadevala poiskati možne rešitve. Po potrebi bo začela postopke za ugotavljanje kršitev (29). |
| --- | --- |

8.1.2

| 8.1.3 | Komisija bo do konca leta 2022 izvedla ukrepe, predstavljene v obravnavanem sporočilu, o doseženih rezultatih pa bo poročala v naslednjem poročilu o izvajanju, ki naj bi bilo pripravljeno najpozneje leta 2024. Odvisno od napredka, doseženega pri uresničevanju priporočil iz obravnavanega sporočila, ter glede na obnovljena prizadevanja za izvajanje in izvrševanje, pa tudi ob upoštevanju možnega razvoja dogodkov na področju nezakonitega zaposlovanja in ocene, ali je direktiva o sankcijah zoper delodajalce še vedno primeren odziv v kontekstu tega razvoja, bo Komisija razmislila, ali je treba obstoječi pravni okvir spremeniti (30). |
| --- | --- |

8.1.3

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Sporočilo COM(2021) 592 final, str. 1.

1

(2)  Glej COM(2021) 592 final, poglavje 1.

2

(3)  Glej COM(2021) 592 final, poglavje 6.

3

(4)  Direktiva 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 168, 30.6.2009, str. 24).

4

(5)  Glej COM(2021) 592 final, uvod.

5

(6)  Glej COM(2021) 592 final, točka 2.3.

6

(7)  Zadeva Chowdury idr. proti Grčiji. Obžalovanja vredne življenjske in delovne razmere v Manoladi so pritegnile pozornost leta 2013, ko so nadzorniki na nasadih začeli streljati in hudo ranili 30 bangladeških delavcev, ki so zahtevali plačilo.

7

(8)  Glej COM(2021) 592 final, poglavje 2.

8

(9)  Glej COM(2021) 592 final, točka 2.3.

9

(10)  Glej COM(2021) 592 final, točki 2.1 in 2.2.

10

(11)  Glej COM(2021) 592 final, točka 2.1.

11

(12)  Glej COM(2021) 592 final, točka 2.2.

12

(13)  Glej COM(2021) 592 final, točka 2.2.

13

(14)  Glej COM(2021) 592 final, poglavje 3.

14

(15)  Glej COM(2021) 592 final, poglavje 3.

15

(16)  Glej COM(2021) 592 final, točka 3.2.

16

(17)  Glej COM(2021) 592 final, točka 3.2.

17

(18)  Glej COM(2021) 592 final, točka 3.2.

18

(19)  Glej COM(2021) 592 final, točka 4.1.

19

(20)  Glej COM(2021) 592 final, točka 4.1.

20

(21)  Glej COM(2021) 592 final, točka 4.1.

21

(22)  Glej COM(2021) 592 final, točka 4.1.

22

(23)  Glej COM(2021) 592 final, točka 4.1.

23

(24)  Glej COM(2021) 592 final, točka 4.1.

24

(25)  Glej COM(2021) 592 final, poglavje 5.

25

(26)  Glej COM(2021) 592 final, poglavje 5.

26

(27)  Glej COM(2021) 592 final, poglavje 5.

27

(28)  Glej COM(2021) 592 final, poglavje 6.

28

(29)  Glej COM(2021) 592 final, poglavje 6.

29

(30)  Glej COM(2021) 592 final, poglavje 6.

30

---

PRILOGA

Naslednji amandma, ki je bil med razpravo zavrnjen, je prejel vsaj četrtino glasov (člen 59(3) Poslovnika):

AMANDMA 5

SOC/705 – Sankcije zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav

Točka 1.7(i.), tretja alineja

Spremeni se tako:

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| — | v zvezi s strategijo inšpekcijskih pregledov pojasnijo, da se pregledi ne bodo izvajali v sodelovanju z organi, pristojnimi za migracije, in da inšpektorji za delo tem organom niso dolžni poročati o migrantih brez urejenega statusa, ki so morda na delovnih mestih, kjer se izvaja inšpekcijski pregled; |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

—

v zvezi s strategijo inšpekcijskih pregledov pojasnijo, da se pregledi ne bodo izvajali v sodelovanju z organi, pristojnimi za migracije, in da inšpektorji za delo tem organom niso dolžni poročati o migrantih brez urejenega statusa, ki so morda na delovnih mestih, kjer se izvaja inšpekcijski pregled;

| — | pozovejo k pojasnitvi strategije pregledov inšpektoratov za delo in njihove poklicne odgovornosti za odkrivanje migrantov brez urejenega statusa. EESO ugotavlja, da inšpektorati za delo in organi, pristojni za migracije, pogosto skupaj izvajajo inšpekcijske preglede z namenom izvrševanja pravil o priseljevanju. Priznati je treba, da ti lahko ti pregledi izkoriščane delavce odvrnejo od tega, da bi svoje izkušnje delili z inšpektorji. Zato si EESO želi jasno opredelitev strategije pregledov, ki jih izvajajo inšpektorati za delo, in njihove pravne odgovornosti; |
| --- | --- |

—

pozovejo k pojasnitvi strategije pregledov inšpektoratov za delo in njihove poklicne odgovornosti za odkrivanje migrantov brez urejenega statusa. EESO ugotavlja, da inšpektorati za delo in organi, pristojni za migracije, pogosto skupaj izvajajo inšpekcijske preglede z namenom izvrševanja pravil o priseljevanju. Priznati je treba, da ti lahko ti pregledi izkoriščane delavce odvrnejo od tega, da bi svoje izkušnje delili z inšpektorji. Zato si EESO želi jasno opredelitev strategije pregledov, ki jih izvajajo inšpektorati za delo, in njihove pravne odgovornosti;

Obrazložitev

Namen amandmaja je pojasniti vlogo inšpektorjev in poudariti, da so ti v okviru svojih delovnih obveznosti dolžni poročati organom o migrantih brez urejenega statusa, ki so morda na delovnih mestih, kjer se izvaja inšpekcijski pregled. Hkrati se priznava, da lahko skupni inšpekcijski pregledi izkoriščane delavce odvrnejo od tega, da bi ob tej priložnosti povedali svoje izkušnje. Pojasnitev strategije pregledov inšpektorjev za delo bi bila zelo dobrodošla.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 48 |
| --- | --- |
| Proti: | 70 |
| Vzdržani: | 16 |

Za:

48

Proti:

70

Vzdržani:

16

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/90 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/90

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Prenovljen akcijski načrt EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2021–2025)

(COM(2021) 591 final)

(2022/C 290/15)

| Poročevalec: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Poročevalec:

José Antonio MORENO DÍAZ

Soporočevalec:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Zaprosilo | Evropska komisija, 1. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 7. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 212/0/5 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 1. 12. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

7. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

212/0/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Tihotapljenje migrantov je čezmejna kriminalna dejavnost, ki ogroža življenja ljudi, krši temeljne pravice in ovira urejeno upravljanje migracijskih tokov. V zadnjih 20 letih tihotapljenje ljudi narašča zaradi več dejavnikov izseljevanja iz držav izvora (kot so kršitve človekovih pravic, nasilje, konflikti, neenakosti, gospodarski in okoljski dejavniki itd.), pa tudi zaradi pomanjkanja zakonitih možnosti vstopa na ozemlje številnih držav. Zaradi omejitev, ki so se zaradi pandemije COVID-19 še povečale, se je povečalo tudi število ljudi, ki uporabljajo nezakonite mreže z vsemi tveganji, ki jih to prinaša. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Cilji evropske migracijske politike so bili že na začetku med drugim boj proti tej kriminalni dejavnosti, preprečevanje kriminalnim mrežam, da bi izkoriščale migrante, in zmanjšanje spodbud za nedovoljene migracije. Prenovljen akcijski načrt EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2021–2025) je treba razumeti kot orodje za nadaljevanje in izboljšanje boja Evropske unije proti tej kriminalni dejavnosti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Po podatkih Europola je več kot 90 % oseb, ki so v Evropsko unijo vstopile nedovoljeno, del svoje poti opravilo s pomočjo tihotapskih mrež. V okviru boja proti tihotapljenju migrantov je prednostna naloga Evropske unije sodelovanje s partnerskimi državami, da se zmanjšajo spodbude za ta nevarna potovanja, odpravijo temeljni vzroki nedovoljenih migracij, spodbudijo dovoljene migracije ter zakonite in varne poti v države Evropske unije, okrepi upravljanje skupnih meja, odpravijo dejavniki privlačnosti, kot je delo na črno, ter olajšata vračanje in reintegracija oseb, ki so na ozemlju EU in nimajo urejenega statusa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja prenovljen akcijski načrt EU in v njem predlagan celovit pristop kot nadaljevanje prizadevanj Evropske unije za boj proti tihotapljenju migrantov. Jasno je, da tihotapljenje kot kriminalna dejavnost ogroža življenja migrantov in krši njihove pravice. Ljudje, ki si prizadevajo za vstop na ozemlje EU, se s tem neupravičeno izkoriščajo, poleg tega pa je ogrožena tudi evropska varnost. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO razume, da je varovanje zunanjih meja prednostna naloga Evropske unije, vendar opozarja, da je treba pri tem vedno spoštovati človekove pravice in nedotakljivost mednarodnega javnega prava, vedno zaščititi ljudi in se izogniti kriminalizaciji solidarnosti. Vsekakor pa boj proti tihotapljenju migrantov nikoli ne sme biti usmerjen proti samim migrantom ali humanitarni pomoči in podpori zanje. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da se je treba proti tihotapljenju migrantov boriti po pristopu „celotne poti“. To pomeni, da je treba okrepiti predlagane ukrepe proti tihotapskim mrežam, in sicer izboljšati pravosodno in policijsko sodelovanje ter sodelovanje in dialog s sosednjimi državami v boju proti tihotapskim mrežam, okrepiti ukrepe za preprečevanje izkoriščanja in zaščito pretihotapljenih oseb ter se bolj usklajeno in odločneje boriti proti nerednim zaposlitvam in izkoriščanju delovne sile. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO se strinja, da je treba odpraviti povpraševanje, da bi mrežam za tihotapljenje ljudi preprečili ustvarjanje dobička, in opozarja na motnje, ki lahko nastanejo, če se obravnava samo stran ponudbe (mreže). V zvezi s tem poudarja, da so zakonite, učinkovite in varne poti ter varstvo pravice do azila ključni za onemogočitev velikega dela tega nezakonitega posla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO tudi strogo obsoja instrumentalizacijo migrantov in prosilcev za azil za namene destabilizacije EU (1). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO opozarja, da zaščita ljudi ter zagotavljanje zdravstvene oskrbe (2) in solidarnostne pomoči ne smeta biti kriminalizirana in obravnavana na enak način kot tihotapske mreže. Preganjati ju je treba le, ko se izvajata namenoma in s ciljem neposrednega ali posrednega pridobivanja finančne ali druge materialne koristi (3). Izrecno je trebe vključiti klavzulo o obvezni izjemi od odgovornosti, če so se dejanja pomoči ali podpore izvajala iz humanitarnih razlogov. |
| --- | --- |

1.9

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Tihotapljenje migrantov je čezmejna kriminalna dejavnost, ki ogroža življenja ljudi, krši temeljne pravice in ovira urejeno upravljanje migracijskih tokov. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V zadnjih 20 letih tihotapljenje ljudi narašča zaradi več dejavnikov izseljevanja iz držav izvora (kot so kršitve človekovih pravic, nasilje, konflikti, neenakosti, gospodarski in okoljski dejavniki itd.), pa tudi zaradi pomanjkanja zakonitih možnosti vstopa na ozemlje številnih držav. Zaradi omejitev, ki so se zaradi pandemije COVID-19 še povečale, se je povečalo tudi število ljudi, ki uporabljajo nezakonite mreže z vsemi tveganji, ki jih to prinaša (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Najpomembnejša razlika med tihotapljenjem migrantov in trgovino z ljudmi je, da migranti v postopku migracij prostovoljno sodelujejo in plačajo storitve tihotapca, da bi prečkali državno mejo, medtem ko trgovci z ljudmi s temi osebami trgujejo za namene dela, spolnega izkoriščanja ali odvzem organov in so to žrtve, ki potrebujejo pomoč in podporo. Trgovanje z ljudmi ni nujno čezmejno. Oba pojava sta pogosto povezana, saj lahko tihotapljene osebe postanejo žrtve trgovine z ljudmi za namene delovnega, spolnega ali drugega izkoriščanja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Cilji evropske migracijske politike so bili že na začetku med drugim boj proti tej kriminalni dejavnosti, preprečevanje kriminalnim mrežam, da bi izkoriščale migrante, in zmanjšanje spodbud za nedovoljene migracije. V paktu o migracijah in azilu, ki ga je Evropska komisija predstavila leta 2020, je navedeno, da je boj proti tihotapljenju migrantov prednostna naloga in da bo EU „okrepila sodelovanje z državami izvora in tranzita, da bi preprečila nevarna potovanja in nezakonite prehode, med drugim tudi s prilagojenimi partnerstvi za boj proti tihotapljenju migrantov s tretjimi državami“. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Po podatkih Europola je več kot 90 % oseb, ki so v Evropsko unijo vstopile nedovoljeno, del svoje poti opravilo s pomočjo tihotapskih mrež. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Prenovljen akcijski načrt EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2021–2025) je treba razumeti kot orodje za nadaljevanje boja Evropske unije proti tej kriminalni dejavnosti. Tihotapljenje migrantov je treba šteti ne le za migracijski izziv, temveč tudi za varnostno grožnjo na zunanjih mejah EU. Ključno vprašanje je, kako ustrezno upravljati in zaščititi zunanje meje EU ob spoštovanju mednarodnega pravnega okvira in temeljnih pravic. Da bi preprečili tihotapljenje migrantov v EU, mora EU okrepiti skupne standarde in postopke, pri tem pa spoštovati človekove pravice in mednarodne standarde. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V okviru boja proti tihotapljenju migrantov je prednostna naloga Evropske unije sodelovanje s partnerskimi državami, da se zmanjšajo spodbude za ta nevarna potovanja, odpravijo različni temeljni vzroki nedovoljenih migracij, spodbudijo dovoljene migracije ter zakonite in varne poti v države Evropske unije, okrepi upravljanje skupnih meja ter olajšata vračanje in reintegracija oseb, ki so na evropskem ozemlju in nimajo urejenega statusa (5). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Boj proti tihotapljenju ljudi vključuje tudi okrepljeno izvajanje direktive o sankcijah zoper delodajalce (6) in razumevanje, da je nezakonito delo dejavnik, ki privlači nedovoljene migracije, in je lahko povezano s tihotapljenjem migrantov: ne smemo pozabiti, da so tuji delavci brez urejenega statusa v EU zato, ker obstajajo neredni delodajalci, ki jim zagotavljajo nezakonito delo, ki ne zadošča minimalnim delovnim pogojem glede plačila, delovnika, zdravstvenega varstva, varnosti itd. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | V prenovljenem akcijskem načrtu EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2021–2025) se upoštevajo rezultati usmerjenih posvetovanj in javnega posvetovanja od 19. marca do 11. junija 2021. Ta načrt s prispevanjem k onemogočanju kriminalnih dejavnosti podpira tudi cilje strategije EU za varnostno unijo (7), strategije EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (8) in strategije EU za boj proti trgovini z ljudmi (2021–2025) (9). |
| --- | --- |

2.9

3.   Ugotovitve v zvezi s prenovljenim akcijskim načrtom EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2021-2025)

| 3.1 | EESO pozdravlja prenovljeni akcijski načrt EU in celoviti pristop, predlagan v njem, kot nadaljevanje prizadevanj Evropske unije za boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Jasno je, da tihotapljenje kot kriminalna dejavnost ogroža življenja migrantov in krši njihove pravice. Ljudje, ki si prizadevajo za vstop na ozemlje EU, se s tem tudi neupravičeno izkoriščajo. EESO zato meni, da je treba vzpostaviti mehanizme in orodja, potrebne za boj proti tej kriminalni dejavnosti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO razume, da je varovanje zunanjih meja ravno tako prednostna naloga Evropske unije, vendar opozarja, da je treba pri tem vedno spoštovati človekove pravice in nedotakljivost mednarodnega javnega prava, vedno zaščititi ljudi in se izogniti kriminalizaciji solidarnosti. Vsekakor pa boj proti tihotapljenju migrantov nikoli ne sme biti usmerjen proti samim migrantom ali humanitarni pomoči in podpori zanje. Ne sme biti niti izgovor za odpravo pravice do azila ne v EU ne v svetu. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Zaščita ljudi ter zagotavljanje zdravstvene oskrbe (10) in solidarnostne pomoči ne smeta biti kriminalizirana in obravnavana enako kot tihotapske mreže. Preganjati ju je treba le, ko se izvajata namenoma in s ciljem neposrednega ali posrednega pridobivanja finančne ali druge materialne koristi (11). Izrecno je trebe vključiti klavzulo o obvezni izjemi od odgovornosti, če so se dejanja pomoči ali podpore izvajala iz humanitarnih razlogov. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO meni, da se je treba proti tihotapljenju migrantov boriti po pristopu „celotne poti“ in upoštevati, da je pomanjkanje zakonitih in varnih poti eden od razlogov za razmah tihotapskih mrež. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni tudi, da je mogoče nezakonito delo povezati z mrežami za tihotapljenje ljudi, ki se pogosto znajdejo v položaju izkoriščanih delavcev. Zato je prepričan, da bi si morali prizadevati za boljše izvajanje direktive o sankcijah zoper delodajalce ter za bolj usklajen in odločnejši boj proti nerednim zaposlitvam in izkoriščanju delavcev. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO meni, da je treba predlagane ukrepe za boj proti tihotapskim mrežam okrepiti z izboljšanjem pravosodnega in policijskega sodelovanja, podpiranjem dela Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT) in Eurojusta ter izboljšanjem zbiranja informacij in kampanj za ozaveščanje o tveganjih tihotapljenja migrantov v državah izvora. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO pozdravlja dejstvo, da ta celoviti pristop vključuje tudi izboljšanje sodelovanja in dialoga s sosednjimi državami v boju proti tihotapskim mrežam, vendar opozarja na tveganje, da bi z zgrešeno uporabo pojmov, kot sta vračanje in reintegracija, negativno vplivali na sodelovanje s temi državami, s tem pa bi se lahko mreže tihotapcev nazadnje še okrepile. V zvezi s tem je treba navesti, da je Komisija v svojem sporočilu pravilno opozorila na to, da imajo državni akterji vse večjo vlogo pri umetnem ustvarjanju in omogočanju nedovoljenih migracij za spodbujanje destabilizacije EU. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO meni, da je bistveno okrepiti ukrepe za preprečevanje izkoriščanja pretihotapljenih oseb in jim zagotoviti zaščito. Po njegovem mnenju je treba v zvezi s tem razvijati pilotne ukrepe, ki sledijo pristopu celotne poti, v njih pa sodelujejo uprave in socialni akterji iz držav izvora ter tranzitnih in ciljnih držav. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO ocenjuje, da je razvoj operativnih partnerstev za boj proti tihotapljenju s tretjimi državami pomemben, vendar opozarja, da se s temi sporazumi ne sme kršiti vodilnih načel Evropske unije niti se jih ne sme sklepati z državami, v katerih prihaja do sistematičnih kršitev človekovih pravic. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO meni, da so v prenovljenem akcijskem načrtu EU za boj proti tihotapljenju migrantov (2021–2025) ustrezno opredeljena tveganja, ki jih povzroča ta kriminalna dejavnost, ter pravilno ugotovljeno, da se tihotapske mreže hitro prilagajajo na okoliščine in s pridom uporabljajo nove tehnologije. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO se strinja, da je treba odpraviti povpraševanje, da bi mrežam za tihotapljenje ljudi preprečili ustvarjanje dobička, kot je določeno v prenovljenem akcijskem načrtu, in opozarja na motnje, ki lahko nastanejo, če se obravnava samo stran ponudbe (mreže), ne da bi razumeli, da so za zmanjšanje povpraševanja potrebne strukturne reforme. V zvezi s tem poudarja, da so zakonite, učinkovite in varne poti ter varstvo pravice do azila ključni za onemogočitev velikega dela tega nezakonitega posla. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO je zaskrbljen, da bi lahko izboljšanje preprečevanja tihotapljenja – kar je tudi njegov cilj – pomenilo kršitev mehanizmov za pomoč ranljivim migrantom. Poudarja, da se je v zadnjih mesecih povečalo število ukrepov strank in vlad za kriminalizacijo dejanj solidarnosti. Opozarja, da zaščita ranljivih ljudi ter zagotavljanje zdravstvene oskrbe (12) in solidarnostne pomoči ne smeta biti kriminalizirana in obravnavana na enak način kot tihotapske mreže (13). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO meni, da je treba posebno pozornost nameniti žrtvam tihotapljenja, zlasti ranljivejšim, kot so mladoletniki (brez spremstva) (14), invalidi in ženske (15). Poziva Evropsko komisijo, naj pripravi direktivo o zaščiti mladoletnih migrantov brez spremstva, ki bo zagotavljala spoštovanje največje koristi otroka. Poleg tega je treba vlogo akterjev civilne družbe, socialnih subjektov in nevladnih organizacij, ki pomagajo žrtvam tihotapljenja in jim nudijo podporo, priznati kot humanitarna dejanja, da se okrepijo načela EU. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO priznava, da je načrt ustrezen in da jasno obravnava sedanje težave z instrumentaliziranimi migracijami, pri katerih je neposredna vključenost državnih akterjev očitna. Podobno kot Evropski svet (16) odločno obsoja instrumentalizacijo migrantov in prosilcev za azil za namene destabilizacije, kot smo bili nedavno priča na mejah z Marokom in zlasti Belorusijo (17). |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESO poudarja, da morajo države članice poleg celotnega zakonodajnega okvira EU vedno spoštovati tudi mednarodne obveznosti, vključno z Ženevsko konvencijo iz leta 1951 in Newyorškim protokolom iz leta 1967, ki urejata pravico do azila. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Opredelitev migracij kot grožnje in predstavljanje migrantov kot nevarnih pomenita razčlovečenje ljudi in koristita samo tistim, ki jih želijo izkoristiti zaradi geostrateških ali nacionalnih političnih interesov. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EESO obžaluje, da se boju proti tihotapljenju migrantov namenja več pozornosti kot boju proti trgovini z ljudmi, ki je še vedno najdonosnejša kriminalna dejavnost in pomeni ne le kršitev človekovih pravic, temveč tudi dejansko grožnjo za nacionalno varnost, gospodarsko rast in trajnostni razvoj (18). |
| --- | --- |

3.18

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mnenje EESO REX/554, v pripravi.

1

(2)  Izjava Stalnega odbora evropskih zdravnikov o kriminalizaciji dejanj solidarnosti. Glej tudi poročilo Evropskega parlamenta (2019): Fit for purpose?
  The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update (Ustrezna svojemu namenu? Direktiva o pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju ter kriminalizacija humanitarne pomoči migrantom brez urejenega statusa: posodobitev iz leta 2018).

2

Fit for purpose?

The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update

(3)  Člen 6 Protokola OZN proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu.

3

(4)  Global Initiative, The Global Illicit Economy (Svetovno nezakonito gospodarstvo), 2021.

4

The Global Illicit Economy

(5)  UL C 517, 22.12.2021, str. 86.

5

(6)  Direktiva 2009/52/ES.

6

(7)  COM(2020) 605 final.

7

(8)  COM(2021) 170 final.

8

(9)  COM(2021) 171 final.

9

(10)  Izjava Stalnega odbora evropskih zdravnikov o kriminalizaciji dejanj solidarnosti. Glej tudi poročilo Evropskega parlamenta (2019): Fit for purpose?
  The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update (Ustrezna svojemu namenu? Direktiva o pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju ter kriminalizacija humanitarne pomoči migrantom brez urejenega statusa: posodobitev iz leta 2018).

10

Fit for purpose?

The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update

(11)  Člen 6 Protokola OZN proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu.

11

(12)  Izjava Stalnega odbora evropskih zdravnikov o kriminalizaciji dejanj solidarnosti. Glej tudi poročilo Evropskega parlamenta (2019) Fit for purpose?
  The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update (Ustreza svojemu namenu? Direktiva o pomoči pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju ter kriminalizacija humanitarne pomoči migrantom brez urejenega statusa: posodobitev iz leta 2018).

12

Fit for purpose?

The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update

(13)  Strokovni svet za pravo nevladnih organizacij konference mednarodnih vladnih organizacij pri Svetu Evrope: Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe Member States (Uporaba kazenskega prava za omejevanje dela nevladnih organizacij, ki pomagajo beguncem in drugim migrantom, v državah članicah Sveta Evrope), 2019.

13

Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe Member States

(14)  UL C 429, 11.12.2020, str. 24.

14

(15)  Cilj 9 Globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah: „Krepitev meddržavnega ukrepanja v primeru tihotapljenja migrantov“. Tudi točka 25(c): Priprava protokolov za sodelovanje na migracijskih poteh, ki bodo upoštevali enakost spolov in skrb za otroke ter določali vse faze postopkov za ustrezno prepoznavanje pretihotapljenih migrantov in nudenje pomoči.

15

(16)  JOIN(2021) 32 final, Odziv na državno podprto instrumentalizacijo migrantov na zunanjih mejah.

16

(17)  https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/presentations/eesc-expresses-its-concern-about-situation-border-belarus

17

(18)  Bigio, J., & Vogelstein, R. B.: Ending Human Trafficking in the Twenty-First Century (Odprava trgovine z ljudmi v 21. stoletju), Council on Foreign Relations, 2021.

18

Ending Human Trafficking in the Twenty-First Century

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/95

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Boljši delovni pogoji za močnejšo socialno Evropo: izkoriščanje vseh prednosti digitalizacije za prihodnost dela

(COM(2021) 761 final)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu

(COM(2021) 762 final)

(2022/C 290/16)

| Poročevalka: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Poročevalka:

Cinzia DEL RIO

| Zaprosilo | Evropski parlament, 17. 1. 2022
  Svet Evropske unije, 4. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 7. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 149/80/18 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 17. 1. 2022

Svet Evropske unije, 4. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

7. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

149/80/18

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Pandemija je poudarila nekatere spremembe v svetu dela, ki so že potekale, in pospešila širitev vseh vrst platformnega dela, s čimer sta se okrepila rast in vpliv digitalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja predlog Evropske komisije za direktivo o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu (COM(2021) 762) v okviru izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. Ta regulativni poseg, katerega cilj bi moral biti določitev jasnih opredelitev meril za razvrščanje odnosov med delodajalci in delojemalci ter urejanje uporabe algoritmov, bi moral zagotoviti dostop do socialne zaščite in pravic ter varstva delavcev in njihovih pravic. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO je že v več predhodnih mnenjih, ki so pomembna tudi za to mnenje, opozoril na priložnosti in izzive, povezane s platformnim delom, ter na potrebo po določitvi jasnih in pravičnih pravil, da bi zagotovili lojalno konkurenco na notranjem trgu, učinkovito uresničevanje pravic delavcev in boljše delovne pogoje. Splošni cilj je uveljaviti in okrepiti notranji trg z zagotovitvijo enakih konkurenčnih pogojev za vse akterje. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO je poudaril, da platformno gospodarstvo prinaša priložnosti za podjetja in delavce. Podjetja lahko dosežejo nove trge, zmanjšajo stroške in izkoristijo inovacije na področju digitalnih tehnologij ter dostop do globalne in lokalne delovne sile, da izboljšajo učinkovitost in povečajo produktivnost. Delavci imajo nove priložnosti za ustvarjanje dohodka in zaposlitev, ki so vse bolj pomembne in so celo kritičnega pomena za ranljive skupine, kot so mladi, migranti in ženske. Te priložnosti je treba obravnavati na socialno trajnosten način. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Med pomisleki, izraženimi v zvezi z delovnimi pogoji v platformnem gospodarstvu, so bolj omejen dostop do socialne zaščite in socialne varnosti, tveganja za zdravje in varnost, negotova zaposlitev, razdrobljen delovni čas in neustrezna stopnja dohodka ter težave pri zagotavljanju priznavanja kolektivnih pravic. Te pomisleke je treba obravnavati in razviti uravnotežene rešitve na ustreznih ravneh, tj. na evropski in nacionalni ravni, ter prek kolektivnih pogajanj, v katera so vključene platforme. EESO meni, da je treba zagotoviti enako obravnavo tradicionalnih podjetij in podjetij, ki uporabljajo digitalna sredstva na podlagi funkcij algoritmičnega upravljanja za upravljanje organizacije dela in delovnih razmerij: za usmerjanje, nadzor in/ali organizacijsko moč. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Digitalne platforme dela se razlikujejo po velikosti. V zvezi s platformnimi malimi in srednjimi podjetji (MSP) je treba upoštevati druge izzive, med drugim izzive v zvezi s stroški, povezanimi z infrastrukturo, upravnimi bremeni in prilagajanjem digitalni preobrazbi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO priznava, da je prožnost delovnega časa lahko pozitiven element platformnega dela. Dobrodošel je zlasti za tiste, ki se zanašajo na platformno delo kot dodaten vir dohodka. Vendar mora prožnost vedno temeljiti na spoštovanju temeljnih socialnih in delovnih standardov, zagotovljenih s pravom EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO se strinja, da sta pravna kvalifikacija delovnega razmerja in njegovo jasno razlikovanje od resnične samozaposlitve ključna za zagotavljanje pravne varnosti za podjetja in delavce ter pravic in zaščite delavcev. Vendar je to vprašanje v različnih državah članicah obravnavano različno. Zakonske določbe o posebnih področjih, sodne odločbe, izdane v zvezi z delovnimi spori, in kolektivne pogodbe v ciljnih segmentih platformnega dela povzročajo razdrobljenost obstoječe ureditve v EU in razlike v načinu obravnave platformnih delavcev v državah članicah. Jasno je treba opredeliti pravno odgovornega delodajalca, in sicer v smislu davkov in prispevkov za socialno varnost ter zaradi vzpostavitve postopkov kolektivnih pogajanj. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Evropa ne more imeti različnih regulativnih pristopov k istim izzivom. EESO podpira cilj zakonodajnega predloga Evropske komisije, da se obravnavajo te zelo različne ureditve v državah članicah. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poudarja, da morajo novi predpisi direktive temeljiti na socialnem pravnem redu EU in vsebovati jasne opredelitve, ki ne bi smele biti v nasprotju s pravnim redom, kolektivnimi pogodbami ali sodno prakso sodišč v posameznih državah članicah. Direktiva bi morala biti jasen pravni okvir, ki se na nacionalni ravni prilagodi nacionalni zakonom in praksam, ter spodbujati zlasti postopke kolektivnih pogajanj. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | V tem mnenju so obravnavani zlasti naslednji vidiki predlagane direktive:

  Merila za razvrstitev: EESO poudarja, da so merila za razvrstitev iz člena 4 predloga nejasna in dvoumna ter ne odražajo dinamičnega in hitrega razvoja digitalnega trga. Nenehno bi jih bilo treba posodabljati. Primerneje bi bilo navesti, da domneva o zaposlitvi deluje v prid posameznim delavcem, ki na podlagi specifičnih funkcij usmerjanja, nadzora in/ali organizacijske moči, ki jih zadevna digitalna platforma izvaja z algoritmičnim upravljanjem, zagotavljajo svoje delo in/ali storitve, zato bi bilo primerneje določiti merila glede na te funkcije. EESO se strinja, da imajo platforme možnost izpodbijanja domneve o zaposlitveni naravi. |
| --- | --- |

1.11

Merila za razvrstitev: EESO poudarja, da so merila za razvrstitev iz člena 4 predloga nejasna in dvoumna ter ne odražajo dinamičnega in hitrega razvoja digitalnega trga. Nenehno bi jih bilo treba posodabljati. Primerneje bi bilo navesti, da domneva o zaposlitvi deluje v prid posameznim delavcem, ki na podlagi specifičnih funkcij usmerjanja, nadzora in/ali organizacijske moči, ki jih zadevna digitalna platforma izvaja z algoritmičnim upravljanjem, zagotavljajo svoje delo in/ali storitve, zato bi bilo primerneje določiti merila glede na te funkcije. EESO se strinja, da imajo platforme možnost izpodbijanja domneve o zaposlitveni naravi.

| 1.12 | EESO opozarja, da posebna razsežnost algoritmičnega upravljanja, ki znatno vpliva na delavce, morda ne velja za opredelitev domneve delovnega razmerja, ki vključuje registrirane strokovnjake ali člane nacionalnih poklicnih združenj, kjer ta obstajajo. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Pravila o algoritmičnem upravljanju: EESO se strinja, da algoritmično upravljanje pomembno vpliva na delovne pogoje ter da bi bilo treba pri njem zagotoviti preglednost in odgovornost v razmerju do delavcev in podjetij. Algoritmično upravljanje, s katerim se izvaja nadzor, dodeljujejo naloge, dajejo neposredna navodila, ki omejujejo stopnjo avtonomije, in ocenjujejo delavci, vključno z njihovo uspešnostjo in ravnanjem, pa tudi njihov zaslužek in delovni pogoji, lahko privede celo do odpustitve. V direktivi bi moralo biti izrecno navedeno, da se pravice, določene v poglavju 3, uporabljajo v vseh primerih, v katerih se algoritmično upravljanje uporablja v okviru zaposlitve. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO meni, da bi morali imeti vsi platformni delavci zagotovljeno pravico do prenosljivosti podatkov in do prenosa svojih podatkov s platform, vključno s podatki o znanjih in spretnostih. Poleg tega bi bilo treba dodati dodatne določbe za uveljavljanje pravice do pregleda avtomatiziranih ali polavtomatiziranih odločitev. Odločitve, ki bi lahko bistveno vplivale na delovno razmerje, bi morali sprejemati ljudje. EESO pozdravlja dejstvo, da gre predlog Evropske komisije v to smer. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO poudarja pomen učinkovitega izvrševanja na podlagi tesnejšega sodelovanja med organi za varstvo podatkov in inšpektorati za delo ter potrebo po pojasnitvi odgovornosti, med drugim v čezmejnih primerih. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Kolektivne pravice: EESO poudarja, da bi moral člen 14 direktive vključevati izrecno sklicevanje na sindikate, ki imajo pravico do kolektivnih pogajanj. Poleg tega bi bilo treba pravice do obveščanja in posvetovanja ter pravico do kolektivnih pogajanj razširiti na vse platformne delavce. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Direktiva bi morala zagotoviti poštene postopke prekinitve pogodbe o zaposlitvi za platformne delavce ter postopke obveščanja in posvetovanja v primeru kolektivnega odpuščanja. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESO v skladu s cilji evropskega programa znanj in spretnosti poudarja, da morajo biti platformni delavci deležni ustreznega usposabljanja in prejeti informacije, ki bi lahko bile na voljo v različnih jezikih, o uporabi in delu na zadevni platformi, ter o možnostih za izboljšanje svojih digitalnih znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

1.18

2.   Uvod – ozadje

| 2.1 | Pandemija COVID-19 je pospešila uporabo platformnega dela in poudarila nekatere spremembe v svetu dela, ki so že potekale. EESO je že poudaril, da platformno gospodarstvo prinaša priložnosti za podjetja in delavce. Digitalne platforme dela, ki posredujejo delo, so hitro prodrle v številne gospodarske sektorje. Podjetja lahko dosežejo nove trge, zmanjšajo stroške in izkoristijo inovacije na področju digitalnih tehnologij ter dostop do globalne in lokalne delovne sile, da izboljšajo učinkovitost in povečajo produktivnost. Delavci imajo nove priložnosti za ustvarjanje dohodka in zaposlitev, ki so vse bolj pomembne in so celo kritičnega pomena za ranljive skupine, kot so mladi, migranti in ženske. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vendar pa obstajajo tudi izzivi, povezani s pravicami delavcev, obdavčitvijo, porazdelitvijo bogastva in trajnostnostjo, ki jih je treba obravnavati na evropski ravni (1). Platformno delo postaja pomemben element novega produkcijskega okvira gospodarskih dejavnosti, povezanih z digitalnim razvojem in prehodom. EESO je priložnosti in tveganja že poudaril v več predhodnih mnenjih (2), ki so pomembna tudi za to mnenje, ter pozval k regulativnemu posegu na evropski ravni z jasnimi opredelitvami meril za razvrščanje odnosov med delodajalci in delojemalci, urejanje uporabe algoritmov ter zagotavljanje dostopa do socialne zaščite in pravic ter varstva delavcev in njihovih pravic. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zaradi slabega ekonomskega položaja številnih delavcev, ki delajo prek zelo raznolikih digitalnih platform dela, se povečujejo tveganja za zdravje in varnost (3) ter prekarnost dela (4) – pojav, ki ga je težko opredeliti znotraj natančnih in specifičnih nacionalnih geografskih meja. Poleg tega se v večini pravnih sistemov EU slabijo mehanizmi splošne in socialne zaščite za delavce z nestandardnimi in netipičnimi oblikami zaposlitve. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO priznava, da je prožnost delovnega časa lahko pozitiven element platformnega dela. Dobrodošel je zlasti za tiste, ki se zanašajo na platformno delo kot dodaten vir dohodka. Kljub temu mora prožnost vedno temeljiti na spoštovanju temeljnih socialnih in delovnih standardov, zagotovljenih s pravom EU, urejati pa jo je mogoče z nacionalnimi predpisi ali kolektivnimi pogodbami na podlagi zadevnega pravnega okvira EU. To je zlasti pomembno za mlade, ki imajo razdrobljen delovni čas, nizke in neustrezne stopnje dohodka ter morajo plačevati socialne prispevke za pokojnino (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Odnosi med delodajalcem in delojemalcem, ki nastajajo in se razvijajo na digitalnih platformah dela v posameznih državah članicah, so zelo različni, kar ne prispeva k oblikovanju enotne nacionalne rešitve glede priznanja potrebne socialne zaščite, potrebnih ukrepov za varnost in zdravje pri delu, ustrezne stopnje dohodka, ustreznega delovnega časa in dostojnih delovnih pogojev. Te različne oblike odnosov med delodajalci in delojemalci ter slabe individualne in kolektivne zaščite na nacionalni ravni se na ravni EU množijo, kar ustvarja pogoje za socialni damping in nelojalno konkurenco, ki ogrožata učinkovitost evropskih in nacionalnih standardov varstva dela. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Digitalne platforme dela, ki jih je mogoče razvrstiti v dve širši kategoriji, in sicer platforme za spletno delo in platforme za delo na lokaciji, se razlikujejo po velikosti. V zvezi s platformnimi malimi in srednjimi podjetji (MSP) je treba upoštevati druge izzive, med drugim izzive v zvezi s stroški, povezanimi z infrastrukturo, upravnimi bremeni in prilagajanjem digitalni preobrazbi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Število ljudi, ki za delodajalce delajo prek spletnih platform, se stalno povečuje ne le v Evropski uniji, ampak tudi po svetu (6). Kot je razvidno iz poročil Mednarodne organizacije dela (MOD) in Eurofounda, je eden od izzivov za tradicionalna podjetja nelojalna konkurenca platform, saj za nekatere od njih ne veljajo običajni davčni in drugi predpisi v zvezi z njihovo delovno silo. Poleg tega je iz številnih odločb sodne prakse razvidno, da nekatere platforme svoje konkurenčne prednosti razvijajo na podlagi poslovnih modelov, s katerimi se poskušajo izogibati veljavnim predpisom socialne, okoljske ali gospodarske zakonodaje (7). Ta strategija ne prispeva k dolgoročni gospodarski trajnostnosti in škoduje lojalni konkurenci, zlasti med velikimi in mikro ali malimi platformnimi podjetji. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Zaradi digitalnega prehoda, ki ga EU odločno podpira, bo model spletnih platform v prihodnosti vplival na še več sektorjev in poklicev. EESO je večkrat poudaril (8), da je treba dobro ureditev notranjega trga izvrševati in krepiti z zagotavljanjem enakih konkurenčnih pogojev za vse ter da mora digitalizacija koristiti delavcem in podjetjem. Ključno je oblikovanje regulativnega okvira, ki bo s sistemom jasno opredeljenih pravic, odgovornosti in dolžnosti zagotavljal varne, pravične in zdrave delovne pogoje in okolja. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Vsi delavci imajo pravico do pravičnih in dostojnih delovnih pogojev. To je temeljno načelo mednarodnega delovnega prava in prava EU. Delavec ima v skladu s členom 4 Direktive (EU) 2019/1152 pravico, da ga delodajalec obvesti o bistvenih elementih delovne pogodbe ali delovnega razmerja. Za delavce, zaposlene prek platforme, morajo veljati iste določbe delovnega prava, kot veljajo v državi, kjer se izvaja storitev. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Ključni vprašanji sta torej jasna opredelitev pojma „zaposleni“ ter jasno ločevanje med zaposlenimi in resnično samozaposlenimi delavci. Od jasnosti teh opredelitev sta odvisni učinkovitost in uspešnost celotnega regulativnega okvira predloga direktive. Navedene študije (9) kažejo, da so delavci v številnih primerih pozvani, naj se registrirajo kot samozaposleni, zato je izziv preprečiti navidezne samozaposlitve. Delavci bi morali dobiti potrebne informacije, da bi se lahko odločili, ali želijo biti resnično samozaposleni ali ne. Iz študije Evropske komisije, navedene v delovnem dokumentu služb Komisije o poročilu ocene učinka za izboljšanje delovnih pogojev na platformah, je razvidno, da naj bi bilo 5,5 milijona platformnih delavcev nepravilno uvrščenih med samozaposlene. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Vprašanje pravne kvalifikacije delovnih razmerij države članice obravnavajo različno. Do napačne klasifikacije pride predvsem zaradi pomanjkljive zakonodaje v nacionalnih pravnih sistemih in premajhne pravne jasnosti. Vprašanja pravne kvalifikacije platformnega dela ni doslej celovito obravnavala nobena država članica. Nekatere (Italija, Španija in Francija) so se odločile za sektorsko zakonodajo s poudarkom na platformah za prevoz in dostavo. Številne (Belgija, Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Irska, Italija, Nizozemska in Švedska) so odnose med delodajalci in delojemalci z nejasno pravno kvalifikacijo poskusile razjasniti z zakonodajo, upravnimi akti ali sodno prakso, vendar se ti nanašajo na splošne okoliščine trga dela in ne upoštevajo specifičnosti platformnega dela. V Italiji in Španiji so imela kolektivna pogajanja pomembno vlogo pri posameznih dogovorih in protokolih, v katerih so predvidene specifične pravne določbe. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Prepričanje, da obstoječi regulativni sistemi na nacionalni ravni v različnih državah članicah trenutno niso primerni za reguliranje različnih profilov dela prek digitalnih platform, potrjuje skoraj 100 pravnih sporov, ki so jih sprožili delavci in/ali njihovi sindikalni zastopniki, ter raznolikost rešitev v sodni praksi številnih evropskih držav. Nekatere rešitve namreč potrjujejo, da je narava tega delovnega razmerja samozaposlitvena, vedno več jih priznava, da je zaposlitvena, spet tretje pa te specifične primere postavljajo v vmesni pravni položaj (10). Čeprav ti postopki pogosto privedejo do nasprotujočih si rezultatov, se nanašajo večinoma na storitve prevoza in dostave (platformne storitve na lokaciji) in se večinoma ujemajo pri opredelitvi ljudi, ki delajo prek platform, kot zaposlenih (zlasti v sektorjih prevoza in dostave, v katerih sta pogodbena in sindikalna zaščita najbrž največji). |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Še eno pomembno vprašanje je vpliv algoritmičnega upravljanja na delovne pogoje, ki je neločljiv element poslovnega modela digitalnih platform dela (11). Pozornost bi bilo treba nameniti zagotavljanju preglednosti in odgovornosti v zvezi z algoritmi za delavce in podjetja. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Nekatere države članice so sprejele ukrepe, da bi razmere izboljšale, in sicer z izvajanjem zakonodajnih pobud, ki izrecno obravnavajo algoritmično upravljanje na delovnem mestu (Italija, Španija), številne (Avstrija, Belgija, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Nemčija, Irska, Litva, Latvija, Luksemburg, Nizozemska, Švedska) pa ga obravnavajo z ukrepi v okviru varstva zasebnosti, varstva osebnih podatkov in protidiskriminacijskih politik. V več državah (Franciji, Italiji, na Nizozemskem, Poljskem in v Luksemburgu) so odločitve o tem sprejela sodišča (12). Ker so obstoječi predpisi v EU razdrobljeni, za digitalne platforme dela, ki delujejo v različnih državah, veljajo različni predpisi. Tako pomanjkanje skupnega pristopa bo glede na prožno, mobilno in hitro razvijajočo se naravo platformnega gospodarstva povzročilo težave pri ohranjanju enakih konkurenčnih pogojev med državami članicami. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | V tem okviru je treba pozdraviti pobudo evropskih institucij, še zlasti sveženj ukrepov za izboljšanje delovnih pogojev platformnega dela, ki ga je Evropska komisija predložila 9. decembra 2021 v okviru izvajanja evropskega stebra socialnih pravic. Pobuda Evropske komisije, s katero predlaga zakonodajni predlog v obliki direktive, priznava, da je nujno treba odpraviti razlike v obravnavi med državami članicami in preučiti prej omenjene problematične vidike. |
| --- | --- |

2.15

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO se strinja z odločitvijo Komisije o pripravi predloga direktive, katere področje uporabe obsega tako spletno platformno delo (npr. pravne storitve, prevajalske storitve, samostojni delavci) kot tudi platformno delo na lokaciji, pri katerem delavec opravlja fizično delo (npr. osebni prevozi, dostave, storitve na domu). Kot je jasno navedeno v uvodni izjavi 49 predloga direktive, je zaradi izjemne raznolikosti razmer, delovnih pogojev in zakonodaje v državah članicah namesto nezavezujočih pravnih instrumentov bolj utemeljena uporaba direktive, predvsem v zvezi z zagotavljanjem formalnega in dejanskega kritja ter ustreznosti in preglednosti sistemov socialne zaščite, zlasti ker države članice zagotavljajo različne ravni socialne zaščite. Veliko in naraščajoče število sodnih zadev in odločitev, ki podpirajo razvrstitev platformnega dela med oblike zaposlitve, jasno kaže, da to področje celo v posameznih nacionalnih pravnih sistemih ni dovolj jasno urejeno. Cilja izboljšanja delovnih pogojev na digitalnih platformah torej države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, temveč se v skladu z načelom subsidiarnosti lažje doseže na ravni EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V uvodni izjavi 9 predloga direktive je povsem ustrezno navedeno: „Kadar platforme poslujejo v več državah članicah ali čezmejno, pogosto ni jasno, kje se opravlja platformno delo in kdo ga opravlja. Poleg tega nacionalni organi nimajo enostavnega dostopa do podatkov o digitalnih platformah dela, vključno s številom oseb, ki opravljajo platformno delo, njihovim zaposlitvenim statusom in delovnimi pogoji. To otežuje izvrševanje veljavnih pravil, tudi v zvezi z delovnim pravom in socialno zaščito.“ EESO je že poudaril (13), da bi bilo treba v vsaki državi članici vzpostaviti register platform ter vseevropsko podatkovno zbirko velikih in malih platform. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Te pravne negotovosti lahko v nekaterih primerih spodbudijo nastanek in širjenje neprijavljenih oblik dela ter obžalovanja vredne primere izkoriščanja in tekmovanja med samimi delavci, ki so morda žrtve nezakonitih podizvajalskih praks. Pogosto gre za migrante, ki so objektivno v šibkem položaju in ne poznajo minimalnih pravic do zaščite. Predlagana direktiva ne vsebuje določb o podizvajanju, zato tem platformnim delavcem ne zagotavlja zaščite pred omenjenimi praksami (14). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Besedilo predloga Komisije je v več točkah nejasno, splošno in dvoumno. V njem niso upoštevani cilji varstva in zagotavljanja socialnih pravic in pravic delavcev, ki so jasno navedeni v uvodnih izjavah, kar velja zlasti za opredelitev osebe, ki opravlja platformno delo (člena 2 in 5), ter pravico delavcev in sindikalnih zastopnikov do obveščanja in posvetovanja (člen 9, ki pa vsebuje izrecno sklicevanje le na Direktivo 2002/14/ES). Najprej je treba poudariti, da je zaščita pravic delavcev v predlogu direktive pogosto izenačena z načelom svobode gospodarske pobude. V skladu z zakonodajo in Listino o temeljnih pravicah je treba ustrezno zaščititi pravice delavcev in temeljne svoboščine. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO meni, da mora direktiva vključevati posebne določbe o delovnih pogojih in socialni varnosti na podlagi načela nediskriminacije, tudi za podobne in primerljive delavce, zaposlene v istem sektorju. S tem bi spodbudili razvoj enotne pogodbene zaščite za sektorje ter preprečili socialni in davčni damping. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO pozdravlja, da namerava Komisija podpirati izmenjavo dobrih praks v okviru svojega programa vzajemnega učenja, dejavnosti Evropskega organa za delo v okviru njegovih pristojnosti ter dejavnosti držav članic pri uporabi pravil o koordinaciji sistemov socialne varnosti in svetovanju v zvezi z njimi, če je to primerno, ter prek programov EU (kot je Obzorje Evropa) (15). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO meni, da bi bilo treba v predlogu direktive določiti jasna referenčna merila in načela za usmerjanje nacionalnih zakonodajalcev in spodbujanje kolektivnih pogajanj, da bi določili pravila, ki zagotavljajo gotovost, varnost in predvidljivost visoko digitaliziranega proizvodnega okolja. Cilj teh novih pravil mora biti vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev za digitalne platforme dela in ponudnike storitev zunaj spleta. Pravila ne smejo biti v navzkrižju s pravnim redom, ne smejo spreminjati vsebine in področja uporabe pravil, ki opredeljujejo zaposlitveno naravo delovnega razmerja v skladu z nacionalnimi zakoni, kolektivnimi pogodbami, nacionalnimi klasifikacijskimi sistemi ali sodno prakso posameznih držav članic, ter ne smejo ogrožati lojalne konkurence med podjetji. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO tudi meni, da je treba na podlagi pregledne in lojalne konkurence zagotoviti enako obravnavo tradicionalnih podjetij in tistih, ki uporabljajo sredstva digitalnega nadzora z algoritmičnim upravljanjem podatkov, ter razjasniti status zaposlenega delavcem, ki zagotavljajo storitve in/ali opravljajo dejavnosti v teh sektorjih. EESO pozdravlja tudi cilj Komisije, da pojasni status resnično samozaposlenih delavcev in te delavce podpre: „Kadar bo to potrebno, bodo tudi samozaposlene osebe deležne podpore pri razjasnjevanju svojega statusa. Direktiva naj bi utrdila neodvisnost samozaposlitve in okrepila zmožnost samozaposlenih oseb, da izkoristijo podjetniške priložnosti, ki so jim na voljo, na primer z oblikovanjem lastne baze strank. Osebe, ki so že resnično samozaposlene, bodo obdržale ugodnosti, povezane z njihovim zaposlitvenim statusom (16).“ |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Zato je ključno, da se izboljša opis področja uporabe (v členu 1) in odpravi njegova dvoumnost ter tako zagotovi, da direktiva velja za vse digitalne platforme, ki posredujejo pri ponudbah dela. Jasno je treba opredeliti dejanskega in pravno odgovornega delodajalca, tudi v smislu davkov in prispevkov za socialno varnost ter zaradi vzpostavitve postopkov kolektivnih pogajanj, pri čemer je treba upoštevati specifičnosti mikro in malih platform. |
| --- | --- |

3.9

Omenjeno je organiziranje dela, ki ga opravljajo posamezniki, kar lahko povzroči neželeno izključitev nekaterih digitalnih platform.

4.   Točka 4 – Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO v tem mnenju analizira zlasti naslednje vidike predloga direktive:






  — | merila za razvrstitev med zaposlene, |
| --- | --- | --- |

4.1

—

merila za razvrstitev med zaposlene,

| — | algoritmično upravljanje, |
| --- | --- |

—

algoritmično upravljanje,

| — | kolektivne pravice. |
| --- | --- |

—

kolektivne pravice.

4.2   Merila za razvrstitev

| 4.2.1 | V členu 4 predloga direktive so navedena merila za domnevo o zaposlitveni naravi delovnega razmerja. EESO ugotavlja, da bi morala predlagana merila odražati dinamiko digitalnega trga ter razvoj poslovnih modelov in delovnih metod ter da bi jih bilo treba nenehno posodabljati. Obžaluje, da merila iz člena 4 še vedno obsegajo predvsem različne vrste nadzora, ki ga digitalna platforma izvaja nad delovno dejavnostjo zaposlenega. Meni, da povezava zaščite dela z izvajanjem nadzora neravnovesja moči med platformo in delavci ne zajame in odpravi v zadostni meri. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Poleg tega člen 4 predloga direktive platformam prepušča preveliko diskrecijsko pravico do odločanja, ker je domneva o zaposlenosti povezana s prisotnostjo vsaj dveh od petih meril, pri čemer bi bilo v okviru, ki se nenehno spreminja, ta merila mogoče zlahka zaobiti. EESO meni, da bi jasno opredeljen status zaposlitve, tudi za tiste, ki delajo malo ur, zagotavljal pravico do socialne zaščite, zdravja in varnosti, pravico do organiziranja in pravico do kolektivnih pogajanj v zvezi z delovnim časom, kar bi zagotovilo potrebno prožnost. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Merila bi morala natančneje obravnavati tveganje nižanja delovnih standardov, zato bi bilo za domnevo o zaposlitveni naravi zaželeno imeti eno merilo. Tega lahko digitalna platforma izpodbija na podlagi člena 5, s katerim je njej naloženo breme dokazovanja, da je delovno razmerje samozaposlitvene narave. EESO se strinja s predlogom Evropske komisije, da bi morale platforme izpodbijati domnevo o zaposlitveni naravi. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Ustrezno je treba zaščititi tudi samozaposlene delavce in dejanska samozaposlitvena razmerja, ki v direktivi niso opredeljena. Veliko različnih oblik platformnega dela ni mogoče uvrstiti v eno samo kategorijo. Obstajajo oblike dela, ki jih je mogoče šteti za podobne zaposlitvi, in oblike dela, za katere so potrebni usposobljeni strokovnjaki, celo visoko usposobljeni delavci, ki so v nekaterih državah primerljivi s tistimi, ki so vpisani v poklicne registre ali so člani nacionalnih poklicnih združenj. Posebna razsežnost algoritmičnega upravljanja, ki pomembno vpliva na delavce, morda ne velja za opredelitev domneve delovnega razmerja, ki vključuje registrirane strokovnjake ali člane nacionalnih poklicnih združenj, kjer ta obstajajo. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Primerneje bi bilo navesti, da pri digitalnih platformah dela domneva o zaposlitvi deluje v prid posameznim delavcem, ki na podlagi usmerjanja, nadzora in/ali organizacijske moči digitalne platforme, ki uporablja algoritmično upravljanje, zagotavljajo svoje delo in/ali storitve. |
| --- | --- |

4.2.5

Platforme bi morale biti sposobne domnevo o zaposlitveni naravi izpodbijati z dokazovanjem, da pri delu/storitvah, ki jih zagotavlja delavec, niti posredno niti implicitno ne izvajajo trgovinskih pristojnosti organizacije (17).

| 4.2.6 | V sodbah visokih nacionalnih sodišč, v katerih je priznana zaposlitvena narava delovnega razmerja, je pogosto uporabljen argument, da platforma, predvsem pa algoritmično upravljanje v celoti nadzira delavca pri opravljanju storitve, kar pomeni, da je opravljanje te storitve popolnoma vključeno v poslovanje platforme. Že zaradi tega je še nujneje, da se omenjena moč nadziranja uravnoteži, tako da se vsem delavcem, ki delo in/ali storitve opravljajo prek digitalnih platform, zagotovijo ustrezna individualna in kolektivna jamstva. |
| --- | --- |

4.2.6

5.   Posebne ugotovitve in priporočila o algoritmičnem upravljanju

| 5.1 | Algoritmično upravljanje, v okviru katerega se obdeluje velika količina podatkov, izvaja nadzor, dodeljujejo naloge, dajejo neposredna navodila, ki omejujejo stopnjo avtonomije, in ocenjujejo delavci, vključno z njihovo uspešnostjo in ravnanjem, pa tudi njihov zaslužek in delovni pogoji, lahko privede celo do odpustitve. EESO pozdravlja dejstvo, da so v predlogu direktive upoštevana načela splošne uredbe o varstvu podatkov, in meni, da bi morala direktiva v skladu s členom 9 te splošne uredbe jasno prepovedovati obdelavo občutljivih osebnih podatkov, med drugim o političnem prepričanju in članstvu v sindikatu. Izrecno bi moralo biti navedeno, da pravice iz poglavja 3 veljajo v vseh primerih algoritmičnega upravljanja, tudi kadar platforma dokaže, da pri storitvah, ki jih zagotavlja delavec, niti posredno ali implicitno ne izvaja trgovinskih pristojnosti organizacije, in s tem poda domnevo, da delovno razmerje ne obstaja. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Sistemi, ki jih uporabljajo digitalne platforme dela, se pogosto zanašajo na elemente umetne inteligence. Ker bodo morale platforme spoštovati tako določbe direktive kot akta o umetni inteligenci (uredbe o proizvodnih trgih), EESO poziva Komisijo, naj predlog direktive primerja z navedenim aktom in obratno, da bi preprečila ali razjasnila morebitne nedoslednosti in vrzeli. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO znova spodbuja (18) Komisijo, naj pojasni, kakšna je odgovornost deležnikov pri vprašanjih, kot so zdravje in varnost, varstvo podatkov, zavarovanje in pravna odgovornost, ter naj se temu primerno ocenijo, prilagodijo in uskladijo obstoječi predpisi. EESO je že poudaril, da bi bilo treba tudi algoritme, ki jih uporabljajo platforme, obravnavati enako kot govorjena ali pisna navodila pri običajnem delu (19). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Pravica do pregleda avtomatiziranih ali polavtomatiziranih odločitev je zelo dobrodošla, vendar EESO meni, da bi morala Komisija za njeno uveljavljanje v praksi (a) dodati določbe, ki od digitalnih platform dela zahtevajo, da svoje algoritme in sisteme razvijajo po načelu varne zasnove, ter (b) v skladu s predlogom akta o umetni inteligenci oblikovati določbe, ki od digitalnih platform dela zahtevajo, da opravijo ugotavljanje skladnosti svojih algoritmov, in sicer ne samo pred uporabo, ampak tudi medtem, ko delavec opravlja delo in/ali storitev. Ugotavljanje skladnosti bi moralo biti multidisciplinarno in bi ga morali izvesti skupaj strokovnjaki, ki jih imenujejo sindikati, platforma ter organi za delo, organi za socialno zaščito in drugi ustrezni organi. Kadar pri pregledu odločitve, sprejete z uporabo algoritma, pride do spora, bi morali imeti delavci dostop do neodvisne arbitraže. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Vendar EESO meni, da bi moralo biti v členu 8 določeno, da lahko delavca v primeru človekovega pregledovanja pomembnih odločitev zastopa sindikat. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Ker model platformnega dela temelji na ocenah strank, bi bilo treba platformnim delavcem omogočiti, da ocene kot ključen podatek prenašajo in uporabljajo na različnih platformah. EESO meni, da bi bilo treba vsem platformnim delavcem zagotoviti pravico do prenosljivosti podatkov. Še pomembneje je, da direktiva delavcem zagotovi možnost, da svoj profil, vključno z znanji in spretnostmi, uporabijo za iskanje zaposlitve zunaj platformnega gospodarstva. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Uspeh predloga Komisije je odvisen od njegovega učinkovitega izvrševanja. Predlog direktive terja sodelovanje med organi za varstvo podatkov in organi za delo. Pri tem želi EESO Komisijo opozoriti, da organi za varstvo podatkov v več državah niso zadolženi za podrobno preučevanje vprašanj na področju dela, organi za delo pa ne za podrobno preučevanje vprašanj na področju varstva podatkov, zlasti v zvezi z nadzorom in pravnim varstvom, zato poziva Komisijo, naj dodatno pojasni dodelitev pristojnosti, vključno s čezmejnimi vidiki, in upošteva inšpektorate za delo. |
| --- | --- |

5.7

6.   Kolektivne pravice

| 6.1 | V členu 14 direktive v poglavju o izvrševanju niso omenjeni sindikati, ampak predstavniki delavcev. To je kritično vprašanje, saj je izrecna omemba sindikalnih zastopnikov pomembna, da se prepreči ustanavljanje sindikatov iz koristoljubja, delavcem pa zagotovijo pravice do kolektivnega zastopanja, tudi v primeru spora. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESO ugotavlja, da so v direktivi zagotovljene pravice do obveščanja in posvetovanja, vendar se člen 9 sklicuje le na Direktivo 2002/14/ES o določitvi splošnega okvira. Dodati bi bilo treba neposredno sklicevanje na Direktivo Sveta 2001/23/ES o prenosu podjetij, Direktivo Sveta 98/59/ES o kolektivnih odpustih in Direktivo 2009/38/ES o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev. EESO ugotavlja, da v člen 10, ki pravice delavcev iz poglavja 3 direktive podeljuje vsem platformnim delavcem (tudi tistim, ki niso v delovnem razmerju), niso vključene pravice do obveščanja in posvetovanja iz člena 9. To ni upravičeno. Potrebna je jasnejša opredelitev pravic do obveščanja in posvetovanja, da bi podprli kolektivna pogajanja, kar je pravica, ki jo je treba priznati tudi vsem platformnim delavcem (20). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESO poudarja, da bi morale biti pravice do obveščanja in posvetovanja s sindikalnimi zastopniki (člen 9) zagotovljene tudi v zvezi s parametri, pravili in navodili, na katerih temeljijo algoritmi ali sistemi umetne inteligence, ki vplivajo na oblikovanje ali sprejemanje odločitev, ki lahko vplivajo na delovne pogoje, dostop do dela in ohranitev zaposlitve, vključno z oblikovanjem profilov. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EESO ugotavlja, da bi morali biti platformni delavci deležni ustreznega in specifičnega usposabljanja, ki bi moralo biti na voljo v različnih evropskih jezikih, o uporabi platforme in delu na njej, poleg tega bi morali biti usposobljeni za ustrezna digitalna znanja in spretnosti. Kot je bilo poudarjeno v predhodnem mnenju (21), je treba pri izvajanju akcijskega načrta za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–2027 zagotoviti učinkovit socialni dialog in posvetovanje z deležniki, spoštovanje in uveljavljanje pravic delavcev ter pravic delavcev do obveščenosti, posvetovanja in udeležbe ter sposobnost delavcev, da razvijajo svoja digitalna in podjetniška znanja in spretnosti, zlasti s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, izobraževanjem odraslih in usposabljanjem zaposlenih, da bi zapolnili vrzeli v znanjih in spretnostih, s katerimi se soočajo podjetja. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Kot je EESO navedel v predhodnem mnenju, v zvezi z uvedbo novih tehnologij, kot so roboti in pametni stroji, v svoji študiji opozarja, da je pomembno o tem vnaprej obveščati predstavnike delavcev in se posvetovati z njimi ter da morajo biti spremembe, ki jih prinašajo te tehnologije, obravnavane v sklopu kolektivnih pogajanj (22). Opozarja tudi, da je v skladu z direktivo o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev to posvetovanje obvezno (23). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Pogajanja vključujejo tudi sektorska kolektivna pogajanja, ki predstavljajo velik del opredelitve pravic delavcev, vendar v predlogu direktive sektorski sporazumi niso omenjeni. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Pomembna cilja, ki bi ju bilo treba vključiti v regulativni okvir, sta zagotavljanje poštenih postopkov prekinitve pogodbe o zaposlitvi za platformne delavce in dostop do neodvisnih mehanizmov za reševanje sporov. V predlogu direktive je omenjeno le odpuščanje posameznikov, vendar bi bilo treba ob upoštevanju veljavne zakonodaje EU (24) obravnavati tudi vprašanje postopkov obveščanja in posvetovanja v primeru kolektivnega odpuščanja. |
| --- | --- |

6.7

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 286, 16.7.2021, str. 70, točka 2.7.

1

(2)  UL C 429, 11.12.2020, str. 173; UL C 220, 9.6.2021, str. 1; UL C 194, 12.5.2022, str. 50; UL C 517, 22.12.2021, str. 61; UL C 286, 16.7.2021, str. 70.

2

(3)  Raziskava COLLEEM II Skupnega raziskovalnega središča (JRC).

3

(4)  Študija Komisije (2021).

4

(5)  Evropski mladinski forum – Dokument o stališču o platformnem delu.

5

(6)  Poročilo MOD, The role of digital labour platforms in transforming the world of work (Vloga digitalnih platform dela pri preoblikovanju sveta dela); poročilo Eurofounda iz leta 2018; delovni dokument služb Komisije – podatki o številkah in prometu, ki se je med pandemijo potrojil (po podatkih MOD je bil v EU leta 2020 zabeležen promet v višini 12 milijard EUR); končno poročilo CEPS (2021); Digital Labour Platforms in the EU (Digitalne platforme dela v EU); študija Evropskega sindikalnega inštituta (2021); The definition of worker in the platform economy: exploring workers’ risks and regulatory solutions (Opredelitev delavca v platformnem gospodarstvu: Pregled tveganj za delavce in regulativnih rešitev).

6

(7)  UL C 123, 9.4.2021, str. 1, točka 3.2.7.

7

(8)  UL C 440, 6.12.2018, str. 1; UL C 123, 9.4.2021, str. 1; UL C 286, 16.7.2021, str. 70; UL C 367, 10.10.2018, str. 15.

8

(9)  Glej opombo 6.

9

(10)  Sodbe, ki potrjujejo zaposlitveno naravo delovnega razmerja, so na primer sodba francoskega kasacijskega sodišča (Chambre sociale, št. 374 z dne 4. marca 2020), s katero je bila priznana zaposlitvena narava dela, ki ga opravlja voznik uberja, sodba španskega vrhovnega sodišča (Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social, Sentencia 40/2020 z dne 17. januarja 2020), s katero je bila priznana zaposlitvena narava delovnega razmerja med dostavljavci in platformo Deliveroo, ter sodba sodišča v Barceloni z dne 13. januarja 2021, s katero je bila priznana zaposlitvena narava delovnih razmerij kar 748 dostavljavcev. Slednja določa, da je treba preučiti nove kazalnike za presojanje narave razmerja, in tako ugotavlja, da je prožnost delovnega časa v vsakem primeru rezultat odločitve, katere cilj je opredeliti najdonosnejša obdobja za podjetje, nikakor pa ni namenjena ohranjanju boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja dostavljavcev, zato je treba te obravnavati kot zaposlene. Poleg teh sodb so belgijska, italijanska in nizozemska sodišča na podlagi relativizacije domnevne svobode dostavljavcev pri opravljanju storitve izključile, da gre za samozaposlitveno naravo delovnega razmerja.

10

(Chambre sociale

Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social, Sentencia

(11)  Evropska komisija, Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work (Študija v podporo oceni učinka o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu).

11

(12)  Evropska komisija, Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work (Študija v podporo oceni učinka o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu).

12

(13)  UL C 429, 11.12.2020, str. 173, točka 1.15.

13

(14)  Poročilo projekta Fairwork (2021); odziv projekta Fairwork na predlog Evropske komisije za direktivo o platformnem delu.

14

(15)  Glej Sporočilo Komisije.

15

(16)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Boljši delovni pogoji za močnejšo socialno Evropo: izkoriščanje vseh prednosti digitalizacije za prihodnost dela, COM(2021) 761, 9. december 2021; str. 10, besedilo v okviru.

16

(17)  Glej opredelitev v uvodni izjavi 30 smernic Komisije o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe: „(iii) njen nujni in bistveni sestavni del pa je organizacija dela, ki ga opravljajo posamezniki, ne glede na to, ali se to delo opravlja prek spleta ali na določeni lokaciji“. Platforme, ki ne organizirajo dela posameznikov, ampak so samo sredstvo, ki samozaposlenim osebam omogoča, da dosežejo končne uporabnike, niso digitalne platforme dela. Na primer, platforma, na kateri so le zbrani in prikazani razpoložljivi ponudniki storitev (npr. vodovodni inštalaterji) na posameznem območju, kar strankam omogoča, da po potrebi uporabijo njihove storitve, ne velja za digitalno platformo dela, ker ne organizira dela ponudnikov storitev.

17

(18)  UL C 429, 11.12.2020, str. 173.

18

(19)  UL C 429, 11.12.2020, str. 173, točka 1.8.

19

(20)  UL C 123, 9.4.2021, str. 1, točka 3.2.8.

20

(21)  UL C 286, 16.7.2021, str. 27.

21

(22)  Študija EESO (2017).

22

(23)  OJ L 122, 16.5.2009, str. 28.

23

(24)  Direktiva 98/59/ES; Direktiva 2001/23/ES.

24

---

PRILOGA

Naslednje nasprotno mnenje, ki je bilo med razpravo zavrnjeno, je prejelo vsaj četrtino glasov (člen 43(2) poslovnika):

AMANDMA 1

SOC/709 — Sveženj o delovnih pogojih – platformno delo

Nadomesti se celotno mnenje:

1.   Sklepi

| 1.1 | Digitalne platforme dela spodbujajo inovativne storitve in nove poslovne modele ter ustvarjajo številne priložnosti za potrošnike, podjetja, delavce in samozaposlene osebe. Koncept digitalne platforme zajema širok nabor dejavnosti, storitev, nalog in poslovnih modelov. To pomeni, da lahko enotne rešitve za vse postanejo ovira za inovacije in naložbe pri vzpostavljanju in razvoju digitalnih platform v EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO priznava, da je treba obravnavati nekatere izzive, povezane z delom na digitalnih platformah, kjer ti obstajajo. Vendar bi morala biti vsaka ureditev platformnega dela zasnovana tako, da bi ohranila prožnost kot bistveni spodbujevalni dejavnik ter obenem zagotavljala osnovne zaščitne ukrepe za ustrezno varstvo delavcev, pri čemer je treba upoštevati tudi dejstvo, da je platformno delo za številne ljudi dopolnilna dejavnost (1). Zato EESO na splošno podpira pristop Evropske komisije pri pripravi svežnja o delovnih pogojih, in sicer uporabo različnih instrumentov za ustvarjanje potrebnega ugodnega okolja, ki bo omogočilo izboljšanje delovnih pogojev na digitalnih platformah. Na tem področju je potreben tudi ustrezen dostop do socialne zaščite ter zdravstvenih in varnostnih pogojev z ustreznim izvajanjem obeh priporočil Sveta (2). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Čeprav je pravilna določitev delovnega razmerja eno ključnih vprašanj in je treba obravnavati morebitne napačne razvrstitve, to zadeva le manjše število platformnih delavcev, kar je razvidno tudi iz podatkov Komisije, ki kažejo, da bi lahko bilo 5,5 milijona od 28,8 milijona delavcev izpostavljenih tveganju napačne razvrstitve po zaposlitvenem statusu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vendar EESO meni, da je veliko tem, zajetih v predlogu direktive, že obravnavanih v obstoječi ali prihodnji zakonodaji EU, na primer varstvo podatkov, pravica delavcev do obveščenosti in posvetovanja v podjetju itd. To pomeni, da je treba izvajanje obstoječe zakonodaje po potrebi okrepiti in izboljšati. Nova direktiva, ki ponavlja obstoječe pravice, samo ustvarja zmedo in povzroča razdrobljenost pravnega reda EU. Če bi se med izvajanjem pokazalo, da so potrebna pojasnila, bo treba prilagoditi ustrezne akte EU. V zvezi s tem EESO opozarja institucije EU, da EU zlasti zdaj potrebuje resnično pametno pravno ureditev in preverjanje konkurenčnosti, kar bo podjetjem omogočilo inovacije, rast ter ustvarjanje delovnih mest in dodane vrednosti za našo družbo in gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Da bi povečali pravno varnost in preprečili nepotrebne spore, bi se morali osredotočiti na pojasnitev obstoječih nacionalnih pravil in opredelitev v zvezi s statusom delavca, pri čemer je treba spoštovati pravila, ki omogočajo avtonomijo podjetnikov in drugih samozaposlenih oseb. Pravna opredelitev EU, ki bi določala, kdo je delavec in kdo samozaposleni platformni delavec, ne bi bila niti ustrezna niti učinkovita, saj ne bi mogla upoštevati različnih modelov v državah članicah in slediti dinamičnemu razvoju na trgih dela. Povečala bi zmedo in pravno negotovost ter spodkopala nacionalne opredelitve z uvedbo posebne opredelitve za omejeno skupino delavcev na digitalnih platformah. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Drugi dejavnik, ki povzroča zmedo, je poskus direktive, da bi zajela tako delavce kot samozaposlene osebe z uvedbo dveh ločenih opredelitev za „osebe, ki opravljajo platformno delo“ in „platformne delavce“. Mešanje različnih kategorij subjektov, ki jih zajema direktiva, ter oblikovanje različnih sklopov pravic in obveznosti za obe kategoriji prav tako povzroča pravno negotovost in zapletenost. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Neupravičeno bi bilo zabrisati mejo med resnično samozaposlitvijo in zaposlitvijo z oblikovanjem pravil, ki vplivajo na podjetnike/samozaposlene, na podlagi člena 153 PDEU, kar nikakor ni ustrezna pravna podlaga za urejanje razmerij med podjetji. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | V skladu s predlagano domnevo v osnutku direktive je določeno, da se vsako pogodbeno razmerje pravno šteje za delovno razmerje, če sta izpolnjeni dve od petih meril. Hkrati pa velik del predlaganih meril v členu 4(2) vsebuje standardne klavzule za medpodjetniško poslovanje, kot so (a) [zgornja meja za plačila in nadomestila] in (c) [preverjanje kakovosti rezultatov], (d) [izbira delovnega časa] in (e) [možnost oblikovanja baze strank]. To pomeni, da bi lahko med zaposlene napačno uvrstili tudi resnično samozaposlene osebe, ki bodo nato morale to domnevo izpodbijati, če bodo želele nadaljevati opravljanje svojih dejavnosti. Status samozaposlenega bi bilo mogoče potrditi le na sodišču ali v upravnem postopku, kar nalaga nepotrebno upravno breme vsem strankam, tudi javnim organom. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Vzpostavitev mehanizma za izpodbijanje pravne domneve povzroča zmedo in bo verjetno zmanjšala pravno jasnost, saj je podoben mehanizem že vključen v direktivo o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih (3) kot ena od možnosti za države članice. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO meni, da bi bila prava pot naprej, da bi namesto pristopa na podlagi dveh od petih meril uporabili oceno meril za opredelitev statusa zaposlenega na ravni držav članic in v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije. V zvezi s tem EESO pozdravlja predlagana prizadevanja Komisije za podporo izmenjavi dobrih praks. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO meni, da ločen sklop pravil o vprašanjih, povezanih s platformnim delom in algoritmičnim upravljanjem, ni primeren niti potreben. Obstoječa pravila v splošni uredbi o varstvu podatkov (4) in prihodnjem aktu o umetni inteligenci bodo delavcem zagotovila različne pravice v zvezi z njihovimi osebnimi podatki, skupaj s celovitim sklopom zahtev glede obvladovanja tveganj, človeškega nadzora in preglednosti za zmanjšanje tveganj za zdravje in varnost ter temeljne pravice. Zato bi bilo treba preprečiti nepotrebno prekrivanje in podvajanje. |
| --- | --- |

1.11

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Digitalizacija je v procesu naglih sprememb v gospodarstvu in podjetjih prevzela temeljno strateško vlogo, saj je prodrla v vse panoge in zadeva celotni krog vrednostne verige proizvodov in storitev tako v velikih podjetjih kot tudi v malih podjetjih in mikropodjetjih. Posledice za delovno okolje, ki izhajajo iz novih oblik dela in novih oblik organizacije poslovanja, so precejšnje tako z vidika njihove narave kot same hitrosti sprememb. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Digitalne platforme dela lahko učinkovito uskladijo ponudbo in povpraševanje po delu ter ponujajo možnosti za preživetje ali dodatni dohodek. Potrošnikom prinaša boljši dostop do proizvodov in storitev, ki bi jih sicer težko dosegli, ter dostop do nove in pestrejše izbire storitev (5). Vendar delo na digitalnih platformah, kot ena od razvijajočih se oblik dela, poleg priložnosti ustvarja tudi nekatere izzive, za katere bodo morda potrebne prilagojene rešitve. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Status platformnih delavcev na trgu dela je ključno vprašanje, ki je bilo obravnavano v državah članicah in njihovi nacionalni sodni praksi. Tako so nastala številna različna pravila in sodbe, ki temeljijo na različnih nacionalnih konceptih, modelih in opredelitvah ter tako preprosto odražajo in spoštujejo nacionalne sisteme in prakse trga dela. Osredotočiti bi se morali na pojasnitev obstoječih nacionalnih pravil in opredelitev v zvezi s statusom delavca, pri čemer je treba spoštovati pravila, ki omogočajo avtonomijo podjetnikov in drugih samozaposlenih oseb. V zvezi s tem bi lahko spodbujali tudi ukrepe na evropski ravni, kot so izmenjava informacij, izobraževanje in usposabljanje ter sodelovanje med organi. Pomembno vlogo pri tem imajo tudi socialni partnerji in platforme same. Regulativni okvir bi bilo mogoče prilagoditi na ustrezni ravni, ne da bi spodkopali dobro delujočo nacionalno prakso in zakonodajo. Po potrebi je treba izboljšati zaščito platformnih delavcev. |
| --- | --- |

2.3

3.   Splošne ugotovitve o predlagani direktivi

| 3.1 | Evropska komisija je 9. decembra predlagala sklop ukrepov za izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu in za podporo trajnostni rasti digitalnih platform dela v EU (6). Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo (SOC) v mnenju SOC/709, sprejetem 7. marca 2022, obravnava le predlog direktive o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu. Zato se tudi to nasprotno mnenje osredotoča na ta predlog. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO priznava, da so se z nedavnim razvojem gospodarstva platform dela pojavili novi izzivi za tiste, ki delajo prek njih. Glede na ugotovitve Komisije lahko ti izzivi zajemajo vse od nepreglednosti in nepredvidljivosti pogodbenih dogovorov do izzivov na področju zdravja in varnosti, napačne razvrstitve po zaposlitvenem statusu ali neustreznega dostopa do socialne zaščite (7), pa tudi izzive v zvezi z algoritmičnim upravljanjem pri platformnem delu. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vendar predlagana direktiva ni pravi instrument za reševanje teh izzivov. Poleg tega je predlog očitno osredotočen predvsem na dejavnosti dostavljavcev, kolesarjev in nižje kvalificiranih storitev na sami lokaciji na splošno, pri čemer ne upošteva, da je platformno delo veliko bolj raznoliko. Predlagana ureditev nikakor ni prilagojena tistim, ki platforme uporabljajo za delo prek spleta. Poleg tega se ne upoštevajo možni učinki zakonodaje EU na spletne platforme, ki lahko zagotavljajo storitve iz držav zunaj EU (8). Morebitno izgubo in selitev teh dejavnosti v države zunaj EU (npr. v Združeno kraljestvo) je treba vsaj oceniti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Izzive bi bilo treba obravnavati predvsem z izvajanjem obstoječih predpisov in praks, ki bi ga morali po potrebi okrepiti. Poleg tega so možni številni ukrepi, ki bi jih lahko izvajale same platforme skupaj z lokalnimi in socialnimi partnerji, kar bi Komisija morala podpirati. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Pravna opredelitev EU, ki bi določala, kdo je delavec in kdo samozaposleni platformni delavec, ne bi bila niti ustrezna niti učinkovita, saj ne bi mogla upoštevati različnih modelov v državah članicah in slediti dinamičnemu razvoju na trgih dela. Tako bi le povečala zmedo in pravno negotovost ter spodkopala nacionalne opredelitve z uvedbo posebne opredelitve za omejeno skupino delavcev. |
| --- | --- |

3.5

4.   Posebne ugotovitve o predlagani direktivi

4.1   Področje uporabe in opredelitev pojmov

| 4.1.1 | Obstaja jasno tveganje, da bi področje uporabe in opredelitve iz predlagane direktive zajemali znatno širši nabor dejavnosti digitalnih platform, kot je bilo predvideno. Zdi se, da so njen glavni cilj nizkokvalificirane dejavnosti, vendar bi predlagane opredelitve in merila zajemali vse kategorije platformnega dela, tudi če ga opravljajo resnično samozaposlene osebe. |
| --- | --- |

4.1.1

4.2   Pravilna določitev zaposlitvenega statusa in pravna domneva

| 4.2.1 | EESO se strinja, da bi morale imeti države članice mehanizme, potrebne za zagotovitev „pravilne določitve zaposlitvenega statusa oseb, ki opravljajo platformno delo [...]“. Vendar ima EESO resne pomisleke glede predlaganega okvira za pravno domnevo, da gre za delovno razmerje, če sta izpolnjeni dve od petih meril, navedenih v direktivi. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESO meni, da se merila, zlasti v točkah (a) [zgornja meja za plačila in nadomestila] ter (c) [preverjanje kakovosti rezultatov], (d) [izbira delovnega časa] in (e) [možnost oblikovanja baze strank], redno uporabljajo v pogodbah med podjetji in bi privedla do položaja, v katerem bi za resnično samozaposlene osebe veljala domneva zaposlitve, zaradi česar bi bile prisiljene postati zaposleni. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Ta pristop je v nasprotju s prakso splošnega ocenjevanja meril delovnega razmerja, ki se uporablja v sodni praksi v državah članicah. Kot je navedeno zgoraj, bi bili platformni delavci tako privzeto obravnavani kot zaposleni, zaradi česar bi bila posameznikom odvzeta možnost, da so samozaposleni. Oviranje podjetništva ne bi smelo biti v interesu nikogar. Glede na to, da se platformni delavci vidijo kot samozaposleni in želijo, da se jih tako tudi obravnava, bi bil ta pristop v nasprotju s temeljnimi pravicami in svoboščinami, kot so pravica do izbire poklica, pravica do dela in svoboda gospodarske pobude. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Glede na raznolikost nacionalnih sistemov trga dela, delovnopravne tradicije in sodne prakse ter različne opredelitve, npr. v delovnem pravu, davčnih sistemih in sistemih socialne varnosti, obstaja tveganje, da pet meril iz predlagane direktive ne odraža ustrezno zapletenosti različnih razmer. Namesto za dve od petih meril se EESO zavzema za splošno oceno meril za opredelitev statusa zaposlenega kot splošno veljavnega pristopa v državah članicah in v sodni praksi Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Možnost izpodbijanja pravne domneve

| 4.3.1 | EESO meni, da je možnost izpodbijanja pravne domneve instrument, ki bi lahko povzročil več težav, namesto da bi razjasnil zapletene pravne položaje. Vzpostavitev tega mehanizma povzroča zmedo, saj je podoben mehanizem že vključen v direktivo o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih kot ena od možnosti za države članice. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Možnost izpodbijanja pravne domneve ne zagotavlja pravičnega ravnovesja med strankami v postopku izpodbijanja, saj bi bilo z dokaznim bremenom na strani platforme v praksi težko izpodbijati pravno domnevo, opredeljeno z navedenimi petimi merili. Glede na raznolikost nacionalnih opredelitev se bo teh pet meril in njihov pomen v državah članicah verjetno razlagalo na različne načine, zaradi česar bo mozaik sodne prakse v Evropi postal še bolj zapleten. Ker bi temu lahko sledili postopki tako na sodiščih, ki se ukvarjajo z vprašanji delovnega prava, kot na upravnih sodiščih, ki se ukvarjajo z davčnimi vprašanji in vprašanji socialne varnosti, bi lahko bil rezultat manjša pravna jasnost, ne večja. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Algoritmično upravljanje

| 4.4.1 | EESO se strinja s ciljem Komisije, da bi izboljšala informacije in preglednost glede uporabe algoritmov pri platformnem delu. Vendar EESO meni, da ločen sklop pravil o vprašanjih, povezanih s platformnim delom, ni primeren niti potreben. Obstoječa pravila v splošni uredbi o varstvu podatkov (9) in prihodnjem aktu o umetni inteligenci (10) bodo delavcem zagotovila različne pravice v zvezi z njihovimi osebnimi podatki, skupaj s celovitim sklopom zahtev glede obvladovanja tveganj, človeškega nadzora in preglednosti za zmanjšanje tveganj za zdravje in varnost ter temeljne pravice. Zato bi bilo treba preprečiti nepotrebno prekrivanje in podvajanje. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | V zvezi z obliko in vsebino informacij, ki jih morajo zagotoviti platforme, bi bilo treba zagotoviti, da imajo platforme potreben manevrski prostor v smislu opredelitve tehničnih sredstev za zagotavljanje informacij. Enako velja za metode ocenjevanja tveganj in človekovega pregledovanja pomembnih odločitev. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da zahteve glede razkritja v zvezi z algoritmi ne bodo veljale za poslovne skrivnosti ali zaupne informacije. EESO prav tako poudarja, da je treba omogočiti ublažitve, prilagojene malim in srednjim podjetjem, glede upravnih postopkov, ki jih zahteva algoritmično upravljanje. (11) Te vključujejo zlasti daljše roke za predložitev odgovorov na zahtevke za pregled algoritmičnih odločitev in zmanjšanje pogostosti posodabljanja ustreznih informacij. |
| --- | --- |

4.4.2

4.5   Kolektivne pravice

| 4.5.1 | Namen predloga je zagotoviti obveščanje platformnih delavcev ali njihovih predstavnikov in posvetovanje z njimi o odločitvah, ki bi lahko privedle do bistvenih sprememb v uporabi avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja iz člena 6(1) Direktive. V ta namen se predlog sklicuje na Direktivo 2002/14/ES (12). Ker to omogoča uporabo obstoječih mehanizmov obveščanja in posvetovanja, kakor so opredeljeni na nacionalni ravni, ter spodbujanje socialnega dialoga brez vzpostavljanja novih ali dvojnih mehanizmov, se lahko ta rešitev podpre. Dodati pa je treba, da obveznost digitalnih platform dela, da krijejo stroške strokovnjaka (člen 9(3)), ni združljiva s splošnimi pravili obveščanja in posvetovanja po Direktivi 2002/14/ES. |
| --- | --- |

4.5.1

4.6   Pravna sredstva

| 4.6.1 | EESO poudarja, da je treba pojasniti razliko med „delavci“ in „osebami, ki opravljajo platformno delo“, zlasti kar zadeva pravna sredstva in izvrševanje direktive. Člen 18 vsebuje podobna pravila za varstvo pred odpuščanjem za obe kategoriji, kar lahko povzroči zmedo in pomanjkanje pravne varnosti, saj pravna sredstva na področju delovnega in pogodbenega prava v državah članicah temeljijo na različnih zakonih in si zato niso podobna. Podobno lahko člen 17 (Zaščita pred škodljivim ravnanjem ali posledicami) povzroči neželene posledice in težave v pravosodnih sistemih držav članic, če bi bilo treba različna pogodbena razmerja obravnavati v skladu z istimi pravili. |
| --- | --- |

4.6.1

4.7   Prepoved poslabšanja položaja in ugodnejše določbe

| 4.7.1 | EESO za spodbujanje poštenih delovnih pogojev pri delu na digitalnih platformah poudarja vlogo socialnega dialoga in kolektivnih pogodb na ustreznih ravneh ter v okviru področja uporabe, mandata in avtonomije socialnih partnerjev v državah članicah. Zato se EESO sprašuje o smiselnosti omejitve obsega kolektivnih pogodb na samo tiste pogodbe, ki so za platformne delavce ugodnejše (člen 20). Ta omejitev posega v avtonomijo socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

4.7.1

Obrazložitev

To besedilo zajema amandma, ki izraža popolnoma drugačno stališče od mnenja strokovne skupine, in se torej obravnava kot nasprotno mnenje. V njem je utemeljeno, zakaj predlog Komisije ni pravi instrument za obravnavanje izzivov, povezanih z delom na digitalnih platformah, in zakaj ne odraža ustrezno zapletenosti različnih situacij v hitro spreminjajočem se svetu platform. Poleg tega želi nasprotno mnenje izpostaviti glavne pomanjkljivosti in izzive v predlogu direktive, zlasti kar zadeva pravno domnevo zaposlitvenega statusa in algoritmično upravljanje.

Rezultat glasovanja

| Za: | 149 |
| --- | --- |
| Proti: | 80 |
| Vzdržani: | 17 |

Za:

149

Proti:

80

Vzdržani:

17

---

(1)  Kar zadeva hitrost razvoja, podatki, zbrani z raziskavami COLLEEM I in II, kažejo, da se pojav platformnega dela v Evropi počasi, vendar vztrajno povečuje. Poleg tega je zelo majhnemu deležu delovno sposobnega prebivalstva – približno 1,4 % – platformno delo glavna oblika zaposlitve. Glede na študijo, navedeno v poročilu Komisije o oceni učinka, bi lahko bilo približno 5,5 milijona od 28,8 milijona platformnih delavcev izpostavljenih tveganju napačne razvrstitve po zaposlitvenem statusu. Glej: Zbirka publikacij JRC – Platform Workers in Europe Evidence from the COLLEEM Survey (Platformni delavci v Evropi – dokazi iz raziskave COLLEEM) (europa.eu) in Zbirka publikacij JRC – New evidence on platform workers in Europe (Novi dokazi o platformnih delavcih v Evropi) (europa.eu); glej: DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE – POROČILO O OCENI UČINKA. Po podatkih študije, ki jo je naročilo združenje dostavljavskih služb Delivery Platforms Europe, dostavljavci večinoma (72 %) navajajo, da je platformno delo dopolnilna dejavnost, pri čemer jih 34 % opravlja to delo med študijem in druga tretjina (34 %) navaja, da s platformnim delom dopolnjujejo dohodek iz drugega dela s polnim ali krajšim delovnim časom. Za dve tretjini vprašanih (67 %) je glavni razlog, zaradi katerega so se odločili za delo dostavljavca, prožnost, ki jim omogoča, da dostavno delo združujejo z drugim delom, študijem ali skrbjo za družinske člane ter z njim dopolnijo drug dohodek. Prožnost je tudi najbolj cenjena značilnost dela dostavljavca (za 58 %).

(2)  Priporočilo Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite in Priporočilo Sveta o izboljšanju varovanja zdravja in varnosti pri delu za samozaposlene osebe.

(3)  Direktiva o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih.

(4)  Uredba (EU) 2016/679 in COM(2021) 206 final.

(5)  Glej COM(2021) 762 final, Obrazložitveni memorandum, str. 1.

(6)  Vključeni so: 1) predlog direktive o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu; 2) osnutek smernic o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih, kar zajema tiste, ki delajo prek digitalnih platform dela; 3) pozivi nacionalnim organom, socialnim partnerjem in vsem ustreznim deležnikom, naj sprejmejo nove ukrepe, kot so opisani v nadaljevanju, da bi se dosegli boljši delovni pogoji za ljudi, ki delajo prek digitalnih platform dela (Sporočilo o boljših delovnih pogojih za močnejšo socialno Evropo: izkoriščanje vseh prednosti digitalizacije za prihodnost dela).

(7)  Prav tam (Sporočilo) str. 2.

(8)  V študiji Komisije je navedeno: Tudi če bi bile vse storitve samostojnih delavcev, ki jih zagotavljajo platforme, ukinjene v EU-27, bi za ta podjetja še vedno lahko delali samostojni delavci iz drugih delov sveta. Glej: Study to support the impact assessment on improving working conditions in platform work (Študija v podporo oceni učinka o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu).

(9)  Uredba (EU) 2016/679.

(10)  COM(2021) 206 final.

(11)  Glej COM(2021) 762 final, Obrazložitveni memorandum, str. 13.

(12)  Direktiva 2002/14/ES.

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/109

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski strategiji za univerze

(COM(2022) 16 final)

Predlog priporočila Sveta o vzpostavljanju povezav za učinkovito evropsko sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja

(COM(2022) 17 final)

(2022/C 290/17)

| Poročevalka: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Poročevalka:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Zaprosilo | Evropska komisija, 1. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 190/0/2 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 1. 3. 2022

Pravna podlaga

Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

190/0/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) opozarja na pomen izjave Evropske komisije o tej pobudi: „Univerze morajo biti prostor svobode: govora, mišljenja, učenja in raziskovanja ter akademske svobode na splošno. Akademske svobode ni mogoče ločiti od institucionalne avtonomije niti od sodelovanja študentov in osebja pri upravljanju visokega šolstva“ (1). Evropsko komisijo, države članice in visokošolske institucije poziva, naj bo ta izjava vodilno načelo pri izvajanju pobude. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO je zadovoljen, da so države članice in visokošolske institucije v pobudi pozvane k tesnejšemu transnacionalnemu sodelovanju za izboljšanje znanj, spretnosti in kompetenc študentov, potrebnih zaradi dvojnega prehoda na trgu dela in v gospodarstvu, za ohranitev vrednot, identitete in demokracije EU ter za krepitev odpornosti evropske družbe in gospodarstva. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO želi opozoriti (2) na pomembno vlogo visokošolskih institucij pri izboljšanju pridobivanja zelenih znanj in spretnosti, povečanju odgovornosti do okolja ter pospešitvi trajnostnega razvoja, kar bi bilo treba prečno vključiti v učne cilje. Pozdravlja ukrepe, ki jih načrtuje Evropska komisija za pomoč državam članicam in visokošolskim institucijam pri razvijanju nacionalnih in celostnih institucionalnih pristopov k trajnostni, podnebni in okoljski pismenosti. EESO poudarja, da je to pomembno za redne študente, pa tudi za tiste, ki sodelujejo v programih visokošolskih institucij za vseživljenjsko učenje, in ne le za pridobivanje mikrokvalifikacij (3). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poziva države članice in visokošolske institucije, naj pri pripravi strategij digitalizacije izboljšajo kakovost, pravičnost, enakost in socialno vključevanje v visokošolskem izobraževanju in raziskavah, vsem študentom zagotovijo enak dostop do digitalnega gradiva, spodbujajo varno uporabo digitalnih tehnologij, pri čemer morajo vedno dati prednost socialni interakciji pri poučevanju v živo, in spoštujejo intelektualne pravice akademikov. Evropsko komisijo poziva, naj pri oblikovanju programov izobraževanja in usposabljanja o digitalnih spretnostih v okviru programa Digitalna Evropa sodeluje s študenti in akademiki. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO opozarja na pomen uravnoteženih partnerstev med visokošolskimi institucijami in podjetji, da se pokrijejo potrebe študentov, družbe in trga dela po znanjih in spretnostih, študentom pa omogoči in razširi dostop do visokokakovostnih in plačanih vajeništev ter pripravništev v podjetjih in institucijah. Države članice in visokošolske institucije poziva, naj zagotovijo akademsko svobodo in institucionalno avtonomijo, zlasti ko sodelujejo z neakademiskimi akterji pri pripravi učnih načrtov ter opredeljevanju znanj, spretnosti in zahtev, ki jih mora izpolniti akademsko osebje. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poudarja, da morajo Evropska komisija in vse države članice zaščititi akademsko svobodo in institucionalno avtonomijo kot temeljne vrednote, zapisane v sporočilu iz Rima. Pozdravlja pobudo o zavezništvih Evropske univerze v okviru programa Erasmus+, ki zajemajo prostovoljne dejavnosti visokošolskih institucij in ukrepe, ki jih te institucije izvajajo od spodaj navzgor, ter so pomembni za tesnejše sodelovanje pod demokratičnim vodstvom. EESO izraža zaskrbljenost, da so temeljne vrednote ogrožene, kadar Evropska komisija in Svet ta zavezništva institucionalizirajo. Zato države članice poziva, naj uvedejo pravni statut za skupne evropske diplome teh zavezništev ter poskrbijo za zunanje preverjanje kakovosti in akreditacijo skupnih transnacionalnih dejavnosti in programov izobraževanja, ki jih izvajajo zavezništva. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO izpostavlja ključni pomen raznolikosti visokošolskih institucij, ki lahko izpolnjujejo različne kulturne, izobraževalne, družbene in gospodarske potrebe. Poziva k priznanju enakovrednosti tako institucij, ki so vključene v zavezništva, kot tistih, ki niso, ter k spoštovanju svobode znanja. Pozdravlja določitev vodilnih načel za zaščito temeljnih akademskih vrednot, ki izhajajo iz sporočila iz Rima, ob vključevanju ustreznih socialnih partnerjev in zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO obžaluje, da so visokošolske institucije premalo financirane (4), čeprav so se njihove potrebe med pandemijo povečale, in države članice poziva, naj povišajo javna sredstva zanje. Izraža zaskrbljenost zaradi vse večje privatizacije teh institucij ter zasebnih naložb v javno izobraževanje in raziskave, saj to lahko ogrozi akademsko svobodo in institucionalno avtonomijo. Poudarja tudi, da bo ohranitev finančne podpore za zavezništva visokošolskih institucij zagotovila trajnostno javno financiranje vseh teh institucij na nacionalni ravni. EESO poziva države članice, naj evropski semester in sredstva EU, tudi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada+ ter programov Erasmus+ in Obzorje Evropa, izkoristijo za to, da visokošolskim institucijam pomagajo doseči njihove cilje. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj spremlja naložbe v visokošolsko izobraževanje na ravni EU ter nacionalni in institucionalni ravni. V ta namen naj uporablja glavna politična orodja evropskega semestra ter mehanizma za okrevanje in odpornost. Komisijo poziva tudi, naj določi, da se lahko pregled stanja v evropskem visokošolskem sektorju in ugotovitve strokovne skupine za kakovostne naložbe v izobraževanje in usposabljanje uporabljajo zgolj za podporo. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO izraža zaskrbljenost zaradi ciljev in upravljanja pregleda stanja v evropskem visokošolskem sektorju, s katerim se bo vsako leto ocenjeval napredek pri uresničevanju ključnih prednostnih nalog te pobude v EU, ki so: vključevanje, vrednote, kakovost in ustreznost, mobilnost, zelene in digitalne spretnosti, zaposljivost, transnacionalno sodelovanje, prenos tehnologije in vrednotenje znanja. Evropsko komisijo poziva, naj pojasni funkcijo tega orodja pri spremljanju napredka držav članic in njegovo upravljanje v okviru procesa evropskega semestra ter naj točno navede, ali se bo to orodje uporabljalo tudi za spremljanje nacionalnih naložb v visokošolsko izobraževanje. Poziva tudi, naj se ohrani vloga držav članic in socialnih partnerjev v izobraževanju ter vloga zainteresiranih strani v tem procesu. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO pozdravlja ustanovitev evropske opazovalnice za visokošolski sektor, da se združijo najboljša trenutno razpoložljiva podatkovna orodja in zmogljivosti EU. Evropsko komisijo poziva, naj ohrani vlogo držav članic in socialnih partnerjev v izobraževanju ter vlogo zainteresiranih strani v tem procesu. Socialni partnerji so pomembni pri prehodu od izobraževanja k poklicnemu življenju, zastopanju interesov študentov na trgu dela in zmanjšanju števila mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Tako na ravni EU kot ravni držav članic so potrebna večja prizadevanja za sledenje študentom, ki prehajajo od izobraževanja k poklicnemu življenju. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj socialne partnerje v izobraževanju in organizacije civilne družbe aktivno vključijo v prihodnji razvoj pobud in ukrepov Komisije v sklopu te strategije, pa tudi v njeno izvajanje na nacionalni ravni. To je pomembno, da bodo študenti pridobili znanja in spretnosti, ki jih potrebujejo, da bi bili lahko državljani demokracije in da bi med dvojnim prehodom imeli dostop do kakovostnih delovnih mest. Demokratično upravljanje in učinkovit socialni dialog sta ključna za izboljšanje blaginje študentov, večjo akademsko svobodo, več zaposlitev za nedoločen čas, boljše delovne pogoje zaposlenih in večjo institucionalno avtonomijo. EESO poziva Evropsko komisijo, naj socialne partnerje v izobraževanju in organizacije civilne družbe vključi v pripravo evropskih meril za pridobitev evropske diplome. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Države članice in visokošolske institucije spodbuja, naj učeče se, akademike in raziskovalce učinkoviteje vključijo v upravljanje politike visokošolskega izobraževanja ter institucionalne in transnacionalne strukture sodelovanja z učinkovitim sodelovalnim vodstvom, skupnim upravljanjem in socialnim dialogom. Tako bi zagotovili kakovostno in vključujoče visokošolsko izobraževanje in raziskave, učinkovito mobilnost študentov, osebja in raziskovalcev ter popolno raznolikost akademikov, raziskovalcev in strokovnega osebja (vključno z enakostjo spolov). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj pri oblikovanju evropskega okvira za privlačne in trajnostne poklicne poti v visokošolskem izobraževanju poskrbi za socialni dialog s sindikati akademikov, izboljša njihove delovne pogoje, blaginjo in status ter podpre akademske poklicne poti na univerzah in zunaj njih. Stalno bi si bilo treba prizadevati za povečanje sodelovanja študentov pri odločanju in izboljšanje operativne zmogljivosti študentskih organizacij; temu bi lahko namenili sredstva Evropskega socialnega sklada plus. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO pozdravlja podporo osebju in študentom iz različnih okolij, kar zajema vzpostavitev evropskega okvira za raznolikost in vključevanje (sem sodijo tudi razlike med spoloma), podporo ogroženim raziskovalcem z vodilnimi smernicami za univerze, da se olajša njihovo vključevanje, ter pripravo nacionalnih in institucionalnih strategij vključevanja s poudarkom na beguncih in prosilcih za azil. EESO poziva k preglednemu in pravičnemu priznavanju kvalifikacij iz tretjih držav, vključno s kvalifikacijami beguncev, v okviru mreže centrov za priznavanje visokošolskih diplom. Evropsko komisijo, države članice in visokošolske institucije poziva, naj tovrstne strategije razvijejo skupaj s študenti in osebjem, zlasti tistimi, ki lahko prispevajo svoje izkušnje. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO pozdravlja nadaljnji razvoj pobude za evropsko študentsko izkaznico, da se zmanjša upravno breme pri upravljanju mobilnosti in izmenjav študentov in osebja, hkrati pa opozarja na pomen varnosti in varstva podatkov. Primerno mobilnost na ravni EU je mogoče doseči le, če se omeji upravno breme in olajšajo prenosi kreditnih točk med državami članicami. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESO pozdravlja razširitev mobilnosti študentov in osebja na tretje države ter poudarja pomen fizične mobilnosti, varovanja zdravja in varnosti. Pozdravlja novo listino Erasmus za terciarno izobraževanje in novo študentsko listino Erasmus, ki vključujeta akademsko svobodo in integriteto ter spodbujata akademske razprave in izmenjavo dobre prakse o vrednotah in demokraciji v sklopu ukrepov Jean Monnet v okviru programa Erasmus, tudi v tretjih državah. |
| --- | --- |

1.17

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Potem ko je Svet EU (za izobraževanje) sprejel sklepe o pobudi o evropskih univerzah – povezovanje visokega šolstva, raziskav, inovacij in družbe: utiranje poti novi razsežnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju, je Evropska komisija objavila dva dokumenta. Sporočilo o evropski strategiji za univerze določa ukrepe, ki jih mora Evropska komisija izvesti med letoma 2022 in 2024 na področju visokošolskega izobraževanja in raziskav, medtem ko predlog priporočila Sveta o vzpostavljanju povezav za učinkovito evropsko sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja, ki naj bi ga ministri držav članic, pristojni za izobraževanje, sprejeli na seji 4. in 5. aprila, vsebuje konkretna priporočila za države članice. Namen pobude je uresničiti novi cilj EU, da vsaj 45 % oseb, starih od 25 do 34 let, do leta 2030 pridobi terciarno izobraževanje (5). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komisija namerava s to pobudo povečati sedanje število zavezništev Evropske univerze s 41 na 60, tako da bo do sredine leta 2024 več kot 500 univerz članic zavezništev. Za Erasmus+ bodo v obdobju 2021–2027 na voljo okvirni proračun v višini 1,1 milijarde EUR in več podpornih pobud. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Države članice so v priporočilih pozvane, naj visokošolskim institucijam omogočijo razvijanje in izvajanje inovativnih skupnih transnacionalnih izobraževalnih dejavnosti (v EU in zunaj nje), do leta 2024 pripravijo pravni status za zavezništva univerz, do leta 2024 olajšajo pridobitev skupne evropske diplome na nacionalni ravni, vključno s povezavo z nacionalnimi ogrodji kvalifikacij, podprejo več mobilnosti za študente in osebje (tudi po spletu), zavezništvom Evropske univerze zagotovijo trajnostno finančno podporo ter spodbujajo in ščitijo akademsko svobodo in institucionalno avtonomijo. |
| --- | --- |

2.3

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO poudarja (6), da je treba poiskati „več povezav med evropskim visokošolskim prostorom in evropskim raziskovalnim prostorom, da bi izboljšali kakovost in vključenost visokošolskega izobraževanja in raziskav za vse študente, ne glede na njihovo starost ali socialno-ekonomsko ozadje. Pomemben poudarek pobude o mrežah evropskih univerz mora biti na izboljšanju kakovosti in priznavanju študija med univerzami. Čeprav je visokošolsko izobraževanje v nacionalni pristojnosti, se zdi, da so predlogi Komisije za evropsko diplomo, statut evropske univerze ter evropski sistem za priznavanje in zagotavljanje kakovosti korak k usklajenosti visokošolskega študija. EESO zato poziva, naj se o zamislih, na katerih temeljijo te pobude, in nadaljnjih ukrepih politike nadalje razpravlja z vladami, ustreznimi socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe.“ EESO izraža zadovoljstvo, da so socialni partnerji in organizacije civilne družbe v javnih posvetovanjih lahko izrazili svoja stališča o tej pobudi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Akademska svoboda in institucionalna avtonomija sta v nekaterih državah, ki so se pridružile bolonjskemu procesu (7), vse bolj ogroženi. Sporočilo iz Rima, ki ga je na ministrski konferenci, posvečeni temu procesu, sprejelo 49 ministrstev evropskega visokošolskega prostora, potrjuje zavezo ministrov, da bodo z okrepljenim političnim dialogom in sodelovanjem kot nujnim temeljem kakovostnega učenja, poučevanja, raziskav in demokratičnih družb spodbujali in ščitili naše skupne temeljne vrednote v celotnem evropskem visokošolskem prostoru. Zavezali so se tudi varstvu institucionalne avtonomije, akademske svobode in integritete, spodbujanju udeležbe študentov in osebja pri upravljanju visokošolskega izobraževanja ter prevzemanju javne odgovornosti visokošolskega izobraževanja in za to izobraževanje. V prilogi I k sporočilu iz Rima je akademska svoboda opredeljena kot nepogrešljiv vidik kakovostnega učenja, poučevanja in raziskav v visokošolskem izobraževanju ter nepogrešljiv vidik demokracije, ki temelji na institucionalni avtonomiji. Poudarjeno je tudi, da družbe ne morejo biti resnično demokratične, če ne spoštujejo akademske svobode in institucionalne avtonomije. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pandemija COVID-19 je imela neprimerljiv vpliv na načine učenja, raziskovalne metode ter delovanje (na primer zaprtje univerzitetnih naselij in prehod na spletno učenje) in upravljanje univerz. Opozorila je tudi na pomen angažiranosti univerz v skupnostih. Približno polovica vseh študentov meni, da so se njihovi študijski rezultati s spletnim izobraževanjem poslabšali, njihova delovna obremenitev pa se je s prehodom na spletno poučevanje povečala. Mnogi študenti, ki so socialno in ekonomsko prikrajšani, še vedno težko dostopajo do digitalnih spretnosti, orodij za spletno komuniciranje in interneta. Poleg tega je pandemija negativno vplivala na psihično in čustveno počutje študentov (8). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kriza zaradi COVID-19 je povzročila poslabšanje delovnih pogojev akademskega osebja, vključno z močnim povečanjem delovne obremenitve zaradi spletnega in kombiniranega učenja, ter izgube delovnih mest med zaposlenimi za določen čas in pomožnim osebjem. Ta razvoj je nesorazmerno močno vplival na specifične skupine, kot so ženske in etične manjšine, pandemija pa je prizadela tudi duševno zdravje in blaginjo osebja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Akademsko osebje je ključnega pomena za kakovostno izobraževanje in raziskave na univerzah. Že pred pandemijo so se akademiki po vsej Evropi soočali z manjšo varnostjo zaposlitve kot posledico proračunskih omejitev, manjših možnosti zaposlovanja in vse večjega deleža začasnih delovnih mest, delovnih mest s krajšim delovnim časom in za določen čas ter delovnih mest, ki se financirajo od zunaj. Ustrezni delovni pogoji in plače pa so ključni za to, da akademiki lahko svoje študente uspešno pripravijo na dvojen prehod v družbi in gospodarstvu. Akademiki s pogodbami za določen čas imajo negotovo zaposlitev, zato težje poskrbijo za visokokakovostno učenje in raziskave (9). Pandemija COVID-19 je poslabšala poklicne možnosti podoktorskih raziskovalcev in škodljivo vpliva na njihovo blaginjo. Med raziskovalci so mlajši in ženske v večji nevarnosti, da se bodo znašli v negotovem položaju in občutili negativne posledice pandemije (10). Zavzemati se je treba za povečanje plačil za doktorske raziskave, prost dostop do literature in sodelovanje na mednarodnih konferencah. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Za zmanjšanje pomanjkanja strokovnega znanja in za to, da bi študenti visokošolskih institucij imeli dostop do trga dela, so ključnega pomena učinkovita partnerstva med temi institucijami in podjetji ter možnost študentov, da opravijo visokokakovostna in plačana pripravništva ter vajeništva v podjetjih. EESO poudarja, da bi morala biti „partnerstva med podjetji in visokošolskimi izobraževalnimi ustanovami (...) koristna za obe strani brez zunanjega pritiska in uravnotežena, da bi zagotovili, da podjetja samostojno izvajajo raziskovalne in inovacijske dejavnosti, pa tudi samostojne cilje javnega visokošolskega izobraževanja in raziskav“ (11). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Pri lajšanju dostopa do visokošolskega izobraževanja bi bilo treba upoštevati dejstvo, da se je zaradi cen energije in dodatnih stroškov procesa izobraževanja (nastanitev, dostop do literature ipd.) povečal pritisk na šolnine. Dodatne stroške bi bilo mogoče subvencionirati s sredstvi EU, kar bi omejilo težave, povezane s posojili in drugimi načini financiranja univerzitetnega študija. Zagotoviti je treba sinergije med dinamiko tehnološkega napredka ter opremo, standardi in postopki v procesu izobraževanja, da bo prehod od izobraževanja k delovnemu življenju učinkovit. |
| --- | --- |

3.7

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Sporočilo Komisije o evropski strategiji za univerze, 2022.

1

(2)  UL C 56, 16.2.2021, str. 1.

2

(3)  UL C 56, 16.2.2021, str. 1.

3

(4)  EUA Public Funding Observatory Report 2019/20 (EUA – Poročilo opazovalnice za javno financiranje za obdobje 2019–2020).

4

(EUA – Poročilo opazovalnice za javno financiranje za obdobje 2019–2020)

(5)  Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030).

5

(6)  UL C 10, 11.1.2021, str. 40.

6

(7)  https://www.scholarsatrisk.org/academic-freedom-monitoring-project-index/?_gp=1

7

(8)  Evropska komisija: The impact of COVID-19 on higher education: a review of emerging evidence (Vpliv pandemije COVID-19 na visokošolsko izobraževanje: najnovejši dokazi), 2021.

8

(Vpliv pandemije COVID-19 na visokošolsko izobraževanje: najnovejši dokazi)

(9)  ETUCE: Report to Rome Ministerial Meeting (poročilo za ministrsko srečanje v Rimu), 2020.

9

(poročilo za ministrsko srečanje v Rimu)

(10)  OECD: Reducing the precarity of academic research careers (Zmanjšanje negotovosti poklicne poti v akademskih raziskavah), 2021.

10

(Zmanjšanje negotovosti poklicne poti v akademskih raziskavah)

(11)  UL C 10, 11.1.2021, str. 40.

11

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/114

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti stavb (prenovitev)

(COM(2021) 802 final – 2021/0426 (COD))

(2022/C 290/18)

| Poročevalec: | Mordechaj Martin SALAMON |
| --- | --- |

Poročevalec:

Mordechaj Martin SALAMON

| Zaprosilo | Evropski parlament, 14. 2. 2022
  Svet, 9. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 10. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 212/6/6 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 14. 2. 2022

Svet, 9. 2. 2022

Pravna podlaga

Člen 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

10. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

212/6/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog za prenovitev direktive o energijski učinkovitosti stavb, ki obravnava ključne izzive, opredeljene v prejšnjih mnenjih EESO, da se zagotovijo orodja za boj proti energijski revščini in odpravijo strukturno dolgoročno nezadostno vlaganje v stavbe ter tako spodbudi prenova zlasti energijsko najmanj učinkovitih stavb, da bi se usmerili v razogljičenje ogrevanja in hlajenja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO v celoti podpira ta pristop EU k doseganju energijsko učinkovitega in visokokakovostnega grajenega okolja brez fosilnih goriv, saj so za pospešitev potrebnega prehoda učinkovitejši ukrepi na ravni EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da je po nedavnem izrazitem zvišanju cen energije in glede na obete, da bodo cene vsaj srednjeročno ostale na visoki ravni, še pomembneje pripraviti strategijo za zajezitev in odpravo energijske revščine. Izvajati je treba konkretne ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti stavb, da se zagotovijo dostojna, cenovno dostopna in zdrava stanovanja za vse. Ti ukrepi morajo vključevati varno odstranitev azbesta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO močno podpira določitev minimalnih standardov energijske učinkovitosti, zlasti za najmanj energijsko učinkovite stanovanjske stavbe. Uvedba tega načela na ravni EU je pomemben korak naprej. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva, naj se že na začetku predvidi bolj celostno stopnjevanje zahtev glede sanacije, z jasnejšim in popolnejšim časovnim okvirom do leta 2050, da bi spodbudili prenove, usmerjene v prihodnost.
  Ker sama direktiva o energijski učinkovitosti stavb ne zagotavlja novega financiranja in je financiranje potrebnih prenov zahtevna naloga, EESO meni, da morajo biti v direktivi nujno predvideni ustrezen okvir in instrumenti za dostop do možnosti javnega in bančnega financiranja. |
| --- | --- |

1.5

Ker sama direktiva o energijski učinkovitosti stavb ne zagotavlja novega financiranja in je financiranje potrebnih prenov zahtevna naloga, EESO meni, da morajo biti v direktivi nujno predvideni ustrezen okvir in instrumenti za dostop do možnosti javnega in bančnega financiranja.

| 1.6 | EESO pozdravlja večje zahteve ter boljšo zanesljivost in uporabnost energijskih izkaznic, saj imajo ključno vlogo pri izboljšanju energijske učinkovitosti stavbnega fonda. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO pozdravlja večji pomen nacionalnih načrtov prenove stavb ter vključitev poročanja o prizadevanjih držav članic za zmanjšanje energijske revščine. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO podpira uvedbo izkazov o prenovi stavb do leta 2024, s katerimi bodo potrošniki lažje dostopali do informacij in nižjih stroškov pri načrtovanju prenove svoje stavbe. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO priznava, da je treba vključiti zahteve glede poročanja o emisijah ogljika v celotnem življenjskem ciklu (proizvodnja in gradnja, uporaba in konec življenjske dobe) stavb, saj je pri novih stavbah lahko vpliv na podnebje največji zaradi uporabljenih materialov in postopka gradnje. Poudarja, da je treba zagotoviti, da opredelitev „brezemisijske stavbe“ omogoča njeno čim boljše vzajemno delovanje z energetskimi sistemi v okolici ter vključuje vse vgrajene emisije toplogrednih plinov. Ocene življenjskega cikla bi se morale razumeti kot orodja za usmerjanje za posamezen projekt, s katerimi se primerjajo različne izbire materiala in tehnik. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poziva k izvajanju resničnega skupnega procesa za izobraževanje in usposabljanje na področju gradbeništva. |
| --- | --- |

1.10

2.   Ozadje

| 2.1 | Komisija je v okviru cilja evropskega zelenega dogovora, da se do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost, predlagala prenovitev direktive o energijski učinkovitosti stavb. Direktiva je v okviru strategije „Pripravljeni na 55“ nadaljevanje strategije za val prenove, v kateri je določen cilj vsaj podvojitve letne stopnje energijske prenove stavb do leta 2030 in poudarjena potreba po ustreznih regulativnih, finančnih in podpornih ukrepih. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Z direktivo o energijski učinkovitosti stavb naj bi se zagotovili potrebni ukrepi in orodja na treh osrednjih področjih strategije za val prenove, in sicer: reševanje vprašanj energijske revščine in energijsko najmanj učinkovitih stavb; javne stavbe in socialna infrastruktura kažejo pot; razogljičenje ogrevanja in hlajenja. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Predlagana je vrsta sprememb in dopolnitev sedanje direktive o energijski učinkovitosti stavb, zlasti naslednje:






  — | Od leta 2030 morajo biti vse nove stavbe brezemisijske, nove javne stavbe pa morajo biti brezemisijske že do leta 2027. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Od leta 2030 morajo biti vse nove stavbe brezemisijske, nove javne stavbe pa morajo biti brezemisijske že do leta 2027.

| — | Državam članicam se naloži nova zahteva, da zagotovijo nadgradnjo vseh stavb, ki so v lasti javnih organov, in vseh nestanovanjskih stavb, tako da bodo do leta 2027 dosegale vsaj razred energijske učinkovitosti F, do leta 2030 pa vsaj razred energijske učinkovitosti E. Izboljšati je treba tudi energijsko učinkovitost vseh stanovanjskih stavb, tako da bodo dosegle vsaj razred F do leta 2030 in vsaj razred E do leta 2033. Zaradi nove opredelitve razredov energijske učinkovitosti se bo na podlagi zahtev do leta 2033 izboljšala energijska učinkovitost več kot 15 % stanovanjskega fonda. |
| --- | --- |

—

Državam članicam se naloži nova zahteva, da zagotovijo nadgradnjo vseh stavb, ki so v lasti javnih organov, in vseh nestanovanjskih stavb, tako da bodo do leta 2027 dosegale vsaj razred energijske učinkovitosti F, do leta 2030 pa vsaj razred energijske učinkovitosti E. Izboljšati je treba tudi energijsko učinkovitost vseh stanovanjskih stavb, tako da bodo dosegle vsaj razred F do leta 2030 in vsaj razred E do leta 2033. Zaradi nove opredelitve razredov energijske učinkovitosti se bo na podlagi zahtev do leta 2033 izboljšala energijska učinkovitost več kot 15 % stanovanjskega fonda.

| — | Obveznost pridobitve energijske izkaznice se razširi na stavbe v večji prenovi, stavbe, za katere se obnovi najemna pogodba, in vse javne stavbe. Stavbe ali stavbne enote, ki so naprodaj ali se oddajajo v najem, morajo imeti energijsko izkaznico, ki jo je treba navesti v vseh oglasih. |
| --- | --- |

—

Obveznost pridobitve energijske izkaznice se razširi na stavbe v večji prenovi, stavbe, za katere se obnovi najemna pogodba, in vse javne stavbe. Stavbe ali stavbne enote, ki so naprodaj ali se oddajajo v najem, morajo imeti energijsko izkaznico, ki jo je treba navesti v vseh oglasih.

| — | Nacionalni načrti prenove stavb bodo v celoti vključeni v nacionalne energetske in podnebne načrte, da se zagotovita primerljivost in spremljanje napredka, vključno s časovnimi načrti za postopno opuščanje fosilnih goriv pri ogrevanju in hlajenju najpozneje do leta 2040. |
| --- | --- |

—

Nacionalni načrti prenove stavb bodo v celoti vključeni v nacionalne energetske in podnebne načrte, da se zagotovita primerljivost in spremljanje napredka, vključno s časovnimi načrti za postopno opuščanje fosilnih goriv pri ogrevanju in hlajenju najpozneje do leta 2040.

| — | Izkaz o prenovi stavbe bo omogočil dostop do informacij in nižjih stroškov za potrošnike za lažje načrtovanje in postopno prenovo v smer ničelne stopnje emisij. |
| --- | --- |

—

Izkaz o prenovi stavbe bo omogočil dostop do informacij in nižjih stroškov za potrošnike za lažje načrtovanje in postopno prenovo v smer ničelne stopnje emisij.

| — | Države članice so pozvane, da v pravila za javno in zasebno financiranje vključijo vidik prenove ter vzpostavijo ustrezne instrumente, zlasti za gospodinjstva z nizkimi dohodki. |
| --- | --- |

—

Države članice so pozvane, da v pravila za javno in zasebno financiranje vključijo vidik prenove ter vzpostavijo ustrezne instrumente, zlasti za gospodinjstva z nizkimi dohodki.

| — | Za finančne spodbude za uporabo fosilnih goriv v stavbah se uvede samoderogacijska klavzula. |
| --- | --- |

—

Za finančne spodbude za uporabo fosilnih goriv v stavbah se uvede samoderogacijska klavzula.

| — | Vzpostaviti je treba polnilno infrastrukturo za električna vozila in parkirna mesta za kolesa. |
| --- | --- |

—

Vzpostaviti je treba polnilno infrastrukturo za električna vozila in parkirna mesta za kolesa.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja predlog za prenovitev direktive o energijski učinkovitosti stavb, ki obravnava ključne izzive, opredeljene v prejšnjih mnenjih EESO, da se zagotovijo orodja za boj proti energijski revščini in odpravijo strukturno dolgoročno nezadostno vlaganje v stavbe ter tako spodbudi prenova zlasti energijsko najmanj učinkovitih stavb, da bi se usmerili v razogljičenje ogrevanja in hlajenja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Problem slabo ali zmerno izoliranih stavb, ki se ogrevajo in ohlajajo s fosilnimi gorivi, je prisoten v vsej EU. Brez usklajenih politik na ravni EU obstaja tveganje, da države članice ne bodo zadostno ukrepale zaradi pomislekov glede neenakih konkurenčnih pogojev. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO zato v celoti podpira ta predlog Komisije o pristopu EU k doseganju energijsko učinkovitega in visokokakovostnega grajenega okolja brez fosilnih goriv. Za pospešitev potrebnega prehoda so učinkovitejši ukrepi na ravni EU. Poleg tega skupni pristop na ravni EU prispeva k izkoriščanju prednosti notranjega trga, kot sta ekonomija obsega in tehnološko sodelovanje med državami članicami. Prispeva tudi k večji varnosti za vlagatelje in na splošno podpira vodilno vlogo, ki jo lahko imajo Evropa in evropska podjetja kot oblikovalci svetovnih standardov in vodilni akterji na tem področju. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO meni, da je po nedavnem izrazitem zvišanju cen energije in glede na obete, da bodo cene vsaj srednjeročno ostale na visoki ravni, še pomembneje pripraviti strategijo za zajezitev in odpravo energijske revščine. Leta 2018 ni zmoglo poravnati računov za elektriko 6,8 % oseb v EU (30,3 milijona), zaradi česar jim je grozil odklop elektrike, nedavni dogodki pa so ta problem še zaostrili. Dolgoročno je treba sprejeti konkretne ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti stavb, da se zagotovijo dostojna, cenovno dostopna in zdrava stanovanja za vse. To je še zlasti nujno, ker se bodo povečali stroški gretja in hlajenja s fosilnimi gorivi zaradi višjih stroškov pravic iz sistema ETS. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO močno podpira določitev minimalnih standardov energijske učinkovitosti, zlasti za stanovanjske stavbe z najmanjšo energijsko učinkovitostjo. Uvedba tega načela na ravni EU je pomemben korak naprej. Kljub temu se države članice same odločijo, ali bi moral biti preostali stanovanjski stavbni fond zajet v standardih, določenih na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO sicer podpira poudarek na izkoreninjenju energijske revščine z dajanjem prednosti prenovi dela stanovanjskega stavbnega fonda z najslabšo energijsko učinkovitostjo, vendar to ne bi smelo povzročiti nezadostnega izboljšanja drugih stanovanjskih stavb. EESO zato poziva k bolj celostnemu razvoju zahtev glede sanacije že od začetka, z jasnejšim in popolnejšim časovnim okvirom do leta 2050. Tako bodo lastniki stavb imeli informacije o prihodnjih zahtevah in bodo lahko načrtovali stroškovno optimalno prenovo. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Energijske izkaznice postajajo glavno orodje, zato je treba izboljšati njihovo zanesljivost in uporabnost. EESO zato pozdravlja večje zahteve glede njihove pretvorbe v digitalno obliko, kakovosti, podrobni vsebini in metodah izračuna, cenovni dostopnosti, dostopu do njih in njihovi objavi. Državljanom bi morala biti po potrebi vselej na voljo tudi energijska izkaznica v papirni obliki. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO pozdravlja, da so prizadevanja posameznih držav članic za zmanjšanje energijske revščine vključena v nacionalne načrte prenove stavb, v sklopu katerih bodo poročale o zmanjšanju števila ljudi, ki živijo v energijski revščini, in deležu prebivalstva, ki živi v neustreznih stanovanjih (npr. v katerih puščajo stene ali strehe) ali v neustreznih pogojih toplotnega udobja. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO podpira uvedbo izkazov o prenovi stavb do leta 2024, vendar dvomi v njihov učinek, ker niso obvezni. Izkazi o prenovi stavb bodo potrošnikom omogočili lažji dostop do informacij in nižjih stroškov pri načrtovanju prenove svojih stavb. Pozitivno je tudi, da se upoštevajo širše koristi v zvezi z zdravjem, udobjem in prilagodljivostjo stavbe podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Mnogo energijsko revnih ljudi in tudi več lastnikov majhnih stanovanj nima finančnih zmožnosti, da bi se odločili za prenovo, zato EESO meni, da morajo biti v direktivi nujno predvideni ustrezni okvir in orodja za financiranje. To mora vključevati jasne razlage in smernice glede finančnih vidikov prenove, vključno z najemom kreditov na lokalni ravni. EESO opozarja tudi na svoj poziv v mnenju TEN/723 k poenotenju več shem, da bi postale jasnejše in dostopnejše za gospodinjstva in javne organe, ki so jim namenjene. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO priznava, da je treba v direktivo o energijski učinkovitosti stavb vključiti zahteve glede poročanja o emisijah ogljika v celotnem življenjskem ciklu (proizvodnja in gradnja, uporaba in konec življenjske dobe) stavb. Pri gradnji novih nizkoenergijskih stavb bi lahko na podnebje najbolj vplivali materiali in postopek gradnje, in ne uporaba stavbe. Ocene življenjskega cikla bi se morale razumeti kot orodja za usmerjanje za posamezen projekt, s katerimi se primerjajo različne izbire materiala in tehnik. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO poudarja, da je treba zagotoviti, da opredelitev „brezemisijske stavbe“ omogoča njeno čim boljšo vzajemno delovanje z energetskimi sistemi v okolici ter vključuje vgrajene emisije toplogrednih plinov iz uporabe gradbenih materialov in z gradbišča. |
| --- | --- |

3.12

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Direktiva o energijski učinkovitosti stavb sama po sebi ne zagotavlja novega financiranja, vendar določa zahteve za ravni financiranja in usklajevanja finančnih prizadevanj držav članic, da bi oblikovali prilagojen pravni in finančni okvir, vključno s ciljno usmerjeno finančno podporo. Vendar EESO dvomi, da bo financiranje v resnici enostavno dostopno morebitnim obnoviteljem, in meni, da ni jasno, ali bodo skupna prizadevanja za financiranje v posamezni državi članici zadostovala za dosego ciljev prenove. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Zdaj se finančna in nepovratna sredstva prepogosto lahko izplačajo šele po zaključku energijske prenove, kar mnogim potrošnikom otežuje, da začnejo dela. EESO zato priporoča, naj se v besedilo zapiše, da morajo sheme financiranja zagotoviti vsaj del začetnih stroškov, ki jih morajo plačati potrošniki. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO ponovno poziva (TEN/749), naj se precejšen delež 37 % finančnih sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost, ki so namenjena zelenim projektom, dodeli projektom energijske učinkovitosti glede na dejansko povpraševanje in potrebe v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO meni, da je za uspeh direktive o energijski učinkovitosti stavb ključno, da so države članice obvezane prilagoditi regulativne okvire, ki ne ustrezajo namenu, ter odpraviti negospodarske ovire, predvsem problem ločenih spodbud, ki onemogočajo prenovo številnim lastnikom hiš in najemnikom. Hkrati meni, da je treba predvideti ukrepe za zaščito najemnikov pred nesorazmernimi višinami najemnin po prenovi, bodisi s subvencijo najemnine bodisi z določitvijo zgornjih mej za zvišanje najemnine. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO meni, da je skrajni čas za prenovo členov direktive, ki se nanašajo na energijske izkaznice. Izkušnje z energijskimi izkaznicami po Evropi kažejo, da je potrebnih več prilagoditev, pri čemer so nekatere vključene v ta predlog. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO priznava, da je korak naprej, da bodo morale države članice zagotoviti kakovost, zanesljivost in cenovno dostopnost energijskih izkaznic ter da morajo izvajati preverjanje in vzpostaviti dobro delujoč nadzorni sistem.
  EESO kot koristne izboljšave ocenjuje skrajšano obdobje veljavnosti energijskih izkaznic na pet let za stavbni fond z najmanjšo energijsko učinkovitostjo, zahtevo, da morajo biti strokovnjaki usposobljeni ali potrjeni ter neodvisni, ter izrecno zahtevo glede vključitve obiska na kraju samem pred izdajo izkaznic. |
| --- | --- |

4.6

EESO kot koristne izboljšave ocenjuje skrajšano obdobje veljavnosti energijskih izkaznic na pet let za stavbni fond z najmanjšo energijsko učinkovitostjo, zahtevo, da morajo biti strokovnjaki usposobljeni ali potrjeni ter neodvisni, ter izrecno zahtevo glede vključitve obiska na kraju samem pred izdajo izkaznic.

| 4.7 | EESO predlaga, da se poveča uporabnost energijske izkaznice za potrošnike, tako, da se vanjo vključijo






  (a) | informacije o preostali življenjski dobi ogrevalnega sistema in povprečnih stroških del ter |
| --- | --- | --- |

4.7

(a)

informacije o preostali življenjski dobi ogrevalnega sistema in povprečnih stroških del ter

| (b) | kontaktni podatki najbližje točke „vse na enem mestu“. |
| --- | --- |

(b)

kontaktni podatki najbližje točke „vse na enem mestu“.

| 4.8 | EESO podpira predlog o racionalizaciji razredov energijske učinkovitosti (A–F) na ravni EU in vzpostavitvi skupnih predlog. Pozdraviti je treba tudi zahteve, da se na nacionalni ravni vzpostavijo enostavno dostopne podatkovne zbirke o energijskih izkaznicah, izkazih o prenovi stavb in indikatorjih pripravljenosti na pametne sisteme, ter posredovanje informacij iz nacionalnih podatkovnih zbirk opazovalnici za stavbni fond. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO ugotavlja, da je potrebna skladnost med izkazi o prenovi stavb in energijskimi izkaznicami, da se preprečijo podvajanja in nepotrebni dodatni stroški. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO ponovno poziva (TEN/723), naj se dodatno okrepi evropska opazovalnica za energijsko revščino in vzpostavi tesno sodelovanje z opazovalnico za stavbni fond. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Za evropske državljane bo ključen dostop do svetovanja, informacij, pomoči pri načrtovanju in finančnega svetovanja. Ocenjuje se, da točke „vse na enem mestu“ pri energijski prenovi zdaj letno pomagajo le približno 100 000 lastnikom stanovanj, leta 2030 pa naj bi bile po ocenah zmožne pomagati približno 2 000 000 lastnikom letno (1). EESO poziva k boljšemu razvoju in usklajevanju teh točk na nacionalni ravni, njihovemu ustreznemu financiranju, čezmejni izmenjavi primerov dobre prakse in natančnejšemu spremljanju s strani Komisije. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO podpira razširitev javnega posvetovanja o osnutku nacionalnega načrta prenove stavb in predlaga, da se izrecno omenijo potrošniške organizacije, saj so najprimernejše za izvajanje ocen in zagotavljanje povratnih informacij glede uspešnosti programov in finančnih instrumentov pri doseganju potrošnikov. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESO ugotavlja, da je bil indikator pripravljenosti na pametne sisteme okrepljen z določitvijo potrebnih opredelitev, zahtev in izmenjavo podatkov, vendar obžaluje, da še ne velja za stanovanjske stavbe in da še niso določene zahtevane ravni, ki jih je treba doseči. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Glede na obsežne naložbe, pričakovane inovacije in povečano stopnjo dejavnosti v ustreznih sektorjih se bo potreba po usposobljeni, preusposobljeni in dodatno usposobljeni delovni sili znatno povečala. EESO zato pozdravlja zahtevo, da morajo države članice spodbujati in financirati izobraževanje in usposabljanje, da bi zagotovile usposobljeno delovno silo v gradbenem sektorju, ter s tem povezane zahteve glede poročanja o pregledu zmogljivosti v gradbeništvu ter sektorjih energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov v nacionalnem načrtu prenove stavb. Poziva k izvajanju resničnega skupnega procesa za izobraževanje in usposabljanje na področju gradbeništva. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESO ponovno poziva (CCMI/166) Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se med prenovo stavb odstranijo škodljive snovi, in poudarja potrebo po varni odstranitvi azbesta. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Ker je že zdaj mogoče opaziti naraščajoče povpraševanje po polnilni infrastrukturi, EESO predlaga, da se poveča raven zahtev, med drugim s pospešeno namestitvijo pametnih polnilnih mest v nestanovanjskih stavbah, če je le mogoče pred letom 2027. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Informacije, svetovanje in financiranje za prenovo se bodo najverjetneje zagotavljali na lokalni in regionalni ravni. Prav tako se v direktivi o energijski učinkovitosti stavb pričakuje, da bodo lokalne in regionalne oblasti dale zgled s posodobitvijo svojih stavb. EESO zato meni, da je pomembno, da se na ravni EU in nacionalni ravni pozornost in prizadevanja usmerijo v usklajevanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in njihovo vključevanje, pri čemer je treba preučiti tudi potencial pobud, kot je Konvencija županov. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Da bi presegli poročanje in spodbudili podnebne ukrepe pred letom 2030, EESO poziva Komisijo, naj pred letom 2030 pravočasno določi najvišje vrednosti za emisije CO2 na kvadratni meter na leto, prilagojene glede na podnebna območja. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | EESO podpira razširitev opredelitve pojma „energija iz obnovljivih virov“ na več virov energije, zlasti energijo okolice, ki se izkorišča z električnimi napravami, kot so toplote črpalke, vendar predlaga, da se biomasa in bioplin opredelita kot delno obnovljiva, saj se lahko le zelo majhen delež uporabljene biomase ali proizvedenega bioplina obravnava kot v celoti obnovljiv. Ta širša opredelitev bi lahko vključevala tudi obnovljive tekoče vire energije (biogoriva in obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu), ki bi se lahko v omejenem obsegu uporabljala v prehodnem obdobju, ko ni na voljo alternativ. V direktivo bi lahko vključili novo prilogo, v kateri bi bil opredeljen vpliv različnih oblik biomase, proizvodnje bioplina in tekočih virov energije na podnebje. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Poleg podnebju škodljivih emisij in ne glede na nosilca energije, ne smemo prezreti klasičnih onesnaževal zraka, kot so drobni delci/drobni prah in NOx. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | EESO poudarja, da je treba skrbno preučiti praktične učinke uporabe izbrane opredelitve pojma „brezemisijska stavba“ kot stavbe z nizkimi energijskimi potrebami, v kateri se mora vsa potrebna energija proizvesti na kraju samem ali v povezanih sistemih daljinskega ogrevanja ali hlajenja. Ta opredelitev






  (a) | načeloma obravnava stavbo kot „otok“, ki je slabo povezan z okoliškim elektroenergetskim sistemom, saj je izrecno dovoljen le omejen nabor zunanjih obnovljivih virov energije; |
| --- | --- | --- |

4.21

(a)

načeloma obravnava stavbo kot „otok“, ki je slabo povezan z okoliškim elektroenergetskim sistemom, saj je izrecno dovoljen le omejen nabor zunanjih obnovljivih virov energije;

| (b) | ne vključuje vgrajenih emisij toplogrednih plinov iz uporabe gradbenih materialov in emisij z gradbišča. |
| --- | --- |

(b)

ne vključuje vgrajenih emisij toplogrednih plinov iz uporabe gradbenih materialov in emisij z gradbišča.

| 4.22 | EESO predlaga, da se za brezemisijske stavbe vključi električna energija, proizvedena zunaj stavbe iz obnovljivih virov energije, in sicer tako, da bo enakovredna proizvodnji električne energije na kraju samem. Klavzula „izhoda v sili“ v Prilogi III na koncu odstavka I ne bo na splošno zagotovila stroškovno učinkovitega prehoda na energijsko učinkovite stavbe in energetske sisteme, ki se napajajo z energijo iz obnovljivih virov, na nacionalni ravni. Razširitev celotnega energetskega sistema z velikimi enotami je na enoto proizvedene energije veliko cenejša kot majhne enote na vsaki stavbi. To je še zlasti pomembno za obdobja, ko stavba ne proizvaja lastne energije (sonce/veter). Hkrati se bodo zaradi prilagodljivosti v zvezi z elektroenergetskim sistemom znižali stroški tako znotraj stavbe kot v celotnem sistemu. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Komisija predlaga ukinitev subvencij za naprave na fosilna goriva od leta 2027. EESO je nad tem presenečen, saj to pomeni, da bodo – ob razumnem 15-letnem obdobju amortizacije – subvencionirane naprave, ki jih je treba opustiti najpozneje do leta 2040. EESO zato močno priporoča, naj se ta rok prestavi najpozneje na leto 2025. |
| --- | --- |

4.23

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/423a4cad-df95-11eb-895a-01aa75ed71a1

1

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/120 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/120

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, spremembi Uredbe (EU) 2021/1153 in Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1315/2013

(COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD))

(2022/C 290/19)

| Poročevalec: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Poročevalec:

Stefan BACK

| Zaprosili | Svet Evropske unije, 17. 2. 2022
  Evropski parlament, 7. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Sklep plenarne skupščine | 25. 10. 2021 |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 10. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 222/1/7 |

Zaprosili

Svet Evropske unije, 17. 2. 2022

Evropski parlament, 7. 3. 2022

Pravna podlaga

Člen 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep plenarne skupščine

25. 10. 2021

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

10. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

222/1/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja obravnavani predlog, saj je bila veljavna uredba o omrežju TEN-T sprejeta leta 2013 in je zato skrajni čas za nov posodobljeni okvir, ki bo prilagojen sedanjim politikam in temeljil na izkušnjah, pridobljenih z veljavno uredbo. Posodobljena uredba o TEN-T bo na primer infrastrukturna podlaga, potrebna za uspešno izvajanje ciljev Komisije, vključenih v zeleni dogovor, Strategijo za trajnostno in pametno mobilnost ter akcijski načrt za železnice. Poleg tega vzpostavljanje omrežja TEN-T v sedanjem okviru ni zadovoljivo in precej zamuja, zato EESO pozdravlja strožja pravila v zvezi s tem. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se strinja z ukrepi za vse tesnejše usklajevanje zahtev za jedrno in celovito omrežje, tako da bi med njima razlikovali le v časovnem smislu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Prav tako podpira osredotočanje na evropske koridorje kot način za spodbujanje učinkovitega prometa in multimodalnosti, pa tudi zanesljiv mehanizem za spremljanje in okrepljeno vlogo evropskih koordinatorjev. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Pozdravlja tudi dodano vrednost v obliki sinergijskih učinkov, ki so posledica boljšega usklajevanja med evropskimi koridorji in železniškimi tovornimi koridorji. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO pozdravlja pomen, ki ga predlog pri izvajanju omrežja pripisuje koheziji, in ugotavlja, da to pomeni zagotavljanje dostopnosti in povezljivosti vseh regij v Uniji tako v potniškem kot tovornem prometu, ter učinkovito usklajevanje in medsebojno povezovanje prometa na dolge razdalje, regionalnega in lokalnega prometa ter prometa v urbanih vozliščih. Zato pozdravlja tudi obveznost držav članic iz člena 58 predloga, da nacionalne prometne in naložbene načrte uskladijo s prometno politiko Unije.
  Učinkovite železniške tovorne povezave z infrastrukturo, ki omogoča ustrezno hitrost in tako prispeva k točnosti, bodo železnicam omogočile, da v celoti prevzamejo svojo vlogo v intermodalni prometni verigi. Netočnost železnice je namreč velika ovira za to, da bi bila multimodalnost, vključno z železnico, privlačna možnost. |
| --- | --- |

1.5

Učinkovite železniške tovorne povezave z infrastrukturo, ki omogoča ustrezno hitrost in tako prispeva k točnosti, bodo železnicam omogočile, da v celoti prevzamejo svojo vlogo v intermodalni prometni verigi. Netočnost železnice je namreč velika ovira za to, da bi bila multimodalnost, vključno z železnico, privlačna možnost.

| 1.6 | EESO v zvezi z dodatnima funkcijama koordinatorja za evropski pomorski prostor in evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) meni, da bo zaradi stroškov, ki bodo nastali pri hitri vzpostavitvi tega sistema, potrebna tudi znatna finančna podpora. Zato pozdravlja predlog Komisije, da se preuči možnost izvzetja javnega financiranja sistema ERTMS iz obveznosti priglasitve v skladu s pravili o državni pomoči. Poleg tega poziva k študiji o izvedljivosti vzpostavitve sistema ERTMS do leta 2030, ki bo upoštevala tudi vprašanja financiranja.
  Kar zadeva evropski pomorski prostor, EESO opozarja na pomorske mostove z rednimi in pogostimi trajektnimi povezavami, ki bi se lahko obravnavali podobno kot infrastruktura in sofinancirali kot projekti skupnega interesa. |
| --- | --- |

1.6

Kar zadeva evropski pomorski prostor, EESO opozarja na pomorske mostove z rednimi in pogostimi trajektnimi povezavami, ki bi se lahko obravnavali podobno kot infrastruktura in sofinancirali kot projekti skupnega interesa.

| 1.7 | EESO obžaluje, da ni predviden fiksen časovni okvir za poročanje držav članic o vzpostavljanju celovitega omrežja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | V celoti podpira osredotočanje na obsežno, primerno in pravočasno posvetovanje z vsemi ustreznimi stranmi o načrtovanih projektih ter želi spomniti na svoje mnenje iz leta 2012 o potencialu EESO kot povezave s civilno družbo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO se je z zadovoljstvom seznanil s splošnimi prednostnimi nalogami za vsa omrežja, ki so določene v členu 12 in predvidevajo odpravo upravnih, tehničnih in operativnih ovir ter optimizacijo uporabe infrastrukture. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Poziva k spodbujanju ukrepov za povečanje učinkovitosti, ki bi se sprejeli na vseh področjih in s katerimi bi spodbudili multimodalnost, kar pomeni, da je treba prednosti vseh načinov prevoza čim bolje izkoristiti za čim boljše rezultate, hkrati pa izboljšati varnost in zmanjševati okoljsko breme. EESO zlasti opozarja na pomen vmesnika med kopenskim in drugimi načini prevoza, da bi lahko celinske plovne poti, prevoz po morju na kratkih razdaljah in letalstvo v celoti prispevali k multimodalni verigi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO meni, da je povečanje odpornosti omrežja na podnebne spremembe, naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, ključnega pomena za oblikovanje omrežja, ki ustvarja dolgotrajno vrednost za državljane in podjetja v EU. Vidike odpornosti bi bilo treba v fazi načrtovanja projekta upoštevati čim prej. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO poudarja, da bi bilo treba v primeru prometnih težav ali izrednih razmer dati prednost najbolj trajnostni rešitvi. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO podpira pozornost, namenjeno sistemom informacijske in komunikacijske tehnologije ter njihovi sposobnosti za spodbuditev razvijanja multimodalnega prometa. EESO meni, da je pomembno prednostno razvijati ogromen potencial, ki ga ima digitalizacija za izboljšanje učinkovitosti prometa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO opozarja tudi na možnost, da se spremljanje skladnosti s predpisi o delovnem času in času počitka, zlasti v železniškem prometu, izboljša z digitalnimi sredstvi, ter poziva k razvoju takšnega sistema. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO pozdravlja vključitev urbanih vozlišč in multimodalnih terminalov kot posebnih elementov omrežja TEN-T, saj so nujni za nemoteno izvajanje prometa. Ugotavlja, da lahko en multimodalni terminal služi več kot enemu urbanemu vozlišču, če so izpolnjena funkcionalna merila iz tega predloga. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO ugotavlja, da je železniška infrastruktura zelo neenakomerno opremljena z objekti za železniško osebje, in meni, da mora infrastruktura za delavce vključevati vsaj varne poti, prenočišča, sodobne prostore za počitek (hlajenje, ogrevanje, higiena), javne storitve in sanitarno infrastrukturo. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESO je seznanjen z zahtevami glede počivališč iz člena 29(2)(b) in predlaga uvedbo skupnih minimalnih standardov tudi zanje. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Pozdravlja tudi večjo pozornost, namenjeno povezavam s sosednjimi državami, med njimi s partnerskimi državami, kot so države članice Evropskega gospodarskega prostora in Švica, pa tudi državami pristopnicami. Ugotavlja, da je ta cilj namenjen spodbujanju širitve politike TEN-T v tretje države, vključno s cilji trajnostnosti, kohezije, učinkovitosti in večjih koristi za uporabnike. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EESO prav tako pozdravlja pozornost, ki se zaradi varnosti in javnega reda posveča sodelovanju subjektov iz tretjih držav v projektih omrežja TEN-T, in dolžnost uradnega obveščanja, ki bo veljala za države članice, da se omogoči ocena učinka tudi zunaj splošnega okvira za pregled neposrednih tujih naložb v EU. S tem se zagotovijo tudi interoperabilnost in standardi EU. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Odobrava tudi možnost prilagajanja elementov infrastrukture in konfiguracije koridorjev z delegiranimi akti. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | EESO je zadovoljen, da je v uredbi predlagana tudi vključitev obveznosti držav članic za vzdrževanje infrastrukture omrežja TEN-T. Tudi v zvezi s tem bi pozdravil mehanizem spremljanja in ustrezne sankcije v primeru nezadostnega vzdrževanja. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | EESO izraža zadovoljstvo s cilji v zvezi s prometno infrastrukturo po vsem svetu, ki jih je Komisija določila v strategiji povezljivosti „Global Gateway“. |
| --- | --- |

1.22

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Komisija je 14. decembra 2021 objavila predlog nove uredbe (COM(2021) 812 final – 2021/0420 (COD)), ki bi nadomestila veljavno uredbo o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja ((EU) št. 1315/2013), kot ključni ukrep evropskega zelenega dogovora in Strategije za trajnostno in pametno mobilnost. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Predlog ohranja strukturo jedrnega in celovitega omrežja vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T). Za jedrno omrežje rok za izvedbo ostaja leto 2030, navedena pa sta še dva mejnika, in sicer leto 2040 za razširjeno jedrno omrežje in leto 2050 za celovito omrežje. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Štirje posebni cilji sedanje uredbe o TEN-T (učinkovitost, kohezija, trajnostnost in večje koristi za uporabnike) ostajajo in se nadalje razvijajo. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Namen predloga je odpraviti težave zaradi zamud pri pripravljanju in izvajanju projektov, in sicer z uskladitvijo interesov, ciljev in odgovornosti med nacionalno ravnjo in ravnjo TEN-T ter z okrepitvijo spremljanja, zlasti v zvezi z evropskimi prometnimi koridorji in horizontalnimi prioritetami sistema ERTMS ter evropskim pomorskim prostorom, kjer ima evropski koordinator močnejšo vlogo, delovni načrti pa so z izvedbenimi akti dobili pravno moč. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V predlogu je uskladitev železniških tovornih koridorjev z evropskimi koridorji zagotovljena s spremembami Uredbe (EU) št. 913/2010. Predvideno je usklajevanje teh dveh instrumentov. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Predlog uvaja vzdrževanje omrežja TEN-T kot obveznost držav članic. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V primeru znatnih zamud pri vzpostavljanju omrežij lahko Komisija, če zamuda ni objektivno utemeljena in težava rešena v šestih mesecih, ukine sofinanciranje EU. |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja predlog, saj je bila sedanja uredba o omrežju TEN-T sprejeta leta 2013 in se je agenda prometne politike EU od takrat zelo spremenila, belo knjigo o prometni politiki iz leta 2011 pa je leta 2020 nasledila Strategija za trajnostno in pametno mobilnost, ki je med drugim osredotočena na trajnostnost, digitalizacijo in spodbujanje železniškega prometa/multimodalnosti. |
| --- | --- |

3.1

Poleg tega izkušnje z vzpostavljanjem omrežja TEN-T v okviru sedanje uredbe o tem omrežju niso zadovoljive, saj so zamude precejšnje.

Skrajni čas je bil, da se predlaga okvir, prilagojen trenutnim političnim razmeram, s katerim bo vzpostavljena infrastruktura, ki bo na primer združljiva z evropskim zelenim dogovorom, Strategijo za trajnostno in pametno mobilnost ter akcijskim načrtom za železnice. Pri tem je treba izhajati iz izkušenj, pridobljenih s sedanjo uredbo. EESO je to potrebo po posodobitvi poudaril v svojem poročilu o oceni iz leta 2020 (1).

| 3.2 | EESO se strinja z ukrepi za vse tesnejše usklajevanje zahtev glede infrastrukture jedrnega in celovitega omrežja, da bi med kategorijama razlikovali predvsem tako, da bi bilo treba jedrno omrežje vzpostaviti do leta 2030, tako imenovano razširjeno jedrno omrežje do leta 2040 in celovito omrežje do leta 2050. V zvezi z rokom leta 2030 ponovno poudarja, da dvomi v njegovo izvedljivost, kar je že izrazil v zgoraj navedenem poročilu o oceni iz leta 2020, vendar ponavlja, da je treba rok ohraniti in tako vršiti pritisk na države članice. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pozdravlja tudi pomen, ki se pripisuje koheziji, vključno s povezljivostjo in dostopnostjo za vse v EU, za potnike in blago ter na dolgih in kratkih razdaljah. Dobrodošla je tudi obveznost držav članic, da nacionalne ukrepe uskladijo s prometno politiko EU. Z minimalnimi merili v zvezi z železniško infrastrukturo se bodo izboljšale možnosti multimodalnosti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO podpira osredotočanje na evropske koridorje za spodbujanje učinkovitega prometa in multimodalnosti. Podpira tudi večjo vlogo evropskih koordinatorjev in zanesljiv mehanizem za spremljanje, ki bo zagotavljal primerno in pravočasno vzpostavljanje.
  Izraža zadovoljstvo z usklajevanjem konfiguracije in upravljanja železniških tovornih koridorjev z evropskimi koridorji, kar bi moralo zaradi sinergijskih učinkov prinašati znatno dodano vrednost. |
| --- | --- |

3.4

Izraža zadovoljstvo z usklajevanjem konfiguracije in upravljanja železniških tovornih koridorjev z evropskimi koridorji, kar bi moralo zaradi sinergijskih učinkov prinašati znatno dodano vrednost.

| 3.5 | EESO ugotavlja, da bosta evropska koordinatorja imenovana tudi za evropski pomorski prostor in sistem ERTMS. V zvezi s sistemom ERTMS poudarja, da je treba finančno podpreti njegovo hitro uvedbo, in pozdravlja predlog, da se državna podpora izvzame iz obveznosti priglasitve državne pomoči. Koordinator za evropski pomorski prostor bo zagotovil vključitev pomorskih povezav v vseevropsko prometno omrežje ter vzpostavitev in nadgradnjo povezav za prevoz po morju na kratkih razdaljah. EESO posebej poudarja, da so naloge, namenjene zagotavljanju neprekinjenega vmesnika med prometom po morju, celinskih plovnih poteh in kopnem zelo koristne. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Evropski pomorski prostor nadomešča pomorske avtoceste, ki so prezapletene. EESO želi opozoriti na vprašanje t. i. pomorskih mostov, tj. redne in pogoste povezave s trajekti ro-ro, pri čemer imajo ti trajekti podobno vlogo kot mostovi. EESO se sprašuje, ali se ne bi morali tovrstni pomorski mostovi obravnavati kot povezave, podobne infrastrukturnemu elementu, in biti upravičeni do sofinaciranja kot projekti skupnega interesa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Obžaluje, da ni določen fiksen časovni okvir, v katerem bi morale države članice zagotoviti informacije o napredku pri izvajanju projektov zunaj evropskih koridorjev. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO kljub temu odobrava mehanizme spremljanja in sankcioniranja, ki so predvideni v primeru nezadostno utemeljenih zamud pri izvajanju projektov. Obžaluje, da je edina jasno navedena sankcija ukinitev sofinanciranja, in poziva Komisijo, naj pripravi predloge, na primer za dnevno denarno kazen, dokler se zamuda nadaljuje zaradi malomarnosti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO v celoti podpira osredotočanje na ustrezno posvetovanje z deležniki, tako oblastmi na različnih ravneh kot civilno družbo, ter izmenjavo informacij o najboljših praksah v zvezi s tem, za kar bo odgovorna Komisija. Pri tem želi spomniti na svoje mnenje iz leta 2012 o Beli knjigi o prometu: za vključitev in udeležbo civilne družbe ter na osnutek smernic za sodelovanje državljanov in civilne družbe v prometnih politikah in projektih EU, o katerem se je razpravljalo na konferenci, ki jo je 24. in 25. oktobra 2016 v Milanu organizirala stalna študijska skupina EESO za promet. EESO to poudarja tudi v navedeni oceni iz leta 2020. Vztraja, da je treba čim prej začeti obsežna posvetovanja, pri tem pa se osredotočiti zlasti na organizirano civilno družbo in primerno upoštevati prejete povratne informacije. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO pozdravlja dodatne osnovne pogoje za infrastrukturo, ki so določeni, da bi olajšali uresničitev cilja zelenega dogovora glede zmanjšanja emisij CO2 za 90 % do leta 2050, ter ceni poudarek na okoljskih vidikih, vključno z zunanjimi stroški, pri snovanju projektov. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO je seznanjen s splošnimi prednostnimi nalogami za vsa omrežja, ki so določene v členu 12 in predvidevajo odpravo upravnih, tehničnih in operativnih ovir ter optimizacijo uporabe infrastrukture (člen 12(2)(c) in (d)). To je skladno tudi s splošno pozitivnim odnosom do gospodarnega ravnanja z viri in inovacij, ki je določen v členu 43 o trajnostnih storitvah tovornega prometa. V zvezi s tem EESO poudarja pomen večje odpornosti omrežja na nesreče, ki bi jo bilo treba obravnavati že v fazi načrtovanja. Pri reševanju težav zaradi pritiska na odpornost omrežja bi bilo treba dati prednost trajnostnim rešitvam. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO zato meni, da bi si morali prizadevati za splošno povečanje učinkovitosti, saj večja učinkovitost vseh načinov prevoza pomaga izboljšati okoljsko uspešnost, kot je bilo ugotovljeno v nedavni študiji švedske agencije za varstvo okolja (2). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO pozdravlja, da morajo države članice v zvezi s celovitim in jedrnim omrežjem poskrbeti za železniško infrastrukturo, ki bo omogočala vožnjo vlakov dolžine 740 m brez posebnega dovoljenja, ter da bi bilo treba na podlagi socialno-ekonomske analize stroškov in koristi razmisliti o razvoju infrastrukture za vlake dolžine več kot 740 m in do 1 500 m ter z osno obremenitvijo 25,0 t. V zvezi z multimodalno prometno infrastrukturo velja tudi določba glede vlakov dolžine 740 m na zasebnih tirih. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO poziva k spodbujanju ukrepov za povečanje učinkovitosti, ki bi se sprejeli na vseh področjih in s katerimi bi spodbudili multimodalnost, kar pomeni, da je treba prednosti vseh načinov prevoza čim bolje izkoristiti za čim boljše rezultate, hkrati pa izboljšati varnost in zmanjševati okoljsko breme. EESO zlasti opozarja na pomen vmesnika med kopenskim in drugimi načini prevoza, da bi lahko celinske plovne poti, prevoz po morju na kratkih razdaljah in letalstvo v celoti prispevali k multimodalni verigi. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Glede na navedbo iz prejšnje točke je presenetljivo, da najdaljši čas postankov vlakov na mejnih prehodih, predviden v evropskih prometnih koridorjih, ne velja za jedrno in celovito omrežje. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESO pozdravlja pozornost, namenjeno sistemom informacijske in komunikacijske tehnologije za promet, da bi med drugim olajšali upravljanje prometa in izmenjavo informacij med načini prevoza in tako pospešili razvoj multimodalnega prevoza, kar je ena od prednostnih nalog, določenih za razvoj trajnostnega tovornega prometa. Meni, da bi bilo treba čim prej razviti ogromen potencial, ki ga ima digitalizacija za izboljšanje učinkovitosti, skladnosti in trajnostnosti prometa. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESO podpira tudi vključitev urbanih vozlišč in multimodalnih terminalov kot posebnih elementov omrežja TEN-T. Oboji so nujni za nemoten potek prometa, in sicer so prvi ključni za začetni in zadnji del poti, drugi pa imajo bistveno vlogo v dobro delujočem multimodalnem prometu. EESO ugotavlja, da lahko glede na predlagana merila v zvezi z lokacijo terminalov en terminal služi več urbanim vozliščem. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | V zvezi s tem želi EESO spomniti na svoje mnenje o intermodalnem prevozu in multimodalni logistiki, v katerem poudarja pomen digitalizacije in multimodalnih terminalov pri razvoju multimodalnosti (3). |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | EESO pozdravlja večjo pozornost, namenjeno povezavam s sosednjimi državami, tudi s partnerskimi državami, kot so države članice Evropskega gospodarskega prostora in Švica, pa tudi državami pristopnicami, zlasti državami Zahodnega Balkana, kot je podrobneje razloženo v sporočilu Komisije o razširitvi vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) na sosednje tretje države. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | EESO v zvezi s tem opozarja tudi na pomen izvajanja strategije Komisije za povezljivost „Global Gateway“ (JOIN(2021) 30 final), da bi spodbudili svetovne naložbe v trajnosten, pameten, odporen in varen promet pri vseh načinih prevoza ter vse načine prevoza združili v multimodalni sistem. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | EESO pozdravlja tudi pozornost, namenjeno sodelovanju subjektov iz tretjih držav v projektih omrežja TEN-T, in uvedbo obveznosti, da države članice o tovrstnem sodelovanju uradno obvestijo Komisijo. Ta bi nato lahko v vseh primerih, ki ne sodijo na področje uporabe Uredbe (EU) 2019/452 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji, ocenila vpliv sodelovanja na varnost in javni red v Uniji. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | EESO odobrava možnost prilagajanja infrastrukturnih elementov in konfiguracije koridorjev z delegiranimi akti. Ker se prometni tokovi spreminjajo, bo zaradi te možnosti lažje zagotoviti, da bosta omrežna infrastruktura in konfiguracija koridorjev ustrezali razmeram v prometnih tokovih. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | EESO želi nazadnje izraziti zadovoljstvo, da je vzdrževanje omrežja TEN-T v predlogu določeno kot obveznost držav članic, kar je sam predlagal v navedenem poročilu o oceni. |
| --- | --- |

3.23

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO ugotavlja, da je treba osebju zagotoviti ustrezne infrastrukturne objekte za počitek na železniških postajah. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | V skladu s svojo splošno pripombo o digitalizaciji ugotavlja, da bi lahko digitalizacijo izkoristili za spremljanje skladnosti s socialno zakonodajo, na primer v železniškem sektorju. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V zvezi s cestnim prometom EESO meni, da bi bilo treba določiti minimalna merila ne le za varovana parkirišča (člen 29(2)(c)), temveč tudi za počivališča (člen 29(2)(b)). |
| --- | --- |

4.3

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Ocena smernic za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) za obdobje 2013–2020 – TEN/701.

1

(2)  Modal shift for an environmental lift (Prehod na druge načine prevoza za pomoč okolju) – poročilo 7003, avgust 2021, s povzetkom v angleščini.

2

Modal shift for an environmental lift

(3)  UL C 374, 16.9.2021, str. 1.

3

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/126

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/40/EU o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih načinov prevoza

(COM(2021) 813 final – 2021/0419 (COD))

(2022/C 290/20)

| Poročevalec: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Poročevalec:

Stefan BACK

| Zaprosili | Evropski parlament, 27. 1. 2022
  Svet, 28. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 91 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 10. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 225/1/5 |

Zaprosili

Evropski parlament, 27. 1. 2022

Svet, 28. 1. 2022

Pravna podlaga

člena 91 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

10. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

225/1/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije, ki je v celoti skladen s priporočili iz njegovega predhodnega mnenja o kooperativnih inteligentnih prometnih sistemih, in meni, da predlog prinaša znatno dodano vrednost v smislu izboljšav, varovanja, varnosti in učinkovitosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja tudi zahtevo po zagotavljanju obsežnejših informacij in obveznost držav članic, da na tem področju sodelujejo. Poudariti velja zlasti obsežnejšo izmenjavo informacij o tovoru ter kooperativno, povezano in avtomatizirano mobilnost, vključno s komunikacijo vozilo-vozilo, kar tudi bistveno prispeva k varnosti v cestnem prometu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO ugotavlja, da se bo učinkovitost povečala tako v tovornem kot potniškem prometu in da bo med drugim omogočeno sledenje pošiljkam. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO razume potrebo po standardizaciji izmenjave informacij, vendar poudarja, da je treba pustiti dovolj prostora za rešitve na lokalni ravni in ravni posameznih podjetij, kadar je to ustrezno utemeljeno in sorazmerno, ter upoštevati tudi morebitne posledice za notranji trg. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja, da je treba pri uvedbi inteligentnih prometnih sistemov (ITS) upoštevati širši družbeni kontekst in dejavnike, ki presegajo gole tehnične vidike, saj bi sicer lahko prišlo do negativnih učinkov na trajnostnost in učinkovito rabo virov. V zvezi s tem poudarja, da je treba dovolj pozornosti in virov nameniti potrebam podeželja, tudi vidikom javnih storitev in alternativnim oblikam mobilnosti, kot sta hoja in kolesarjenje. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO odpira tudi vprašanje souporabe virov mobilnosti in želi poudariti, da bo morda potreben delegirani akt o uporabi ITS za ta namen, ki bi med drugim obravnaval razpoložljivost in zmogljivost prevoznih sredstev, pa tudi združevanje potreb po prevozu, ter opredelil možnosti za povezovanje povpraševanja, da se optimizira izraba zmogljivosti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Z optimizacijo razpoložljivih virov in vse večjim številom brezemisijskih vozil se bo izboljšala trajnostnost. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO predlog razume kot pomemben korak k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru za mobilnost, saj se bo z njim povečala učinkovitost in zagotovila dodana vrednost, in k vzpostavitvi potrebnih razmer za izboljšanje delovnih pogojev v prometnem sektorju, saj bo olajšal spoštovanje predpisov o delovnem času in počitku, pa tudi iskanje počivališč ter dostop do njih. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poudarja, da je treba vzpostaviti zaupanje, da bo sistem, ki temelji na souporabi virov in informacijah, deležen javne podpore in bo uspešno deloval. To med drugim pomeni, da mora biti varstvo zasebnosti, podatkov in poslovnih skrivnosti dovolj dobro. EESO zato nestrpno pričakuje okvir upravljanja, ki ga je v sporočilu o evropski strategiji za podatke napovedala Komisija. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO v zvezi s podatki v vozilu poudarja, da je treba zagotoviti tako varstvo potrošnikov kot lojalno konkurenco, kar je podrobneje opisano v točki 3.18. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO poziva k nujni sektorski ureditvi dostopa do podatkov, funkcij in virov v vozilu. Komisija do zdaj o tem še ni predložila predloga, kar gre zlasti v škodo potrošnikov. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO poudarja tudi, da je treba izboljšati vključenost oseb z omejeno mobilnostjo, in poziva, naj se zahteve glede dostopnosti iz Direktive (EU) 2019/882 vključijo tudi v zahteve o ITS, po možnosti v obliki delegiranega akta. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO ponavlja, da je Komisiji pripravljen pomagati pri izvajanju dejavnosti kot vezni člen s civilno družbo, kakor je obljubil že v zgoraj navedenem mnenju o kooperativnih inteligentnih prometnih sistemih. |
| --- | --- |

1.13

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Predlog Komisije sodi v okvir izvajanja strategije za trajnostno in pametno mobilnost, ki jo je Komisija sprejela leta 2020, in preobrazbe evropskega prometnega sistema. V njem so določena področja, na katerih ima digitalizacija ključno vlogo pri zagotavljanju nemotenega delovanja in večje učinkovitosti prometnega sistema. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Inteligentni prometni sistemi so ključni za vzpostavitev povezanega in avtomatiziranega sistema večmodalne mobilnosti, ki bo izboljšal učinkovitost, varnost in trajnostnost prometa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komisija je ta predlog pripravila v skladu s svojim sporočilom o evropski strategiji za podatke (COM(2020) 66), da bi prispevala k ciljem zelenega dogovora in Evropo pripravila na digitalno dobo. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Direktivo o ITS (2010/40/EU) je treba posodobiti, da bi se lahko spoprijeli z izzivi tehnološkega napredka na področju ITS ter zlasti izboljšali sodelovanje med deležniki in dostopnost storitev ITS. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Predlog o spremembi direktive o ITS je del zakonodajnega svežnja, ki se osredotoča na cilje glede zmanjšanja emisij CO2, digitalizacije in povečanja odpornosti prometne infrastrukture. Tako predlog za pregled uredbe o TEN-T (1) kot sporočilo o novem okviru za mobilnost v mestih (2) na primer vsebujeta določbe o uvedbi storitev ITS, kot je zagotavljanje informacij o varnosti in razvoju mobilnosti v mestih. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Direktiva o ITS bo pomembna za vzpostavitev skupnega evropskega podatkovnega prostora za mobilnost, enega od podatkovnih prostorov, ki so v evropski strategiji za podatke predvideni v strateških sektorjih. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Predlog spreminja direktivo o ITS tako, da na njeno področje uporabe dodaja razpoložljivost podatkov in uvedbo storitev ITS. Prednostna področja ukrepanja so preoblikovana, da bi se bolje ujemala z različnimi vrstami storitev ITS.






  — | V vsaki državi članici se vzpostavlja nacionalna točka dostopa za izmenjavo podatkov. Izmenjava podatkov oziroma njihovo zagotavljanje postaja obvezno na več področjih, podatki pa bodo v veliki meri na voljo tudi deležnikom. |
| --- | --- | --- |

2.7

—

V vsaki državi članici se vzpostavlja nacionalna točka dostopa za izmenjavo podatkov. Izmenjava podatkov oziroma njihovo zagotavljanje postaja obvezno na več področjih, podatki pa bodo v veliki meri na voljo tudi deležnikom.

| — | Poleg tega morajo države članice v zvezi z operativnimi vidiki izvajanja po potrebi sodelovati z zadevnimi deležniki. |
| --- | --- |

—

Poleg tega morajo države članice v zvezi z operativnimi vidiki izvajanja po potrebi sodelovati z zadevnimi deležniki.

| — | Nov razdelek v Prilogi I, ki obravnava prednostna področja, vsebuje določbe glede pomena podatkov pri sledenju in spremljanju tovora ter nov razdelek o storitvah kooperativne, povezane in avtomatizirane mobilnosti. |
| --- | --- |

—

Nov razdelek v Prilogi I, ki obravnava prednostna področja, vsebuje določbe glede pomena podatkov pri sledenju in spremljanju tovora ter nov razdelek o storitvah kooperativne, povezane in avtomatizirane mobilnosti.

| — | Vsebuje tudi določbe o varstvu in celovitosti podatkov. |
| --- | --- |

—

Vsebuje tudi določbe o varstvu in celovitosti podatkov.

| — | Pomembno je tudi, da bo Komisija dobila pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi bo posodobila nekatere zahteve glede informacij. |
| --- | --- |

—

Pomembno je tudi, da bo Komisija dobila pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi bo posodobila nekatere zahteve glede informacij.

| — | Države članice bodo morale Komisiji redno poročati o izvajanju direktive. |
| --- | --- |

—

Države članice bodo morale Komisiji redno poročati o izvajanju direktive.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije, ki je v celoti skladen s priporočili iz njegovega predhodnega mnenja o kooperativnih inteligentnih prometnih sistemih (3). V posodobitvi sistema ITS, ki jo predlaga Komisija, vidi veliko dodano vrednost, tako z vidika varovanja kot varnosti. Z boljšimi in varnejšimi prometnimi tokovi se bo povečala tudi učinkovitost in s tem podprla učinkovita logistika. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO zato pozdravlja zahtevo po zagotavljanju obsežnejših informacij in obveznost držav članic, da na tem področju sodelujejo. Zlasti pozdravlja širše področje uporabe določb glede izmenjave informacij o tovoru in vključitve kooperativne, povezane in avtomatizirane mobilnosti med obravnavane informacije. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Predpostavlja, da predlagani informacijski sistem zajema tudi komunikacijo vozilo-vozilo, k čemur je pozval že v svojem mnenju o evropski strategiji za kooperativne inteligentne prometne sisteme. EESO opominja, da ima komunikacija vozilo-vozilo pomembno vlogo pri preprečevanju prometnih nesreč. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO predpostavlja, da bo dodana vrednost predlaganega posodobljenega sistema za izmenjavo informacij izboljšana učinkovitost v potniškem in tovornem prometu, sistem pa bo omogočil tudi, da bodo vsi vpleteni lažje sledili pošiljkam, saj se bodo pomembne informacije posredovale zadevnim deležnikom. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ugotavlja, da bodo informacije, ki jih bo treba izmenjavati v tej fazi, večinoma standardizirane, in zato ponavlja svoje mnenje, da je treba pustiti dovolj prostora za rešitve na lokalni ravni in ravni posameznih podjetij, kadar je to ustrezno utemeljeno in sorazmerno, ter upoštevati tudi morebitne posledice za notranji trg. EESO predpostavlja, da to ni problem, če so informacije, ki se posredujejo v predlagani sistem, skladne z določenimi standardi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO ugotavlja, da je treba pri uvedbi inteligentnih prometnih sistemov (ITS) upoštevati širši družbeni kontekst in da njihova uvedba sama po sebi še ne zagotavlja podnebju prijaznega prometnega sistema. Digitalizacija načinov prevoza kot taka (npr. avtomatizirana mobilnost v avtomobilskem prometu) lahko celo negativno vpliva na okoljsko politiko. Inteligentne prometne sisteme je treba razvijati, spodbujati in uporabljati tako, da bo njihova dodana vrednost podnebju prijazna. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Za trajnostno mobilnost je nujen učinkovit sistem javnega prevoza v okviru storitev splošnega (gospodarskega) pomena, skupaj s kolesarjenjem in hojo. EESO se zavzema za spodbujanje inteligentnih prometnih sistemov, ki bodo krepili in dopolnjevali javni prevoz. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO poudarja, da pristop k razvoju inteligentnih prometnih sistemov, pri katerem se upoštevajo izključno tehnični vidiki, morda ne bo prispeval k doseganju zastavljenih ciljev in rezultatov – na primer v primeru, da bi se sistemi souporabe avtomobilov uveljavili v strnjenih mestnih naseljih, kjer so sistemi javnega prevoza že dobro razviti. Tudi avtonomna vozila morda niso v prihodnost usmerjena rešitev za mesta, zlasti tam, kjer nastajajo zastoji in kjer je malo javnega prostora. EESO zato vztraja, da bodo velike inovacije v mobilnosti, kot so elektrifikacija, avtomatizacija in souporaba, prinesle največjo dodano vrednost, če se bodo pri njihovi zasnovi in načrtovanju ustrezno upoštevale potrebe družbe, kot so dostopnost, učinkovitost in vidiki javnih storitev. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | V postopku posvetovanja z deležniki so bile izražene številne skrbi glede ozemeljske pokritosti. EESO obžaluje, da v predlogu ni omenjen razvoj inteligentnih prometnih sistemov za potrebe podeželja, ki bi bil obravnavan ločeno od njihovega razvoja v mestih. Predlaga, naj Komisija posebno pozornost nameni širitvi sistemov ITS na podeželska območja, saj je življenje tam v veliki meri odvisno od razpoložljivosti kakovostnih javnih storitev in infrastrukture. Tudi v ločenem sporočilu Komisije z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU (4) je navedeno, da so osnovne storitve in z njimi povezana infrastruktura na teh območjih ključnega pomena za zagotavljanje socialne in gospodarske vključenosti, zato bi bilo treba na ravni EU poskrbeti, da bodo rešitve, ki jih zagotavljajo sistemi ITS, koristile tudi podeželju. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | To bi lahko bilo posebno koristno za učinkovito uporabo prevoznih zmogljivosti na podeželju. Škoda, ki jo povzroča promet, se ne meri zgolj v emisijah, temveč tudi v uporabi prevoznih sredstev. EESO Komisiji priporoča, naj razmisli o sprejetju delegiranih aktov, v katerih bi se obravnavala souporaba virov, podprta z ITS, kjer je primerno. To bi moralo vključevati pametno, digitalno podprto združevanje potreb po prevozu in souporabo neizkoriščenih zmogljivosti (npr. skupni prevozi), ki je potrebna zlasti na podeželskih območjih, kjer so prevozne zmogljivosti vse bolj omejene, vzpostavljanje novih zmogljivosti pa zaradi velikih razdalj vse težje. Takšni inteligentni sistemi bi morali omogočati izmenjavo informacij o uporabi vozila in možnosti za vključevanje dodatnih potnikov ali novega blaga v obstoječ sistem. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO pozdravlja dejstvo, da bo predlog prispeval ne le k večjemu številu brezemisijskih vozil, temveč tudi k bolj trajnostnemu prometu z uporabo skupnih mobilnostnih storitev, ki bodo pripomogle k doseganju neto ničelnih emisij do leta 2050. S tem, ko bomo zagotovili bolj tekoč cestni promet in zmanjšali prometne zastoje, bomo na več načinov prispevali k okoljskim ciljem. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO se zaveda, da je predlagano krepitev sistema ITS mogoče razumeti kot prvi korak k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru za mobilnost, kar bi bistveno prispevalo k večji učinkovitosti. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Vzpostavitev takšnega prostora bi olajšala zagotavljanje mobilnosti kot storitve za potnike in tovor, izboljšala pa bi lahko tudi delovne pogoje v prometnem sektorju. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO pozdravlja ITS za varno parkiranje poklicnih voznikov v vseevropskem avtocestnem omrežju. Telematske aplikacije za varno parkiranje lahko olajšajo upoštevanje predpisov o času vožnje in počitku. Vendar EESO poudarja, da je temeljni problem, s katerim se spoprijemajo tako podjetja kot poklicni vozniki, neustrezna infrastruktura na avtocestnih počivališčih, zaradi katere so parkirna mesta ponoči prezasedena. Infrastrukturo je treba razvijati skupaj s storitvami, ki temeljijo na ITS (npr. rezervacija parkirnega mesta). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO želi v zvezi s tem ponovno poudariti pomen krepitve zaupanja in dejstvo, da nobena obveznost glede zagotavljanja informacij ne sme posegati v poslovno tajnost, zasebnost in varstvo podatkov. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Kar zadeva pooblastilo Komisije za sprejemanje delegiranih aktov, namenjenih posodabljanju posebnih zahtev glede informacij, EESO poudarja, da je treba zagotoviti enake pogoje za vse, ki so udeleženi v izmenjavi podatkov, in poskrbeti, da si bodo medsebojno zaupali. EESO podpira širše področje uporabe direktive o ITS in koristi, ki jih prinaša. Zaveda se tudi, da pri souporabi podatkov obstajajo težave, povezane z zaupanjem, in da je treba vzpostaviti okvir upravljanja evropskih podatkovnih prostorov, zlasti na strateških področjih, kot je mobilnost, v skladu s sporočilom Komisije o evropski strategiji za podatke (5). |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESO želi na tem mestu tudi poudariti, da je treba informacije v sistemu uporabljati izključno za namene ITS. Ponavlja, da je pri uvedbi inteligentnih prometnih sistemov pomembno zagotoviti učinkovito varstvo zasebnosti in podatkov. Vendar pa splošna uredba o varstvu podatkov ne zagotavlja zadostne zaščite v primerih, ko se ob anonimizaciji podatkov uporabljajo tehnologije (npr. podatki o mobilnostnih vzorcih vozila, prepoznavanje obraza itd.), ki omogočajo oblikovanje zaključkov o posameznikih ali ki z uporabo algoritmov celo povzročajo diskriminacijo. Delavci, njihovi predstavniki in sindikati morajo imeti pravico do odločanja o uporabi osebnih podatkov na delovnem mestu in pravico, da to zavrnejo. EESO poudarja, da je treba v členu 10 predloga (pravila o varstvu podatkov in zasebnosti) preprečiti omenjeno tveganje, kar je pomembno zlasti za krepitev zaupanja v sistem in njegovo sprejetje v družbi na splošno. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EESO poudarja, da morajo imeti potrošniki še naprej nadzor nad podatki, ki se izmenjujejo. To velja tako za osebne podatke, ki se navedejo pri rezervaciji storitev ali vozovnic, kot tudi podatke, ki jih avtomobili posredujejo ponudnikom storitev ali infrastrukturi. Potrošniki morajo biti vselej v središču in njihovi podatki morajo biti varovani ob polnem spoštovanju splošne uredbe o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Dostop do podatkov v vozilu mora biti reguliran, da se zaščitijo podatki, potrošniki in lojalna konkurenca. Prepuščanje podatkov proizvajalcem vozil namreč vodi v monopol, prevladujoči položaj na trgu in tveganje zlorabe. Komisija je bila že davno pozvana, naj predloži regulativni predlog, in je v zvezi s tem dala pozitivne signale, na primer v zgoraj navedeni strategiji za podatke, vendar doslej glede tega še ni naredila nobenih korakov. To odlašanje škodi zlasti interesom potrošnikov in njihovim možnostim, da nadzorujejo podatke in zavestno sprejemajo drugačne odločitve. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Digitalizacija lahko odpravi nezadostno vključenost, s katero se v vsakdanjem življenju spoprijemajo osebe z omejeno mobilnostjo, zato bi bilo treba izrecne zahteve glede dostopnosti iz Direktive (EU) 2019/882 programsko vključiti tudi v to direktivo za vse sektorje ITS. Ni dovolj, da je ta tema omejena le v uvodni izjavi kot možnost, da se bodo v okviru digitalnih večmodalnih storitev razvile tudi funkcije za osebe z omejeno mobilnostjo. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Pozdraviti velja načrtovano izmenjavo in razpoložljivost podatkov o cestah in avtocestah (prepovedi vožnje, omejitve hitrosti, podatki o zaprtju cest in delih na cesti v realnem času itd.) iz Priloge III. EESO v zvezi s tem spodbuja razvoj pametnih sistemov za upravljanje prometa, ki bi lahko časovno uravnotežili cestni promet (tranzit) na avtocestah in tako zagotovili varnost in pretočnost prometa. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | EESO je seznanjen, da namerava Komisija v svojih prizadevanjih za posodobitev seznama obveznih informacij Evropsko svetovalno skupino za ITS pozvati, naj predloži svoje mnenje. Na tem mestu ponavlja svojo obljubo iz zgoraj navedenega mnenja, da je Komisiji pripravljen pomagati kot vezni člen s civilno družbo. |
| --- | --- |

3.22

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba (EU) št. 1315/2013.

1

(2)  COM(2021) 1811.

2

(3)  UL C 288, 31.8.2017, str. 85, in COM(2016) 766.

3

(4)  Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 – COM(2021) 345.

4

(5)  COM(2020) 66.

5

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/131 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/131

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za tla do leta 2030 – Koristi zdravih tal za ljudi, hrano, naravo in podnebje

(COM(2021) 699 final)

(2022/C 290/21)

| Poročevalec: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Poročevalec:

Arnaud SCHWARTZ

| Zaprosilo | Evropska komisija, 20. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 8. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 169/0/5 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 20. 12. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

8. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

169/0/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja sporočilo Evropske komisije o strategiji za tla do leta 2030 in želi biti redno obveščen o pripravi predloga o varstvu tal ter dejavno prispevati k njej. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tla so ogrožena strateška ekonomska in naravna dobrina ter zaslužijo okvir, ki vsebuje cilje, programe in predpise. EESO poziva Komisijo, naj spodbuja sprejetje evropskega pravnega okvira, ki bo učinkovito preprečeval degradacijo tal in podpiral programe obnove, v njem pa bo določen tudi načrt za dobro zdravstveno stanje tal. Poziva tudi, naj se za izvajanje strategije za tla dodelijo sredstva iz evropskega proračuna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komisija za izvajanje strategije predvideva sprejetje zakonodaje o zdravju tal. Vendar EESO priporoča, da se izvede načrtovana ocena učinka, nato pa se določijo najustreznejši instrumenti. Ker je treba vsem deležnikom, aktivnim v gospodarskih panogah, ki so povezane s tlemi in njihovo rabo, zagotoviti enake konkurenčne pogoje, priporoča tudi, da ta okvir temelji na naslednjih načelih:






  — | jasni opredelitvi „zdravih tal“, kazalnikov in mejnih vrednosti, ki so razviti na trdni znanstveni podlagi, |
| --- | --- | --- |

1.3

—

jasni opredelitvi „zdravih tal“, kazalnikov in mejnih vrednosti, ki so razviti na trdni znanstveni podlagi,

| — | določitvi jasnih ciljev za leto 2030 na podlagi opredelitve „zdravih tal“, |
| --- | --- |

—

določitvi jasnih ciljev za leto 2030 na podlagi opredelitve „zdravih tal“,

| — | zagotavljanju ustreznega okoljskega varstva in podnebnih ukrepov, |
| --- | --- |

—

zagotavljanju ustreznega okoljskega varstva in podnebnih ukrepov,

| — | doslednem spoštovanju načela subsidiarnosti glede na raznolikost tal, vrst uporabe in zahtev za uporabo, različnih geoloških, podnebnih in krajinskih pogojev ter raznolikih tveganj in že sprejetih nacionalnih predpisov, |
| --- | --- |

—

doslednem spoštovanju načela subsidiarnosti glede na raznolikost tal, vrst uporabe in zahtev za uporabo, različnih geoloških, podnebnih in krajinskih pogojev ter raznolikih tveganj in že sprejetih nacionalnih predpisov,

| — | dajanju prednosti ukrepom za izobraževanje, svetovanje in prenos znanja ter pobudam za varstvo tal pred dodatnimi pravnimi obveznostmi, |
| --- | --- |

—

dajanju prednosti ukrepom za izobraževanje, svetovanje in prenos znanja ter pobudam za varstvo tal pred dodatnimi pravnimi obveznostmi,

| — | omejevanju upravnega bremena za vse akterje na razumno raven ob zagotavljanju njegove cenovne dostopnosti. |
| --- | --- |

—

omejevanju upravnega bremena za vse akterje na razumno raven ob zagotavljanju njegove cenovne dostopnosti.

| 1.4 | EESO priporoča, naj se o vsebini zakonodajne pobude čim širše razpravlja z gospodarskimi in družbenimi akterji ter organizacijami civilne družbe. Zato poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predlog, da bo dovolj časa za razpravo pred glasovanjem o besedilu v sedanjem zakonodajnem mandatu. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja, da je treba obravnavati vse vidike degradacije tal s posebnim poudarkom na kontaminaciji tal, izkoriščanju zemljišč za razvoj mest in infrastrukturo ter izčrpavanju organskih snovi na kmetijskih zemljiščih, saj imajo ti pojavi še posebej močan in potencialno nepopravljiv vpliv na zdravje tal in njihovo zmogljivost pri zagotavljanju ekosistemskih storitev. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V Evropi so tla zelo raznolika, kar je odraz razlik v podnebju, geologiji in rabi zemljišč. Nevarnosti, ki so jim izpostavljena tla, se razlikujejo tudi po vrsti in intenzivnosti, zato je treba politike za preprečevanje degradacije tal prilagoditi različnim geografskim in kulturnim razmeram. Zakonodaja o varstvu tal v državah članicah je raznolika in razdrobljena, številne nevarnosti za tla pa v političnih in zakonodajnih okvirih več držav članic niso obravnavane. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO opozarja tudi na ključno in perečo potrebo po obravnavanju posledic za tla, ki jih je zaradi podnebnih sprememb povzročil človek. Zato izrecno priporoča, da se v novo strategijo EU za tla vključijo ukrepi proti eroziji in dezertifikaciji, do katerih prihaja zaradi hudih poplav, suše in požarov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO izraža veliko zaskrbljenost zaradi izkoriščanja zemljišč, ki ga povzročajo urbanistični procesi, ki v veliki večini primerov prizadenejo rodovitna tla na ravninah in priobalnih območjih. Cilj ničelnega neto izkoriščanja zemljišč, ki ga je treba doseči do leta 2050, morajo spremljati spodbude za ponovno uporabo opuščenih območij in obnovo neuporabljenih neprepustnih površin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da je prednostna naloga v skladu z izzivom krožnega in z viri gospodarnega gospodarstva ohraniti ekološko produktivnost evropskih tal, s čimer bi se zmanjšal ekološki odtis EU, ki nastaja v tretjih državah. Meni, da je treba absolutno prednost nameniti dokončnemu oblikovanju pobud za jamstva za nekrčenje gozdov v mednarodni trgovini. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Komisija je 20. maja 2020 objavila predlog strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030. V sporočilu je poudarila, da je „[p]rst [...] izredno pomemben neobnovljiv vir, ki je ključnega pomena za zdravje ljudi in gospodarstva ter proizvodnjo hrane in novih zdravil“ (1), ter da je treba rešiti problematiko izkoriščanja zemljišč in obnoviti ekosisteme tal. Zavezala se je, da bo v letu 2021 posodobila tematsko strategijo za tla in v okviru programa Obzorje Evropa oblikovala misijo „za zdravje tal in hrane“, da bi poiskali rešitve za ponovno vzpostavitev zdravja in funkcij tal. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropski parlament je 28. aprila 2021 sprejel resolucijo o varstvu tal, v kateri poudarja, da je treba zaščititi, trajnostno upravljati in obnoviti tla v Evropi, ohraniti njihovo večnamensko vlogo in zmogljivost za podporo proizvodnji zdrave hrane in surovin ter družbi zagotoviti številne ekosistemske storitve. Poudarja, da so zdrava tla bistvena za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora, vključno s podnebno nevtralnostjo in obnovo biotske raznovrstnosti. Izraža tudi obžalovanje zaradi neenakih konkurenčnih pogojev med državami članicami, ki izhajajo iz njihovih različnih ureditev varstva tal, in poziva Komisijo, „naj ob popolnem spoštovanju načela subsidiarnosti oblikuje vseevropski skupni pravni okvir za varstvo in trajnostno rabo tal“. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Evropski parlament je 9. junija 2021 pozdravil predlagano evropsko strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in sprejel resolucijo, v kateri med skoraj 200 priporočili močno poudarja osrednjo vlogo biotske raznovrstnosti tal. V njej ponovno poziva Komisijo, naj predstavi predlog za vzpostavitev skupnega pravnega okvira za varstvo tal in „za učinkovito vključitev tega varstva v vse ustrezne politike EU“. Poudarja tudi, da se je EU „zavezala nevtralnosti glede degradacije tal do leta 2030, vendar ta cilj verjetno ne bo dosežen“, kot je ugotovilo Evropsko računsko sodišče v posebnem poročilu (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisija je 17. novembra 2021 v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost objavila predlog strategije EU za tla s podnaslovom Koristi zdravih tal za ljudi, hrano, naravo in podnebje. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komisija v predlogu nadgrajuje prejšnjo strategijo za tla, da bi v skladu s strateškim poslanstvom evropskega zelenega dogovora omogočila reševanje podnebne krize in krize biotske raznovrstnosti ter podprla ambicije EU za globalno ukrepanje glede tal. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Namen strategije je odločilno prispevati k doseganju številnih ciljev zelenega dogovora, med katerimi so tudi boj proti dezertifikaciji in obnova degradiranih zemljišč in tal ter prizadevanje za svet brez degradacije tal do leta 2030 (cilj trajnostnega razvoja 15.3), prispevanje k odvzemu toplogrednih plinov, doseganje dobrega ekološkega in kemijskega stanja površinskih in podzemnih voda do leta 2027, zmanjšanje izgube hranil za 50 % ter skupne uporabe pesticidov in njihovega tveganja za 50 % do leta 2030, zmanjšanje onesnaževanja tal do ravni, ki ne veljajo več za škodljive zdravju ljudi in naravnim ekosistemom, s čimer bi se do leta 2050 ustvarilo okolje brez strupov, ter do leta 2050 doseči ničelno neto izkoriščanje zemljišč (3). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V strategiji so „zdrava tla“ opredeljena kot tla, ki so v dobrem kemijskem, biološkem in fizičnem stanju ter tako lahko neprekinjeno zagotavljajo čim več pričakovanih ekosistemskih storitev, kot so zagotavljanje hrane in biomase, shranjevanje in filtriranje vode, kroženje mineralnih hranil, podpiranje življenja in biotske raznovrstnosti, shranjevanje ogljika ter podpiranje človekovih dejavnosti, krajine in kulturne dediščine. Ta opredelitev je skladna z opredelitvijo organizacij Združenih narodov (4). V viziji, ki je predstavljena v strategiji, je treba dobro zdravje tal doseči do leta 2050, in sicer z zavezami za trajnostno rabo zemljišč in prizadevanji za obnovo. Komisija ocenjuje, da je od 60 do 70 % tal v EU nezdravih, kar je neposredna posledica sedanjih praks upravljanja (5), pri čemer so med državami velike razlike. S korenito spremembo sedanjih praks gospodarjenja z zemljišči pa je mogoče in treba doseči cilj 75 % zdravih tal do leta 2030 (6). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Namen strategije je zagotoviti enako raven varstva tal kot za vodo in zrak ter odpraviti pomanjkanje zakonodaje o tleh na ravni EU. Zato je v njej napovedana zakonodaja o zdravju tal, ki naj bi bila pripravljena do leta 2023 po oceni učinka, preverjanju subsidiarnosti ter posvetovanju z deležniki in državami članicami. V novi zakonodaji o zdravju tal bi bilo treba obravnavati čezmejne vplive degradacije tal in zagotoviti skladnost politik na ravni EU in nacionalni ravni, da bi uresničili cilje strategije. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Strategija vsebuje kombinacijo novih prostovoljnih in pravno zavezujočih ukrepov, ki jih je treba oblikovati ob popolnem spoštovanju subsidiarnosti in na podlagi obstoječih nacionalnih politik. Njihov namen je:






  — | izboljšati varstvo organskih tal in šotišč, |
| --- | --- | --- |

2.9

—

izboljšati varstvo organskih tal in šotišč,

| — | podpreti pobudo Komisije za trajnostne cikle ogljika, vključno z nagrajevanjem praks sekvestracije ogljika v kmetijskih zemljiščih, |
| --- | --- |

—

podpreti pobudo Komisije za trajnostne cikle ogljika, vključno z nagrajevanjem praks sekvestracije ogljika v kmetijskih zemljiščih,

| — | podpreti ponovno uporabo izkopanih zemljin, vključno z uvedbo „potnega lista“, da bi se te varno prevažale, obdelale in ponovno uporabile, |
| --- | --- |

—

podpreti ponovno uporabo izkopanih zemljin, vključno z uvedbo „potnega lista“, da bi se te varno prevažale, obdelale in ponovno uporabile,

| — | zahtevati, da države članice do leta 2023 določijo nacionalne cilje za zmanjšanje izkoriščanja zemljišč zaradi novih naselij in infrastrukture v skladu s ciljem „ničelnega neto izkoriščanja zemljišč“ do leta 2050 in uvedejo hierarhijo za boljšo rabo tal v mestih, pri čemer naj dajo prednost ponovni uporabi grajenega okolja in postopno odpravijo lokalne davčne ugodnosti za spremembo kmetijskih zemljišč v mestna, |
| --- | --- |

—

zahtevati, da države članice do leta 2023 določijo nacionalne cilje za zmanjšanje izkoriščanja zemljišč zaradi novih naselij in infrastrukture v skladu s ciljem „ničelnega neto izkoriščanja zemljišč“ do leta 2050 in uvedejo hierarhijo za boljšo rabo tal v mestih, pri čemer naj dajo prednost ponovni uporabi grajenega okolja in postopno odpravijo lokalne davčne ugodnosti za spremembo kmetijskih zemljišč v mestna,

| — | spodbuditi varno in trajnostno recikliranje organskih snovi, kot so kompost, digestat, blato iz čistilnih naprav, predelan gnoj in drugi kmetijski odpadki, |
| --- | --- |

—

spodbuditi varno in trajnostno recikliranje organskih snovi, kot so kompost, digestat, blato iz čistilnih naprav, predelan gnoj in drugi kmetijski odpadki,

| — | oceniti, zavarovati in obnoviti biotsko raznovrstnosti tal, |
| --- | --- |

—

oceniti, zavarovati in obnoviti biotsko raznovrstnosti tal,

| — | povezati in usklajevati upravljanje tal in vode ter spodbuditi sprejetje naravnih rešitev za upravljanje površinskih voda in deževnice, |
| --- | --- |

—

povezati in usklajevati upravljanje tal in vode ter spodbuditi sprejetje naravnih rešitev za upravljanje površinskih voda in deževnice,

| — | podpreti trajnostno upravljanje tal v kmetijstvu, |
| --- | --- |

—

podpreti trajnostno upravljanje tal v kmetijstvu,

| — | spremljati trende dezertifikacije in sprejeti ukrepe za blaženje in preprečevanje degradacije tal, |
| --- | --- |

—

spremljati trende dezertifikacije in sprejeti ukrepe za blaženje in preprečevanje degradacije tal,

| — | preprečiti onesnaževanje tal z urejanjem in omejevanjem uporabe in izpusta mikroplastike, polifluoroalkilnih snovi (PFAS) in drugih strupenih kemikalij v tla, |
| --- | --- |

—

preprečiti onesnaževanje tal z urejanjem in omejevanjem uporabe in izpusta mikroplastike, polifluoroalkilnih snovi (PFAS) in drugih strupenih kemikalij v tla,

| — | sodelovati z državami članicami pri opredeljevanju onesnaženih območij in njihovem saniranju, |
| --- | --- |

—

sodelovati z državami članicami pri opredeljevanju onesnaženih območij in njihovem saniranju,

| — | oceniti izvedljivost uvedbe zdravstvenega spričevala za tla za transakcije z zemljišči, |
| --- | --- |

—

oceniti izvedljivost uvedbe zdravstvenega spričevala za tla za transakcije z zemljišči,

| — | izboljšati dejavnosti spremljanja tal in sprejeti digitalna orodja za upravljanje hranil, |
| --- | --- |

—

izboljšati dejavnosti spremljanja tal in sprejeti digitalna orodja za upravljanje hranil,

| — | znatno financirati raziskovalne dejavnosti na področju biotske raznovrstnosti tal ter rešitve za degradacijo in onesnaženost tal, |
| --- | --- |

—

znatno financirati raziskovalne dejavnosti na področju biotske raznovrstnosti tal ter rešitve za degradacijo in onesnaženost tal,

| — | uvesti kampanje obveščanja, izobraževanja in ozaveščanja državljanov za promoviranje zdravja tal. |
| --- | --- |

—

uvesti kampanje obveščanja, izobraževanja in ozaveščanja državljanov za promoviranje zdravja tal.

| 2.10 | EESO je v mnenju NAT/713 iz leta 2017 z naslovom Raba zemljišč za trajnostno proizvodnjo hrane in trajnostne ekosistemske storitve izrazil stališče, da bi bil za trajnostno rabo in varstvo tal, zlasti na kmetijskih zemljiščih, bistvenega pomena posodobljen okvir politike EU, ki bi vključeval opredelitev dobrega stanja tal in enotne terminologije ter usklajena merila za spremljanje. V njem je tudi pozval, naj se v ukrepe politike EU vključijo načela trajnostnega gospodarjenja s tlemi. |
| --- | --- |

2.10

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije za strategijo EU za tla do leta 2030, ki je močno zakoreninjena v okviru zelenega dogovora in njegovi viziji, da se grožnje podnebnih sprememb, izguba biotske raznovrstnosti in degradacija okolja spremenijo v priložnost za preoblikovanje EU v sodobno, z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO priznava strateško vlogo zdravih tal, ki so kot celota in v vsej svoji raznolikosti ena najpomembnejših naravnih bogastev, na katere se državljani lahko zanesejo za svojo blaginjo in varnost. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO se zaveda, da so tla edinstven in omejen vir, ki je ogrožen zaradi številnih pritiskov. Degradacija tal in s tem povezana izguba rodovitnosti lahko povečata prispevek Evrope k svetovnemu obremenjevanju tal, kar lahko poveča odvisnost od uvoza živilskih in neživilskih surovin iz tretjih držav, v katerih širjenje neustrezne pridelave povzroča degradacijo tal, s tem pa so povezani tudi krčenje gozdov in emisije toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poudarja, da je nujno dokončno oblikovati pobude za uvedbo jamstva za nekrčenje gozdov v trgovini s tretjimi državami. Meni, da je prednostna naloga v skladu z izzivom ustvarjanja krožnega in z viri gospodarnega gospodarstva zmanjšati vpliv notranjega povpraševanja z ohranjanjem in obnavljanjem dolgoročne ekološke produktivnosti evropskih tal. Bolj trajnostna raba tal, ki temelji na agroekoloških načelih, lahko tako na evropski kot na svetovni ravni pomembno prispeva k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora in ciljev trajnostnega razvoja iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Preseči je treba omejeno pojmovanje tal kot zgolj podlage za naselja in dejavnosti. Ker so tla kompleksen biotski sistem, od katerega je odvisno zagotavljanje ekosistemskih storitev in osnovnih dobrin, jih je treba ustrezno upravljati, kar vključuje odgovorno ravnanje lastnikov in uporabnikov zemljišč, odgovornost lokalnih uprav ter aktivno vlogo nacionalnih vlad. Evropa mora imeti vodilno vlogo, saj so izzivi prehranske varnosti, shranjevanje vode, ohranjanja biotske raznovrstnosti in odziv na podnebne spremembe tesno povezani z dobrim upravljanjem tal. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO poudarja, da je treba za trajnostno upravljanje tal v strategiji za tla uporabljati pravične metode in orodja, ki so v skladu z načelom subsidiarnosti: vsaki ravni upravljanja zemljišč je treba dati ustrezne naloge in odgovornosti ter ji dodeliti ustrezne vire; posebno pozornost je treba nameniti podpori majhnih podeželskih skupnosti. Poziva tudi k večjemu vključevanju državljanov, organizacij civilne družbe, sindikatov in podjetij ter k delitvi odgovornosti in virov za doseganje cilja boja proti degradaciji tal. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Evropska komisija za izvajanje strategije predvideva sprejetje zakonodaje o zdravju tal. Vendar EESO priporoča, da se izvede načrtovana ocena učinka, nato pa se določijo najustreznejši instrumenti. Ker je treba vsem deležnikom, aktivnim v gospodarskih panogah, ki so povezane s tlemi in njihovo rabo, zagotoviti enake konkurenčne pogoje, priporoča tudi, da ta okvir temelji na naslednjih načelih:






  — | jasni opredelitvi „zdravih tal“, kazalnikov in mejnih vrednosti, ki so razviti na trdni znanstveni podlagi, |
| --- | --- | --- |

3.7

—

jasni opredelitvi „zdravih tal“, kazalnikov in mejnih vrednosti, ki so razviti na trdni znanstveni podlagi,

| — | določitvi jasnih ciljev za leto 2030 na podlagi opredelitve „zdravih tal“, |
| --- | --- |

—

določitvi jasnih ciljev za leto 2030 na podlagi opredelitve „zdravih tal“,

| — | zagotavljanju ustreznega okoljskega varstva in podnebnih ukrepov, |
| --- | --- |

—

zagotavljanju ustreznega okoljskega varstva in podnebnih ukrepov,

| — | doslednem spoštovanju načela subsidiarnosti glede na raznolikost tal, vrst uporabe in zahtev za uporabo, različnih geoloških, podnebnih in krajinskih pogojev ter raznolikih tveganj in že sprejetih nacionalnih predpisov, |
| --- | --- |

—

doslednem spoštovanju načela subsidiarnosti glede na raznolikost tal, vrst uporabe in zahtev za uporabo, različnih geoloških, podnebnih in krajinskih pogojev ter raznolikih tveganj in že sprejetih nacionalnih predpisov,

| — | dajanju prednosti ukrepom za izobraževanje, svetovanje in prenos znanja ter pobudam za varstvo tal pred dodatnimi pravnimi obveznostmi, |
| --- | --- |

—

dajanju prednosti ukrepom za izobraževanje, svetovanje in prenos znanja ter pobudam za varstvo tal pred dodatnimi pravnimi obveznostmi,

| — | omejevanju upravnega bremena za vse akterje na razumno raven ob zagotavljanju njegove cenovne dostopnosti. |
| --- | --- |

—

omejevanju upravnega bremena za vse akterje na razumno raven ob zagotavljanju njegove cenovne dostopnosti.

| 3.8 | Novi predlog za varstvo tal mora biti v sinergiji z zakonodajo o podnebju, vodi, zraku in biotski raznovrstnosti ter s skupno kmetijsko politiko. EESO poziva Komisijo, naj predvidi predstavitev okvira, preden bo predložena v dokončno odobritev v sedanjem zakonodajnem obdobju, da bi omogočila širšo razpravo o njeni vsebini z različnimi deležniki. |
| --- | --- |

3.8

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Ena najhujših oblik degradacije tal, katere pojav je najtežje obrniti, je izkoriščanje zemljišč, povezano s procesi urbanizacije. V obdobju 2012–2018 je izkoriščanje zemljišč v EU-28 znašalo 539 km2 na leto, pri čemer je bilo 78 % zemljišč izkoriščenih na kmetijskih površinah, le 13 % urbanega razvoja pa se je dogajalo na recikliranih zemljiščih (7). EESO meni, da je treba cilj „ničelnega neto izkoriščanja zemljišč“ do leta 2050 dopolniti s krajšimi vmesnimi in realističnimi cilji, ki bodo podprti s spodbudami za ponovno uporabo zapuščenih naselij in obnovo neuporabljenih pozidanih površin. V ciljih za zmanjšanje izkoriščanja zemljišč za razvoj mest in infrastrukturo bi bilo treba upoštevati različen demografski razvoj v državah članicah in regijah. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti varstvu in obnovi obalnih območij, zlasti sredozemske obale, kjer je prišlo do obsežne urbanizacije, ki znatno škoduje obalni biotski raznovrstnosti in turizmu. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Neokrnjena tla naravnih ekosistemov so glavni vir podpore biotski raznovrstnosti in naravno skladišče ogljika ter jih je treba ohraniti v prvotnem stanju. EESO zato meni, da je treba v strategiji za tla dati prednost njihovemu varstvu in varstvu z njimi povezanih vegetacij, ohranjanju njihove celovitosti in podpiranju njihovega upravljanja z ustrezno živinorejo ali pridelavo. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Posebno podporo bi bilo treba nameniti ohranjanju trajnih pašnikov in travišč, saj lahko njihovo ustrezno upravljanje s trajnostno živinorejo pripomore k ohranjanju tal, bogatih z ogljikom. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Organske snovi v prsti so bistveni element pri uravnavanju zmožnosti tal, da podpirajo visoko raven biotske raznovrstnosti in zagotavljajo ekosistemske storitve, povezane z njihovo rodovitnostjo, ter pri skladiščenju ogljika, odstranjenega iz ozračja. Zmanjševanje količine organskih snovi v evropskih tleh je zelo zaskrbljujoče, predvsem zaradi zmanjševanja rodovitnosti in s tem povezanega tveganja dezertifikacije, pa tudi zaradi posledičnih emisij toplogrednih plinov. Izračunano je bilo, da te znašajo več kot 170 milijonov ton CO2 na leto (8) ali več kot 4 % svetovnih emisij toplogrednih plinov v EU-27, ki so večinoma povezane s spremembo rabe zemljišč na organskih in šotnih tleh. Z novo strategijo za tla bi bilo treba zagotoviti varstvo šotišč in mokrišč ter ustrezno podpreti kmete z novimi oblikami prihodkov pri sprejemanju praks, temelječih na agroekoloških konceptih, ki spodbujajo ohranjanje in povečanje organskih snovi v tleh. Prednost bi bilo treba dati razširjanju znanja v zvezi z dobrimi praksami in trajnostnim upravljanjem kmetijskih tal, kar bi moralo biti usmerjeno zlasti na male kmete. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Poleg pomena organskih snovi v tleh EESO poudarja, da je treba preprečiti izčrpavanje ali izgubo hranilnih mineralov v tleh. Količino gnojil je treba prilagoditi poljščinam ter preprečiti pretirano uporabo. V skladu s cilji strategije „od vil do vilic“ si je treba prizadevati za 50-odstotno zmanjšanje uhajanja dušika in fosforja iz tal do leta 2030. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tla, ki so bila v preteklosti ali nedavno onesnažena zaradi industrije, še naprej ogrožajo javno zdravje in kemijsko stanje vodnih virov. 2,8 milijona območij v EU ima potencialno onesnažena tla, od katerih jih je treba sanirati približno 390 000 (9). Odločitve o tem, kako jih obnoviti, bi bilo treba sprejeti v skladu z merili trajnostne sanacije in na podlagi analiz tveganja za posamezno lokacijo. EESO pričakuje, da bo strategija na podlagi najnaprednejših nacionalnih izkušenj zagotovila enotne metode in merila za izvajanje teh postopkov, kar bo odpravilo večja neskladja med različnimi nacionalnimi predpisi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO ceni, da se strategija osredotoča na ključni koncept „zdravih tal“ (10), ter poudarja, da je treba razviti sistem učinkovitih kazalnikov za nedvoumno opredelitev zdravstvenega stanja tal v indeksu zdravja tal in splošnih ciljev, ki jih je treba doseči, ter njihove umestitve v raznolikost evropskih pedoklimatskih razmer. Za spremljanje doseganja teh ciljev morajo biti na voljo zanesljiva orodja za nedvoumno oceno indeksa zdravja tal na vsaki posamezni parceli. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO poudarja, da je treba povečati ozaveščenost in znanje o tleh, njihovi ekologiji in funkcijah. V ta namen je treba podpreti informativne programe za državljane in izobraževanje za šole, pa tudi usposabljanje kmetov in na splošno strokovnjakov, ki se ukvarjajo z zemljišči in tlemi, na tradicionalnih ali nastajajočih področjih biogospodarstva in krožnega gospodarstva, ter usposabljanje lokalnih in regionalnih nosilcev odločanja, od katerih so odvisne odločitve o spremembah rabe zemljišč. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Dostop do zdravih tal je bistvenega pomena za različne gospodarske sektorje. Gospodarske in socialne posledice strategije ne bi smele vplivati na delovna mesta in konkurenčnost. Zlasti je treba zaščititi prihodke v podeželskih skupnostih in družinah, ki so za svoje preživljanje odvisne od tal. Strategija bi morala zagotoviti pravično porazdelitev stroškov in koristi med deležniki: zaščititi bi bilo treba ranljive skupine in regije, podpreti samooskrbne kmete in dodeliti sredstva skupnostim, ki potrebujejo pomoč. |
| --- | --- |

4.9

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Evropska komisija (2020), Strategija za biotsko raznovrstnost do leta 2030, https://ec.europa.eu/environment/strategy/biodiversity-strategy-2030_sl.

1

(2)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 33/2018, Boj proti dezertifikaciji v EU: vse večja grožnja, v zvezi s katero so potrebni dodatni ukrepi.

2

(3)  V strategiji so tla opredeljena kot kompleksen in biološko aktiven sistem (pedosfera), ki podpira kopensko vegetacijo, leži na stičišču litosfere in atmosfere ter vpliva na hidrosfero. Ne vključuje pa morskih in jezerskih sedimentov. V skladu s sporočili Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) so tla osnova za 95 % svetovne proizvodnje hrane.

3

(4)  FAO (2015), Healthy soils are the basis for healthy food production (Zdrava tla so osnova za zdravo proizvodnjo hrane), https://www.fao.org/documents/card/en/c/645883cd-ba28-4b16-a7b8-34babbb3c505/.

4

Healthy soils are the basis for healthy food production

(5)  Evropska komisija (2020), Caring for soil is caring for Life (Skrb za tla je skrb za življenje), poročilo odbora misije za zdravje tal in hrane, https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/32d5d312-b689-11ea-bb7a-01aa75ed71a1.

5

Caring for soil is caring for Life

(6)  Prav tam.

6

(7)  EEA (2020), Land take in Europe – Indicator assessment (Izkoriščanje zemljišč v Evropi – ocena kazalnikov), https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-3/assessment.

7

Land take in Europe – Indicator assessment

(8)  Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (2015), Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services (Grožnje za tla v Evropi: stanje, metode, vzroki in učinki na ekosistemske storitve), tehnično poročilo, https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf.

8

Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services

(9)  Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (2018), Status of local soil contamination in Europe (Stanje lokalne onesnaženosti tal v Evropi), https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC107508.

9

Status of local soil contamination in Europe

(10)  Vizija in cilji: doseči dobro zdravje tal do leta 2050, Evropska komisija 2021, strategija EU za tla do leta 2030, https://ec.europa.eu/environment/publications/eu-soil-strategy-2030_sl.

10

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/137 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/137

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Dolgoročna vizija za podeželska območja EU

(COM(2021) 345 final)

(2022/C 290/22)

| Poročevalka: | Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Piroska KÁLLAY |

Poročevalka:

Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

Soporočevalka:

Piroska KÁLLAY

| Zaprosilo | Evropska komisija, 10. 8. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 9. 2. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 222/1/5 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 10. 8. 2021

Pravna podlaga

Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

9. 2. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

222/1/5

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi

| 1.1 | EESO na splošno pozdravlja dolgoročno vizijo Evropske komisije za podeželska območja. Dobrodošli so tudi predlog za akcijski načrt, vključno s paktom za podeželje za pritegnitev akterjev na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni v podporo tej viziji, ter predloga za ustanovitev opazovalne skupine za podeželje in vzpostavitev mehanizma za preverjanje učinkov ukrepov na podeželje. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vendar ni jasno, kako bosta na dolgoročno vizijo vplivali zasnova in vsebina nove skupne kmetijske politike (SKP) Komisije in strateških načrtov SKP, ki jih pripravijo posamezne države članice, ter kako naj Komisija zagotovi skladnost med SKP in drugimi politikami ter njeno dodano vrednost. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO podpira prednostne naloge iz akcijskega načrta, tj. da bi podeželska območja postala močnejša, povezana, odporna in uspešna. Meni, da mora biti blaginja, ki je opredeljena kot družbeno in okoljsko trajnosten način življenja, cilj vseh državljanov, ne glede na to, kje živijo. Če bo akcijski načrt uresničen, bodo postavljeni dejanski temelji za optimizem in zanesljivo prihodnost evropskega podeželja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komisija se zavezuje, da bo s paktom za podeželje in akcijskim načrtom za podeželje zagotovila rezultate, vendar je veliko odvisno od tega, ali ju bodo sprejele vse države članice, regije in lokalne skupnosti. EESO meni, da morajo k uresničevanju vizije prispevati Svet Evropske unije, predsedstva Sveta, Evropski parlament in Odbor regij (OR), pa tudi EESO sam ter organizacije in mreže civilne družbe. Ključ do uresničitve vizije je v celoti financiran akcijski načrt z jasnimi cilji in datumi za pregledno merjenje. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO pozdravlja tudi okrepljeno politiko preverjanja učinkov ukrepov na podeželje in ustanovitev pregledne opazovalne skupine za spremljanje napredka (1). Bistvenega pomena sta izmenjava informacij in dialog s socialnimi partnerji ter partnerji civilne družbe. EESO je pripravljen to delo podpreti, na primer s prispevanjem k delu nove tematske skupine Evropske mreže za razvoj podeželja za preverjanje učinkov ukrepov na podeželje. |
| --- | --- |

1.5

Priporočila

| 1.6 | EESO meni, da sta za povsem jasno in vključujočo vizijo potrebna stabilnejše sodelovanje z lokalnimi podeželsko-mestnimi participativnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe ter okrepitev njihove vloge. Evropski podeželski parlament in druge mreže ter Konferenca o prihodnosti Evrope, ki je v teku, bi morali imeti pomembno vlogo pri predstavljanju stališč lokalnih skupnosti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da morajo mreža Komisije za podeželje in skupine za civilni dialog, ki jih vodijo različni generalni direktorati, spodbujati dvosmerne in pregledne postopke poročanja. Pozdravlja zaveze za preverjanje učinkov ukrepov na podeželje v okviru programa za raziskave Obzorje vendar meni, da bi moralo več služb Komisije dokazati svojo celovito zavezanost viziji. Zlasti bi bilo treba razširiti preverjanje učinkov ukrepov na podeželje, da bi vključevalo programa Ustvarjalna Evropa in Erasmus+. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da mora Komisija v okviru pakta za podeželje oblikovati model upravljanja, v katerem bodo lokalne oblasti in lokalna podjetja, tako zasebna kot nepridobitna, sodelovala z lokalnimi demokratičnimi strukturami in strukturami socialnih partnerjev, da se bo slišal glas z lokalne ravni in da se bo lahko dolgoročna vizija uspešno izvajala. Pakt bi moral temeljiti na izkušnjah, pridobljenih z dobro prakso v okviru pobude Skupnosti za razvoj podeželja (LAEDER) in lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, predsedstva Sveta EU pa bi morala ta koncept spodbujati po vsej EU. Komisija in države članice bi morale dejavno spodbujati in financirati pilotne projekte. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Skupne prednostne naloge bi bilo treba oblikovati z uporabo pristopa od spodaj navzgor in metodologij, ki temeljijo na podatkih. Ponovno bi bilo treba oceniti vpliv pandemije na akcijski načrt in se pri tem osredotočiti na posledice večjega povpraševanja po stanovanjih na podeželju, novih poslovnih prostorih v vaseh in boljših javnih storitvah, pri čemer je treba upoštevati številnejša potovanja na podeželje, ter posledice večjega povpraševanja po rekreacijskem, zdravstvenem, zelenem in kulturnem turizmu. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Priprava listine o pravicah in odgovornostih na podeželju in v mestih lahko državljanom dodatno pomaga razumeti, kako lahko uresničijo svoje ambicije glede blaginje, in jih spodbudi k ukrepanju, pri čemer mora biti vodilo vseh ukrepov steber socialnih pravic. |
| --- | --- |

1.10

2.   Ozadje

| 2.1 | Na podeželju EU živi približno 136 milijonov ljudi, kar je skoraj 30 % prebivalstva EU. Zaradi številnih razlogov, ki jih je EESO izpostavil v svojih preteklih mnenjih (2), se razlike v gospodarski in socialni blaginji med mestnimi in podeželskimi prebivalci povečujejo. Podeželska območja so odločilnega pomena za gospodarsko in socialno kohezijo, vključno s trajnostno proizvodnjo hrane, vendar se soočajo z izzivom odseljevanja, zlasti mladih. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Zgodovinsko gledano je podpora za podeželje prihajala iz različnih služb in finančnih instrumentov na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, in je bila nekoliko razdrobljena, nepovezana in frustrirajoče birokratska. Zlasti na odročnejših podeželskih območjih in otokih so javni ukrepi le delno uspeli slediti upadanju gospodarske dejavnosti, slabi digitalni dostopnosti, izseljevanju mladih ter izgubi ključnih javnih storitev, podeželskih obrtnih spretnosti, biotske raznovrstnosti in kulturne dediščine. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO se zato zavzema za veliko bolj celosten, vendar pravičen in lokalen pristop k odpravljanju teh neravnovesij. Kot je poudaril v mnenju NAT/820 z naslovom Za trajnostni razvoj podeželja in mest (3) je treba sprejeti celosten, medsektorski in racionaliziran pristop, pri katerem ne bo zapostavljen noben državljan in nobeno območje. Priporoča se partnerstvo vseh državljanov, ki bo temeljilo na medsebojnem razumevanju in spoštovanju tako podeželskih kot mestnih dobrin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Evropska komisija je ob zavedanju obsega izzivov, s katerimi se spoprijemajo podeželska območja, junija 2021 objavila sporočilo o dolgoročni viziji za podeželska območja EU do leta 2040 (4). Sporočilo vsebuje predloge glede pakta za podeželje, ki bo k podpori viziji pritegnil akterje na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, in glede akcijskega načrta v podporo močnejšim, povezanim, odpornim in uspešnim podeželskim območjem. V sporočilu sta predvidena tudi ustanovitev opazovalne skupne za podeželje s ciljem izboljšanja zbiranja podatkov in analize razmer na podeželju ter vzpostavitev mehanizma za preverjanje učinkov ukrepov na podeželje, s katerim se bodo ocenjevali pričakovani učinki glavnih zakonodajnih pobud EU za podeželje. |
| --- | --- |

2.4

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | V pričakovanju navedenega združenega okvira, ki se lahko naprej razvija na Konferenci o prihodnosti Evrope, EESO na splošno pozdravlja dolgoročno vizijo Evropske komisije za podeželska območja EU ter podpira pobudo in zavezanost vodilnih članov Komisije. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO meni, da mora biti vizija vključujoča, obče razumljiva, navdihujoča in uresničljiva. Pozdravlja zlasti, da se posebna pozornost namenja oddaljenim in manj razvitim podeželskim območjem, med njimi otokom. Vendar ni jasno, kako bosta na dolgoročno vizijo vplivali zasnova in vsebina nove SKP Komisije in strateških načrtov SKP, ki jih pripravijo posamezne države članice, ter kako naj Komisija zagotovi skladnost med SKP in drugimi politikami ter njeno dodano vrednost. V okviru SKP mora biti možno, da se kmetijska in prehranska politika povežeta s teritorialnim razvojem. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Evropska komisija se je obsežno posvetovala s prebivalci podeželja in mest. Prek platform, kot je Evropska mreža za razvoj podeželja, in v okviru ciljno usmerjenih posvetovanj je tako tesneje sodelovala z organizacijami deležnikov (5). Sodelovanje so podprli tudi raziskovalni scenariji Skupnega raziskovalnega središča (JRC) (6), znotraj Komisije pa je bilo v zvezi z vizijo opravljeno medsektorsko delo. EESO pozdravlja takšen pristop. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO meni, da sta za povsem jasno in vključujočo vizijo potrebna stabilnejše sodelovanje z lokalnimi podeželsko-mestnimi participativnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe ter okrepitev njihove vloge. Strokovni center za participativno in posvetovalno demokracijo, ki ga je Komisija ustanovila nedavno, bi bil lahko forum za razvoj dobre prakse ter za povezovanje lokalnih in širših političnih struktur. V viziji je posebej omenjeno delo Evropskega podeželskega parlamenta kot primer posredovanja stališč lokalnih skupnosti in oblikovanja platforme prednostnih nalog za sodelovanje z oblikovalci politik na visoki ravni. Enako pomembni so tudi delo in prispevki drugih mrež. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Lokalnim udeležencem posvetovanj je treba pokazati, da se njihova stališča upoštevajo in da so soodgovorni za razvoj. EESO torej meni, da morajo mreža Komisije za podeželje (ki bo postala prihodnja mreža SKP) in skupine za civilni dialog, ki jih vodijo različni generalni direktorati, spodbujati dvosmerne in pregledne postopke poročanja. Evropska mreža za razvoj podeželja bo k temu prispevala z dvema novima tematskima skupinama, osredotočenima na oživitev podeželja in preverjanje učinkov ukrepov na podeželje, zlasti na nacionalni in regionalni ravni. EESO z zanimanjem pričakuje rezultate njunega dela, ki bodo posredovani v prihodnjih mesecih. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni, da bi moralo več služb Komisije, tudi službe, pristojne za kulturo, raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, mobilnost in promet, mlade, zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, podnebne ukrepe, energijo, okolje in druga pomembna področja, dokazati svojo celovito zavezanost viziji. Vendar so bile odločitve glede finančnega obdobja 2021–2027 sprejete pred objavo vizije. V tem obdobju so za vključevanje podeželskih potreb v ustrezne programe odgovorne zlasti nacionalne, regionalne in lokalne oblasti. Če se politika in financiranje na vseh ravneh ne racionalizirata in uskladita, še naprej obstaja tveganje, da bo prišlo do zmede in nerazumevanja. Evropske institucije morajo tudi zagotoviti, da bosta večletni finančni okvir ter mehanizem za okrevanje in odpornost usklajena z evropskim zelenim dogovorom in njegovimi zakonodajnimi instrumenti ter bosta lahko financirala uresničevanje vizije za podeželje. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Navedeni so datumi začetka izvajanja akcijskega načrta in nekateri datumi vmesnih pregledov, datumi zaključka posameznih programov pa ne. V zvezi z nekaterimi datumi bo verjetno prišlo do zamikov in nova SKP, ki bo prispevala k viziji, ne bo pripravljena pred letom 2023. Do zmede lahko pride tudi, če se ne navedejo datumi, povezani z globalnimi podnebnimi in drugimi cilji. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Da bi bila vizija navdihujoča, jo je treba v skladu s priporočilom iz mnenja NAT/820 podpreti z listino o pravicah in odgovornostih na podeželju in v mestih, ki jo je treba splošno razširiti in pojasniti, da bi vsi državljani razumeli, kako uresničevati svoje ambicije glede blaginje. EESO meni, da je navdih za ukrepanje in izvedbo sprememb odvisen od dobrega razumevanja izzivov, občutka skupne odgovornosti in zaupanja. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Komisija se zavezuje, da bo s paktom in akcijskim načrtom zagotovila rezultate, vendar je veliko odvisno od tega, ali ju bodo sprejele vse države članice, regije in lokalne skupnosti. Opredelitev ciljev glede izvajanja na ravni Komisije je le eden od izzivov; te cilje določiti in uresničiti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni je še veliko težje. EESO meni, da morajo k uresničevanju vizije prispevati Svet Evropske unije, Evropski parlament in OR, pa tudi EESO sam ter organizacije in mreže civilne družbe, saj bi lahko nedosledno izvajanje poglobilo neravnovesja, pri čemer bi imela nekatera območja od akcijskega načrta koristi, druga pa ne. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO meni, da bi se lahko Komisija učila tudi od tretjih držav in regij ter si z njimi izmenjala izkušnje, saj se različna območja sveta spopadajo s podobnimi izzivi in priložnostmi na podeželju in v mestih. EESO je zadovoljen, da je Komisija sporočilo o viziji za podeželska območja predstavila našim zahodnobalkanskim in turškim partnerjem. |
| --- | --- |

3.10

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO meni, da mora Komisija v okviru pakta za podeželje oblikovati model upravljanja, v katerem bodo lokalne oblasti in lokalna podjetja, tako zasebna kot nepridobitna, sodelovala z lokalnimi demokratičnimi strukturami in strukturami socialnih partnerjev, da se bo slišal glas z lokalne ravni in da se bo lahko dolgoročna vizija uspešno izvajala. Udeležba se lahko poveča s širšo uporabo hibridnih orodij za sodelovanje, prispevek lokalnih skupnosti pa bo treba jasno dokazati. Komisija in države članice bi morale dejavno spodbujati in financirati pilotne projekte. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pakt bi moral temeljiti na najboljših izkušnjah, pridobljenih v okviru pobude LAEDER in lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, koncept pakta pa bi morala vedno spodbujati predsedstva Sveta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da bi morali biti razvoj podeželja sestavni del politike regionalnega razvoja, pobudi LAEDER in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, pa pomemben del teritorialnega razvoja. EESO priznava, da kohezijska politika po letu 2020 uvaja nov medsektorski politični cilj za celostni in trajnostni teritorialni in lokalni razvoj, da noben kraj in noben posameznik ne bo zapostavljen. Državam članicam zagotavlja tudi prožen okvir za podporo podeželskim območjem in obravnavanje njihovih posebnih izzivov. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ključ do uresničitve vizije je v celoti financiran akcijski načrt z jasnimi cilji in datumi za pregledno merjenje za vse institucije in države članice EU. EESO z zanimanjem pričakuje rezultat dela Komisije do sredine leta 2023 z oceno, kateri ukrepi za podeželska območja so v okviru SKP in skladov kohezijske politike načrtovani v programskem obdobju 2021–2027. Pri tem bi morale biti jasno opredeljene morebitne vrzeli, ki jih je treba odpraviti. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO z zanimanjem pričakuje tudi javno poročilo Komisije o izvajanju akcijskega načrta EU za podeželje, ki bo objavljeno do prvega četrtletja leta 2024 in bi moralo vsebovati razmislek o morebitni preusmeritvi za večjo podporo in financiranje podeželskih območij, kar bi pripomoglo k pripravam na obdobje 2028–2034. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO podpira prednostne naloge iz akcijskega načrta, tj. da bi postala podeželska območja močnejša, povezana, odporna in uspešna, pa tudi poudarek na posebnih ukrepih za uresničevanje posameznih prednostnih nalog. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | V zvezi s prednostno nalogo glede močnejših podeželskih območij Komisija poudarja okvire odločanja na ravni skupnosti z vsemi možnostmi za inovativne odzive, ki temeljijo na enakosti spolov in drugih vidikih socialne vključenosti. Usklajenim mnenjem mladih, ki živijo na podeželju, je treba prisluhniti in jih vključiti v odločanje na vseh ravneh upravljanja. V okviru programa Erasmus+ bi bilo treba zagotoviti posebne priložnosti za razvoj vodstvenih sposobnosti in boljše razumevanje med mladimi na podeželju in v mestih. Posebno pozornost je treba nameniti tudi ženskam, razširiti ponudbo dela in usposabljanja, ki sta jim na voljo, ter spodbujati ukrepe za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO meni, da podpora podjetjem ne bi smela biti namenjena le kmetijskim, temveč tudi drugim trajnostnim podeželskim dejavnostim, ki temeljijo na lokalni dodani vrednosti, krožnem gospodarstvu in možnostih za doseganje globalnih ciljev na področju energije iz obnovljivih virov, zdravja in kulturnega turizma. Med konkretnimi primeri sta poudarjanje pomena pravičnih shem kakovosti za hrano (npr. geografske označbe, izogibanje nepoštenim trgovinskim praksam, promocijski programi za certificirane proizvode) in financiranje alternativnih rešitev za ogrevanje. Ustvarjanje dostojnih in zlasti kakovostnih delovnih mest je bistveno za trajnostni razvoj podeželskih območij. Za izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev sezonskih delavcev bo morda treba sprejeti posebne ukrepe. Potrebni so tudi nadaljnji inovativni ukrepi, med njimi davčne spodbude (7), da se mladim omogoči vrnitev na podeželska območja. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Racionalizirana finančna podpora, tudi v obliki prilagojene obdavčitve zlasti za mala in srednja podjetja, med drugim iz mehanizma za okrevanje in odpornost, programa InvestEU in sredstev Evropske investicijske banke, bi morala biti v celoti prilagojena podeželju in na voljo takoj. Spodbujati bi bilo treba prispevek prostovoljnega dela, ki bi ustrezal financiranju socialnih podjetij. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | V zvezi s prednostno nalogo glede povezanih podeželskih območij EESO močno priporoča, da se pobuda Komisije za digitalno desetletje pospeši in postane univerzalna, da bi lahko vse podeželske skupnosti razvijale inovacije, vzpostavljale poslovne vezi ter odpravile prikrajšanost na področju zdravstva, izobraževanja in socialnih razmer. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Trajnostni prometni sistemi so nujni za vključujočo družbo, prehod s sistema, ki temelji na ogljično intenzivnih gorivih, na sistem, ki temelji na gorivih iz obnovljivih virov, pa bo oddaljenim podeželskim območjem prinesel tako težave kot priložnosti. V zvezi s tem so enostavno dostopni in cenovno ugodni sistemi javnega prevoza ključni dejavniki za obravnavo demografskih sprememb in zajezitev depopulacije. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | V zvezi s prednostno nalogo glede odpornih podeželskih območij Komisija v evropskem zelenem dogovoru priznava, da lahko trajnostno kmetijstvo, gozdarstvo ter drugi kopenski in vodni viri izjemno prispevajo k obvladovanju obsežnih podnebnih sprememb na svetovni ravni, ter predlaga zagotavljanje ekosistemskih storitev, ohranjanje in obnavljanje biotske raznovrstnosti, okolju prijaznejše kmetovanje in spodbujanje kulturne krajine kot priložnosti za okrepitev gospodarske odpornosti in blaginje podeželja. Evropski dogovor o tleh bo izboljšal poročanje v državah članicah. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESO ta pristop podpira, vendar meni, da je odpornost odvisna tudi od povezanosti skupnosti, medgeneracijskih odnosov, usposabljanja, izobraževanja ter prenosa znanj in spretnosti. Izpostavlja, da bi bilo treba bolj poudariti socialno odpornost in uporabiti širši pristop. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Steber socialnih pravic bi bilo treba upoštevati tako, da se podprejo kakovostno zaposlovanje na podeželju, dostojno delo in dostojni delovni pogoji. Socialni partnerji morajo biti v okviru socialnega dialoga na lokalni in regionalni ravni formalno vključeni v pripravo gospodarskih in socialnih politik. Evropski zeleni dogovor bi moral biti tudi vključujoč socialni dogovor. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | V zvezi s prednostno nalogo glede uspešnih podeželskih območij Komisija priznava, da se morajo podeželska območja diverzificirati in temeljiti na „trajnostnih lokalnih gospodarskih strategijah“. EESO podpira ta poziv, hkrati pa se zaveda, da so pričakovanja na primestnih in oddaljenih območjih morda različna. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | EESO priznava, da je pandemija pospešila različne dejavnosti, povezane s trajnostno proizvodnjo hrane, zaposlovanjem, novimi delovnimi mesti, delom na daljavo in novimi oblikami dela, ter da je treba uporabiti nov pristop za izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih, da bodo lahko ljudje še naprej delali v dostojnih pogojih. Z nadaljnjo digitalizacijo dela bi se lahko spodbujala uporaba enostavno dostopnih skupnih delovnih prostorov kot javne storitve, da bi po potrebi izkoristili prazna vaška in lokalna središča. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Na oddaljenih in manj razvitih podeželskih območjih je nižja kakovost življenja povezana s pomanjkanjem enostavno dostopnih javnih storitev in na splošno slabšimi javnimi storitvami. Zagotoviti je treba celovito in boljše izobraževanje, zdravstveno oskrbo in socialno varstvo za ljudi vseh starosti ter številnejša in boljša socialna stanovanja. EESO je v svojem mnenju SOC/628 (8) z naslovom Demografski izzivi v EU glede na gospodarske in razvojne neenakosti že poudaril, da je zaščita življenjskega standarda družin, vključno s spodbujanjem možnosti za izobraževanje otrok, eden od ključnih ukrepov za preprečevanje izseljevanja s podeželskih območij ter iz majhnih in srednje velikih mest. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Skupne prednostne naloge bi bilo treba oblikovati z uporabo pristopa od spodaj navzgor in metodologij, ki temeljijo na podatkih. Ponovno bi bilo treba oceniti vpliv pandemije na akcijski načrt in se pri tem osredotočiti na posledice večjega povpraševanja po stanovanjih na podeželju, novih poslovnih prostorih v vaseh in več javnih storitvah, pri čemer je treba upoštevati številnejša potovanja na podeželje, ter posledice večjega povpraševanja po rekreacijskem, zdravstvenem, zelenem in kulturnem turizmu. EESO meni, da lahko povečano preseljevanje iz mest v primestna in morda podeželska območja na splošno povzroči napetost med tradicionalno podeželsko gospodarsko dejavnostjo in iskanjem možnosti za rekreacijo in mir, zaradi česar bo morda potreben nek način mediacije. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Komisija mora pospešiti uporabo in vključevanje številnih koristnih spoznanj, pridobljenih z izvajanjem raziskovalnih projektov v okviru programov Obzorje. Program LIFE (9), projekti Robust (10), Rubizmo (11) in Sherpa (12), pobuda za pametna mesta (13), projekt Farmwell (14) in številni drugi so zagotovili ustrezne smernice za uresničevanje vizije. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | EESO poleg tega meni, da mora biti blaginja, ki je opredeljena kot družbeno in okoljsko trajnosten način življenja, cilj vseh državljanov, ne glede na to, kje živijo. Blaginje ne bi smeli obravnavati izključno v gospodarskem smislu, temveč je treba to dopolniti s pristopi, ki temeljijo na skupnosti ter se osredotočajo na družbeno in okoljsko trajnost. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | EESO pozdravlja vodilne pobude, predlagane v akcijskem načrtu, saj dajejo prednost prispevkom iz posvetovanj. Po njegovem mnenju je glavno vprašanje, kako skupne vire Komisije v partnerstvu z državami članicami in regijami popolnoma uskladiti in zadostno financirati, da se zagotovi pozitiven učinek na lokalne skupnosti in kraje. Predlagani koncept podpore „vse na enem mestu“ in zbirko orodij za financiranje, ko bo na voljo, je treba pozdraviti, vendar je treba določiti jasen časovni okvir. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Novi evropski Bauhaus, ki naj bi prispeval k uresničevanju zelenega dogovora, dokazuje, da Komisija stremi k bolj vključujočemu in povezanemu oblikovanju in izvajanju politik. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | EESO pozdravlja tudi okrepljeno politiko preverjanja učinkov ukrepov na podeželje in ustanovitev pregledne opazovalne skupine za spremljanje napredka. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | Čeprav koncept preverjanja učinkov ukrepov na podeželje ni novost (glej deklaracijo iz Corka 2.0) (15), EESO še ni prepričan, da je v Komisiji kot celoti ter v državah članicah in regijah prisotna zadostna volja za trajne spremembe. Koncept je pomanjkljiv, saj se proračunska sredstva pogosto dodeljujejo glede na število prebivalcev, zaradi česar so redko poseljene skupnosti prikrajšane. Izkušnje so pokazale, da je oblikovanje politik na podlagi potreb mest in njihovo poznejše prilagajanje podeželskim območjem problematično z vidika ustreznosti in pravočasnosti, vzpostavitev hitrega in preglednega računovodskega postopka in zagotavljanje, da vse ustrezne službe podprejo preverjanje učinkov ukrepov na podeželje, pa sta zahtevna. |
| --- | --- |

4.24

| 4.25 | EESO sicer priznava prizadevanja Komisije za izboljšanje preverjanja učinkov ukrepov na podeželje in upa, da bo mogoče vizijo uresničiti s celostno zasnovo podeželskih in mestnih politik ter dodelitvijo sredstev. Komisijo spodbuja, naj objavi letno poročilo in v njem navede, katere službe, politike, države članice in regije so zagotovile preverjanje učinkov ukrepov na podeželje in kako. Primere dobre prakse s področja preverjanja teh učinkov na podeželje bi bilo treba izpostaviti. EESO podpira vključitev preverjanja učinkov ukrepov na podeželje v agendo za boljše pravno urejanje in poziva države članice, naj razmislijo o uvedbi načela preverjanja učinkov ukrepov na podeželje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | EESO pozdravlja namero Komisije, da ustanovi opazovalno skupino za izboljšanje zbiranja in analize podatkov ter na splošno za podporo izvajanja akcijskega načrta, vendar priporoča, da se zagotovi preglednost ter jasno določijo delovni roki, proračunska sredstva in cilji. Poleg tega naj predstavniki civilne družbe nadzorujejo delo opazovalne skupine. |
| --- | --- |

4.26

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Informativno poročilo EESO o oceni učinka SKP na teritorialni razvoj podeželskih območij.

1

oceni učinka SKP na teritorialni razvoj podeželskih območij

(2)  Mnenje EESO na lastno pobudo Za celostno strategijo za trajnostni razvoj podeželja in mest, (UL C 105, 4.3.2022, str. 49); informativno poročilo EESO Ocena učinka SKP na teritorialni razvoj podeželskih območij; mnenje EESO na lastno pobudo Celostni pristop za podeželska območja EU s posebnim poudarkom na ranljivih regijah, (UL C 429, 11.12.2020, str. 60).

2

Za celostno strategijo za trajnostni razvoj podeželja in mest

Ocena učinka SKP na teritorialni razvoj podeželskih območij

Celostni pristop za podeželska območja EU s posebnim poudarkom na ranljivih regijah

(3)  Informativno poročilo EESO o oceni učinka SKP na teritorialni razvoj podeželskih območij.

3

oceni učinka SKP na teritorialni razvoj podeželskih območij

(4)  https://europa.eu/!TH39QH.

4

(5)  Delovni dokument služb Komisije o posvetovanju z deležniki – zbirno poročilo, SWD(2021) 167 final/2.

5

(6)  Zbirka publikacij JRC – Scenarios for EU Rural Areas 2040 (Scenariji za podeželska območja EU do leta 2040).

6

Scenariji za podeželska območja EU do leta 2040

(7)  Primeri takih davčnih spodbud obstajajo v več državah članicah (npr. v španski regiji Castilla-La-Mancha (jccm.es), https://bit.ly/3Llp0hb).

7

(8)  Mnenje EESO Demografski izzivi v EU glede na gospodarske in razvojne neenakosti, (UL C 232, 14.7.2020, str. 1).

8

Demografski izzivi v EU glede na gospodarske in razvojne neenakosti

(9)  https://ec.europa.eu/growth/industry/strategy/hydrogen/funding-guide/eu-programmes-funds/life-programme_en

9

(10)  https://rural-urban.eu/

10

(11)  https://rubizmo.eu

11

(12)  https://rural-interfaces.eu/what-is-sherpa/

12

(13)  https://enrd.ec.europa.eu/smart-and-competitive-rural-areas/smart-villages/smart-villages-portal_en

13

(14)  https://farmwell-h2020.eu/

14

(15)  Mnenje EESO na lastno pobudo Od deklaracije iz Corka 2.0 do konkretnih dejanj, (UL C 345, 13.10.2017, str. 37).

15

Od deklaracije iz Corka 2.0 do konkretnih dejanj

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/143 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/143

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja in nadomestitvi Direktive 2008/99/ES

(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

(2022/C 290/23)

| Poročevalec: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Ozlem Yildirim |

Poročevalec:

Arnaud SCHWARTZ

Soporočevalka:

Ozlem Yildirim

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 83(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 8. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 215/3/6 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 83(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

8. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

215/3/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog o reviziji direktive o kazenskopravnem varstvu okolja in nadomestitvi Direktive 2008/99/ES (direktive o okoljski kriminaliteti), saj Komisija z njim obravnava glavne pomanjkljivosti veljavne direktive in namerava zajeziti naraščanje števila kaznivih dejanj zoper okolje v Evropi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poudarja, da predlog s seznamom kaznivih dejanj ohranja področje uporabe veljavne direktive in da ne vsebuje opredelitve samostojnega splošnega kaznivega dejanja škodovanja okolju ali njegovega ogrožanja. Meni, da bi bilo treba seznam kaznivih dejanj razširiti na čim več vrst kriminalitete, zato da direktive o okoljski kriminaliteti ne bi bilo treba znova revidirati kmalu po njenem začetku veljavnosti in da kriminalne dejavnosti zoper okolje ne bi ostale nekaznovane. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO se zaveda, da je izvajanje okoljskega kazenskega prava v Evropi nujno treba izboljšati, in ugotavlja, da bi k temu prispevala direktiva o okoljski kriminaliteti, ki bi imela jasnejše določbe. Meni, da predlagani elementi, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju, ali je škoda dejanska, niso zadovoljivi, da bodo morda potrebne nadaljnje smernice in da bi bila samostojna opredelitev pojma „dejanska škoda“ jasnejša. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja omembo ekocida v uvodnih izjavah, vendar meni, da bi bilo ta pojem primerno vključiti v določbe direktive. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO podpira vključitev minimalnih standardov za določitev zgornje meje kazni za fizične osebe in sankcij za pravne osebe, vendar meni, da bi bilo treba zgornjo mejo za slednje znatno povišati, saj bodo le tako resnično učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO spodbuja Komisijo, naj oceni možnost razširitve pristojnosti Evropskega javnega tožilstva na kazniva dejanja zoper okolje. S tem bi vzpostavili zeleno evropsko javno tožilstvo, ki bi bilo sposobno podpirati boj proti kaznivim dejanjem zoper okolje z znanimi povezavami z organiziranim kriminalom. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poudarja, da je treba okrepiti verigo izvrševanja in izvajanje evropskega okoljskega kazenskega prava. Ponovno poudarja svoje priporočilo iz informativnega poročila NAT/767 Ocena direktive o okoljski kriminaliteti (1), naj države članice EU na področju okoljske kriminalitete vzpostavijo specializirane policijo, tožilce in sodnike. EESO je prepričan, da je lahko direktiva o okoljski kriminaliteti učinkovita samo v povezavi z ustreznimi viri in usposabljanjem na ravni držav članic. |
| --- | --- |

1.7

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Okoljska kriminaliteta je četrta najdonosnejša kategorija kriminalitete na svetu in se po podatkih Eurojusta v Evropski uniji povečuje (2). Število čezmejnih obsodb v zvezi z okoljsko kriminaliteto se sicer ni znatno povečalo, povečalo pa se je število kaznivih dejanj zoper okolje, zagrešenih v Evropi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropska komisija je 15. decembra 2021 objavila predlog revizije direktive o kazenskopravnem varstvu okolja in nadomestitve Direktive 2008/99/ES. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cilj direktive je z obravnavo pomanjkljivosti veljavne Direktive 2008/99/ES zagotoviti skupna minimalna pravila za inkriminacijo okoljske kriminalitete. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisija je oceno Direktive 2008/99/ES objavila leta 2020 (3). V njej so bile ugotovljene bistvene pomanjkljivosti, povezane z izvrševanjem v praksi, omejenim področjem uporabe, opredelitvijo kaznivih dejanj, višinami sankcij, nejasnostjo pravne terminologije, pomanjkljivim čezmejnim sodelovanjem, sistemom odgovornosti pravnih oseb in drugimi področji, vključenimi v direktivo. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Cilji predloga direktive so izboljšati učinkovitost preiskav in pregona s posodobitvijo področja uporabe direktive ter pojasnitvijo ali izločitvijo nejasnih pojmov, uporabljenih v opredelitvah okoljske kriminalitete, zagotoviti učinkovite, odvračilne in sorazmerne vrste in višine sankcij za okoljsko kriminaliteto, spodbuditi čezmejne preiskave in pregon, izboljšati utemeljeno odločanje v zvezi z okoljsko kriminaliteto z izboljšanim zbiranjem in razširjanjem statističnih podatkov ter povečati operativno učinkovitost nacionalnih verig izvrševanja, da bi spodbudili preiskovanje, pregon in sankcioniranje. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Podlaga za predlagano direktivo je člen 83(2) PDEU, ki je drugače kot predhodna pravna podlaga, izpred začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, močneje povezan s čezmejno naravo okoljske kriminalitete, in EU daje pristojnost, da določi minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Cilj predloga je torej harmonizacija uporabe kazenskega prava kot instrumenta v skrajni sili za izvrševanje celotnega okoljskega pravnega reda EU, vključno z evropskim zelenim dogovorom, ob spoštovanju ciljev EU glede trajnostnega razvoja, boljše kakovosti okolja in načela „onesnaževalec plača“. |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja predlog o reviziji direktive o kazenskopravnem varstvu okolja in nadomestitvi Direktive 2008/99/ES, saj Komisija z njim obravnava glavne pomanjkljivosti veljavne direktive in namerava zajeziti naraščanje števila kaznivih dejanj zoper okolje v Evropi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO poudarja, da ima Evropska unija v boju proti globalnim podnebnim spremembam in v prizadevanjih za varstvo okolja vodilno vlogo na mednarodni ravni. Meni, da je boj proti okoljski kriminaliteti in organiziranemu okoljskemu kriminalu na evropski ravni ključen del te vodilne vloge, ter poudarja, da je treba povečati sodelovanje z državami sosedstva in drugimi državami nečlanicami EU. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO meni, da je revizija dobrodošel korak naproti obravnavi porasta okoljske kriminalitete in organiziranega okoljskega kriminala v Evropi, ter ceni odločitev o nadomestitvi – in ne spreminjanju – stare, neučinkovite direktive o okoljski kriminaliteti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO se zaveda, da je izvajanje okoljskega kazenskega prava v Evropi nujno treba izboljšati, in priznava, da bo direktiva o okoljski kriminaliteti, ki bo imela jasnejše določbe, prispevala k temu. Poleg tega močno podpira konkretne obveznosti izvajanja nacionalnih strategij, dolžnosti poročanja in minimalnih zahtev glede virov, usposabljanja in preiskovalnih orodij. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO pozdravlja predlagano razširitev področja uporabe direktive o okoljski kriminaliteti ter ugotavlja, da je s predlagano revidirano opredelitvijo pojma „nezakonito“ odpravljen pomemben vzrok za nejasnost, predlagana bistvena razširitev seznama kaznivih dejanj pa omogoča veliko boljše varstvo okoljskega pravnega reda EU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO poudarja, da predlog ne vsebuje opredelitve samostojnega splošnega kaznivega dejanja škodovanja okolju ali njegovega ogrožanja. Področje uporabe direktive o okoljski kriminaliteti je sicer bistveno razširjeno, vendar je v predlogu še vedno povezano s področji uporabe več drugih vej prava in sekundarno zakonodajo EU, zato je med drugim odvisno od upravnega prava in ni pripravljeno na prihodnost. EESO ugotavlja, da bodo za posodobitev predlaganega izčrpnega seznama kaznivih dejanj v prihodnosti morda potrebni zakonodajni postopki. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO pozdravlja omembo ekocida v uvodnih izjavah, vendar meni, da bi bilo ta pojem primerno vključiti v določbe direktive. Poleg tega poudarja, da se mora vsakršna omemba ekocida skladati z besedilom, ki ga je junija 2021 predlagala neodvisna skupina strokovnjakov za pravno opredelitev ekocida (4). Priporoča, naj za ekocid veljajo nezakonita ali brezobzirna dejanja, zagrešena ob polnem zavedanju, da bodo zelo verjetno povzročila hudo in obsežno ali dolgotrajno škodo za okolje. EESO bi pozdravil omembo oboroženih spopadov v uvodnih izjavah; poudarja, da skoraj vedno ustrezajo opredelitvi ekocida. Obžaluje, da v takih primerih ni bil in ni uporaben nobeden od predlaganih ukrepov in odločb. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Odbor je svoja priporočila za revizijo direktive navedel v informativnem poročilu NAT/767 Ocena direktive o okoljski kriminaliteti. Glede na objavljeni predlog ponovno poudarja svoja pretekla priporočila, naj se revizija izkoristi za uvedbo kategorije splošnega kaznivega dejanja ogrožanja okolja, vzpostavitev stalnega dialoga med javnimi oblastmi in organizacijami civilne družbe ter razširitev področja uporabe okoljskega kazenskega prava na okoljsko kibernetsko kriminaliteto. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Več preiskav je pokazalo, da so kazniva dejanja zoper okolje vse pogosteje sredstvo za koruptivna ravnanja ali so s takim ravnanjem povezana ali pa predstavljajo predhodno kaznivo dejanje za pranje denarja. Ker je za zeleni prehod dodeljenih več sredstev iz proračuna EU, pričakujemo tudi povečano tveganje tovrstnih kaznivih ravnanj, povezanih z uporabo teh sredstev. Ravnanje z odpadki je znano kot eno od področij z visokim tveganjem, vendar so korupcija, pranje denarja ali goljufije lahko prisotni tudi na številnih drugih področjih, ki vplivajo na varstvo okolja. EESO pozdravlja vključitev teh tveganj v uvodne izjave, vendar opozarja, da je treba nameniti več sredstev za prepoznavanje in preiskovanje takih kaznivih dejanj, pa tudi za usposabljanje organov kazenskega pregona ali dostop civilne družbe in novinarjev do informacij, s katerimi bi bilo mogoče razkriti takšno ravnanje. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Odbor je v informativnem poročilu NAT/824 Varstvo okolja kot predpogoj za spoštovanje temeljnih pravic (5) poudaril, da mora EU nujno pripraviti predlog direktive o trajnostnem upravljanju podjetij in zakonodajni predlog EU za preprečevanje strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, da bi zaščitili okoljevarstvenike, novinarje in žvižgače. Ta priporočila ponovno poudarja in pozdravlja vključitev določbe o zaščiti oseb, ki prijavijo kazniva dejanja zoper okolje ali pomagajo pri preiskavi. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO pozdravlja harmonizacijo minimalnih standardov za kazni in sankcije, pa tudi vključitev hude malomarnosti in kaznivega dejanja ogrožanja med kazniva dejanja, vključitev obteževalnih in olajševalnih okoliščin ter omembo dodatnih kazni in sankcij. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO podpira poziv Parlamenta iz poročila 2020/2027(INI) o odgovornosti podjetij za okoljsko škodo in spodbuja Komisijo, naj oceni možnost, da bi pristojnosti Evropskega javnega tožilstva razširili na kazniva dejanja zoper okolje, s čimer bi vzpostavili zeleno evropsko javno tožilstvo, ki bi bilo sposobno podpirati boj proti kaznivim dejanjem zoper okolje z znanimi povezavami z organiziranim kriminalom. Poleg tega spodbuja Komisijo, naj oceni možnost razširitve mandata Evropskega urada za boj proti goljufijam, da bi mu omogočili izvajanje upravnih preiskav kaznivih dejanj zoper okolje. |
| --- | --- |

3.12

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Kazni in sankcije

| 4.1.1 | EESO podpira vključitev minimalnih standardov za določitev zgornje meje kazni za fizične osebe in sankcij za pravne osebe. Poleg tega ceni priznanje potrebe, da se omogočijo hkratne upravne globe in kazenske sankcije, pa tudi ukrepi začasnega zavarovanja in odvzema, ob spoštovanju osnovnega načela, da se za isto kaznivo dejanje ne preganja dvakrat. Vendar meni, da bi bilo treba zgornjo mejo za sankcije znatno povišati, saj bodo le tako resnično učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Če so sankcije za kršitve okoljskega prava nižje kot na drugih področjih prava EU, na primer konkurenčnega prava, to ustvarja napačen vtis o pomembnosti okoljskega pravnega reda EU, vključno z evropskim zelenim dogovorom in podnebnimi cilji do leta 2030. |
| --- | --- |

4.1.1

4.2   Kazniva dejanja zoper okolje

| 4.2.1 | EESO podpira poziv iz poročila Parlamenta 2020/2027(INI) o odgovornosti podjetij za okoljsko škodo, naj Komisija oceni možnost vključitve kaznivih dejanj zoper okolje v izčrpen seznam desetih kategorij kaznivih dejanj iz člena 83(1) PDEU (6). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESO pozdravlja razširitev seznama kaznivih dejanj v predlogu direktive o okoljski kriminaliteti in zlasti vključitev kršitev v Direktivo 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Meni, da bi bilo treba seznam kaznivih dejanj razširiti na čim več vrst kriminalitete, zato da direktive o okoljski kriminaliteti ne bi bilo treba znova revidirati kmalu po njenem začetku veljavnosti in da kriminalne dejavnosti zoper okolje ne bi ostale nekaznovane. Sozakonodajalca spodbuja k predlogu, naj se na seznam doda vsakršno ravnanje, ki pomeni kaznivo dejanje, če je nezakonito in zagrešeno namerno ali s hudo malomarnostjo. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Opredelitev dejanske škode

| 4.3.1 | Nejasnost pojma „dejanska škoda“ v veljavni direktivi o okoljski kriminaliteti je bila prepoznana kot velika ovira za učinkovito preiskovanje in pregon. EESO zato meni, da predlagani elementi, ki jih je treba upoštevati pri ocenjevanju, ali je škoda dejanska, niso zadovoljivi, da bodo morda potrebne nadaljnje smernice in da bi bila samostojna opredelitev pojma „dejanska škoda“ jasnejša. S tem bi lahko znatno prispevali k prepotrebni popolni notranji uskladitvi opredelitev, parametrov in razumevanja v okviru direktive o okoljski kriminaliteti. |
| --- | --- |

4.3.1

4.4   Kazenska odgovornost pravnih oseb

| 4.4.1 | EESO se zaveda, da se ureditev odgovornosti podjetij in matičnih družb med pravnimi sistemi držav članic močno razlikuje, vendar kljub temu obžaluje, da Komisija v predlogu ni spremenila prvotnega besedila o odgovornosti pravnih oseb, kar bi prispevalo k večji usklajenosti. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | EESO opozarja na mnenje Parlamenta iz poročila 2020/2027(INI) o odgovornosti podjetij za okoljsko škodo, da bi morala podjetja v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ kriti celotne stroške okoljske škode, ki jo neposredno povzročijo, s čimer bi jih spodbudili k internalizaciji okoljskih stroškov in preprečevanju njihove eksternalizacije. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | EESO je zaskrbljen zaradi izrecne izključitve odgovornosti državnih organov in meni, da ne bi smelo biti ovir za pregon storilcev kaznivih dejanj zoper okolje, zlasti kadar so dovoljenja in licence pridobljeni s korupcijo javnih organov. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Interakcija z javnostjo

| 4.5.1 | EESO pozdravlja vključitev določbe o zaščiti žvižgačev in oseb, ki prijavijo kazniva dejanja zoper okolje ali pomagajo pri preiskavi. Opozarja na vlogo splošne javnosti in organizacij civilne družbe pri odkrivanju in prijavljanju kaznivih dejanj zoper okolje ter poudarja, da morajo javni organi okrepiti zaščito okoljevarstvenikov in dialog z njimi. Poudarja tudi, da mora zaščita oseb, ki prijavijo kazniva dejanja zoper okolje ali sodelujejo pri preiskavi, vključevati tako fizične kot pravne osebe. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | EESO pozdravlja pozornost, ki je v predlogu namenjena zaščiti oseb, ki prijavijo kazniva dejanja zoper okolje ali pomagajo pri preiskavi. Vendar so bili v zadnjih letih žrtve resnega pritiska ali celo nasilja ne le žvižgači, temveč tudi okoljski aktivisti in preiskovalni novinarji, ki poročajo o kaznivih dejanjih zoper okolje. Zato pozivamo Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bodo v vseh državah članicah ustrezno zaščiteni žvižgači in tisti, ki bi jim lahko pomagali pri javnem razkrivanju informacij, kot so aktivisti ali novinarji. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | EESO pozdravlja priznanje, da imajo člani zadevne javnosti pravico sodelovati v postopkih, ter poudarja, kako pomembno je to pravico uporabljati in razlagati glede na člen 2(5) Aarhuške konvencije (7). Ker se okolje ne more braniti ali biti zastopano na sodišču, EESO tudi poudarja, da je pomembno zagotoviti ustrezen dostop javnosti do pravnega varstva, kot je določeno v členu 9(3) Aarhuške konvencije. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | EESO spodbuja evropske institucije in države članice, naj povečajo tudi podporo okoljevarstvenikom zunaj Evropske unije, in sicer prek diplomatskih kanalov ter kanalov Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo in civilne družbe. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.5.5 | EESO priporoča, naj bo civilna družba vključena v izvajanje nove direktive o okoljski kriminaliteti. |
| --- | --- |

4.5.5

| 4.5.6 | EESO ponovno poudarja, da je veriga izvrševanja samo druga polovica celotne verige pojava okoljske kriminalitete in njegove obravnave (kaznivo dejanje se zagreši, odkrije, prijavi, preganja in kaznuje). Študije, opravljene pred pripravo informativnega poročila EESO NAT/767, so pokazale izredno velike vrzeli, ki vplivajo na več členov v prvi polovici verige, predvsem zaradi različnega poznavanja in dojemanja kaznivih dejanj zoper okolje v javnosti. Predstavitev tega vprašanja celotni družbi in ozaveščanje o njem sta ključna za razvoj družbene odgovornosti, zaradi pomanjkanja katere je ogrožena učinkovitost verige izvrševanja. Kadar je prispevek civilne družbe ključen, sta potrebna usposabljanje in komuniciranje z javnostjo. |
| --- | --- |

4.5.6

4.6   Veriga izvrševanja

| 4.6.1 | EESO pozdravlja določbe o preprečevanju, virih, usposabljanju, preiskovalnih orodjih, čezmejnem sodelovanju in nacionalnih strategijah. Ponovno poudarja svoje priporočilo iz informativnega poročila NAT/767, naj države članice EU na področju okoljske kriminalitete vzpostavijo specializirane policijo, tožilce in sodnike. Pri oceni obstoječe direktive o okoljski kriminaliteti, v posvetovanjih z deležniki in strokovnjaki je bilo ugotovljeno, da odkrivanje, pregon in izvrševanje močno ovira nizka raven strokovnega znanja in virov, ki so na voljo za boj proti okoljski kriminaliteti in organiziranemu okoljskemu kriminalu v državah članicah. EESO je prepričan, da je lahko direktiva o okoljski kriminaliteti učinkovita samo v povezavi z ustreznimi viri in usposabljanjem na ravni držav članic, ter meni, da so predlagane nacionalne strategije v okviru navedene direktive dober prvi korak v pravo smer. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | EESO meni, da bi bilo lahko vključevanje okoljskih informacij, tudi o kaznivih dejanjih, ki jih zagrešijo pravne osebe, v nefinančno letno poročanje podjetij pomemben sestavni del družbene odgovornosti podjetij. |
| --- | --- |

4.6.2

4.7   Usposabljanje in izobraževanje

| 4.7.1 | EESO poudarja, da mora izobraževanje vključevati tako usposabljanje državnih uradnikov kot ozaveščanje javnosti. Pozdravlja sporočilo Komisije o krepitvi boja proti okoljski kriminaliteti in jo poziva, naj države članice dodatno podpre z zagotavljanjem strokovnih mrež, razvojem novih orodij za odkrivanje in izvrševanje ter revizijo programov usposabljanja za sodnike in tožilce. Meni pa, da se sheme usposabljanja in izobraževanja ne bi smele nanašati izključno na sodelovanje državnih uradnikov v verigi izvrševanja, ampak bi bilo treba vanje vključiti širše občinstvo. |
| --- | --- |

4.7.1

4.8   Poročanje o podatkih in kriminalni statistiki

| 4.8.1 | EESO pozdravlja predvidene dolžnosti zbiranja podatkov in poročanja o njih, vendar opozarja na Eurojustovo poročilo, v katerem je navedeno in dokazano, da je zato, ker ni splošno dogovorjene opredelitve kaznivega dejanja zoper okolje, zbiranje smiselnih podatkov in kriminalne statistike težavno (8). |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | EESO pozdravlja zavezo Komisije, da bo izdajala dveletno poročilo o podatkih, ki jih predložijo države članice, ter poudarja, da bi se morali letni nacionalni statistični podatki o kriminaliteti vključiti v dveletni pregled izvajanja okoljske politike in ga okrepiti. |
| --- | --- |

4.8.2

5.   Prenos in finančno izvajanje

| 5.1 | Kazniva dejanja zoper okolje škodijo predvsem okolju in zdravju, poleg tega pa izkrivljajo konkurenco in krožnost, z eksternalizacijo stroškov povrnitve v prvotno stanje in sanacije izčrpavajo javne vire ter z izogibanjem načelu „onesnaževalec plača“ škodijo davkoplačevalcem. Brez ustreznega izvrševanja in sankcioniranja za škodovanje okolju, med drugim s kazenskim pravom, ogrožajo učinkovitost celotnega evropskega zelenega dogovora, zato EESO meni, da se bodo viri, potrebni za prenos in izvajanje direktive o okoljski kriminaliteti, izravnali z njenim pozitivnim učinkom na javne vire EU in držav članic. |
| --- | --- |

5.1

6.   Regionalnost in subsidiarnost

| 6.1 | EESO ugotavlja, da so viri neskladnosti z okoljsko zakonodajo skoraj vedno lokalni, občinski, podregionalni ali na ravni majhnih regij, njihov vpliv pa je lahko obsežen. Tako na primer viri onesnaževanja niso le specifični, intenzivni ali razpršeni, ampak se tudi seštevajo in kopičijo. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Postopek odkrivanja in poročanja bi bilo treba okrepiti in pri tem slediti krajevnemu pristopu. Temu regionalnemu izzivu bi bilo treba nameniti ustrezno tehnično opremo, človeške vire ter znanja in spretnosti, funkcionalno odgovornost, proračun in financiranje. |
| --- | --- |

6.2

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  NAT/767 – Ocena direktive o okoljski kriminaliteti (informativno poročilo).

1

(2)  Report on Eurojust's Casework on Environmental Crime (Poročilo o Eurojustovi obravnavi primerov kaznivih dejanj zoper okolje) – januar 2021.

2

(3)  SWD(2020) 259 final z dne 28. oktobra 2020.

3

(4)  Stop Ecocide Foundation, junij 2021, Independent Expert Panel for the Legal Definition of Ecocide, Commentary and Core Text (Neodvisna skupina strokovnjakov za pravno opredelitev ekocida – Komentar in temeljno besedilo).

4

(5)  NAT/824 – Varstvo okolja kot predpogoj za spoštovanje temeljnih pravic (informativno poročilo).

5

(6)  Evropski parlament, poročilo 2020/2027(INI).

6

(7)  Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UNECE), Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah.

7

(8)  Report on Eurojust's Casework on Environmental Crime (Poročilo o Eurojustovi obravnavi primerov kaznivih dejanj zoper okolje) – januar 2021.

8

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/149 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/149

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika

(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

(2022/C 290/24)

| Glavni poročevalec: | Francisco Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Glavni poročevalec:

Francisco Javier GARAT PÉREZ

| Zaprosili | Evropski parlament, 17. 2. 2022
  Svet, 28. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 24. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 219/0/0 |

Zaprosili

Evropski parlament, 17. 2. 2022

Svet, 28. 2. 2022

Pravna podlaga

Člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

24. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

219/0/0

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) v zvezi z obravnavanim predlogom uredbe ponavlja svoja stališča iz mnenj 2018/05155 (1) in 2020/02842 (2), katerih ugotovitve in priporočila so navedena v nadaljevanju. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da je treba v pravni red EU prenesti ukrepe za ohranjanje in izvrševanje, ki jih je sprejela Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO), da bi dosegli njihovo enotno in učinkovito izvajanje znotraj EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO kljub temu meni, da predlog ne uvaja učinkovitega mehanizma za prenos predpisov, sprejetih v okviru NAFO, in se ne odziva na potrebo, da se jih vsako leto posodablja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO se zavzema za učinkovitejši in enostavnejši mehanizem, zato predlaga uredbo z enim samim členom, ki bi določal, da morajo za flote v Evropski uniji veljati predpisi NAFO. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO opozarja na nevarnost, ki jo prinaša uvedba sistema delegiranih aktov, s katerim se Komisiji podeljuje pooblastilo za sprejemanje zakonodaje mimo običajnih postopkov. |
| --- | --- |

1.5

2.   Povzetek zakonodajnega predloga

| 2.1 | Glavni namen obravnavanega predloga je, da se v pravo Unije prenesejo ukrepi za ohranjanje in izvrševanje, ki jih je sprejela Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) na svojem letnem zasedanju septembra 2021. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Z njim so bile uvedene spremembe, ki se nanašajo na izračun kvote „drugo“, ki uvaja podporne ukrepe za trsko v sektorju 3M in za grenlandsko morsko ploščo v zvezi z inšpekcijskim pregledom iztovorjenega ulova. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vključene pa so tudi nove določbe, ki se nanašajo na druge postopke, resne kršitve v zvezi z uporabo določene velikosti mrežnega očesa, mreže ali rešetke in okrepljene ukrepe v zvezi s spremljanjem kršitev ter prenosom dokumentov NAFO in Evropski agenciji za nadzor ribištva. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Predlog na Komisijo prenaša pooblastilo za spremembo Uredbe (EU) 2019/833 v zvezi z iztovorjenim ulovom in inšpekcijskim pregledom grenlandske morske plošče ter nadzornimi ukrepi za trsko v sektorju 3M, če NAFO v prihodnosti spremeni svoje ukrepe. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Priznava tudi, da je treba te določbe sprejeti čim prej, da bi plovilom Unije omogočili ribolov pod enakimi pogoji, kot jih imajo plovila drugih pogodbenic NAFO. |
| --- | --- |

2.5

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO meni, da je ukrepe za ohranjanje in izvrševanje, ki jih je sprejel NAFO na svojem zadnjem letnem zasedanju, treba prenesti v pravo Unije, da bi zagotovili enotno izvajanje v EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Odbor kljub temu meni, da postopek prenosa še vedno ne temelji na prožnem mehanizmu, saj se ti ukrepi vsako leto spreminjajo, birokratski postopki EU pa so zelo počasni, zaradi česar prihaja do stalnega razkoraka med predpisi NAFO in zakonodajo EU. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO poudarja, da bi bilo treba sprejeti hitrejši postopek, kakršnega je predlagal leta 2019 in leta 2020 in ki so ga podprle tudi uprave držav članic in udeleženi sektorji. To bi lahko bila preprosta uredba z enim samim členom, ki bi vključevala zavezo Evropske unije, da se bodo v njenih flotah izvajali predpisi, ki jih vsako leto sprejme NAFO. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Odbor ponovno opozarja, da bi nadaljnja uporaba uredbe lahko pomenila nasprotujoča si pravila ali vsaj obdobja pravne negotovosti za uprave in celo podjetja, ki ne vedo, ali morajo spoštovati prejšnja pravila, ki še vedno veljajo v EU, ali nova. Nastala pa bi tudi izkrivljanja pri izvajanju ukrepov v zvezi s flotami zunaj EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO meni, da je edina stvar, ki bo olajšana z uvedbo sistema delegiranih aktov, to, da lahko Komisija določa pravila mimo običajnih postopkov. |
| --- | --- |

3.5

V Bruslju, 24. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mnenje EESO o ohranitvenih in nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, UL C 159, 10.5.2019, str. 60.

1

ohranitvenih in nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika

(2)  Mnenje EESO o ukrepih za ohranjanje in izvrševanje – NAFO, UL C 429, 11.12.2020, str. 279.

2

ukrepih za ohranjanje in izvrševanje

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/151 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/151

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede podaljšanja obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobave določenega blaga in opravljanje določenih storitev, dovzetnih za goljufije, ter mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV

(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

(2022/C 290/25)

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 28. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 194/1/4 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 28. 2. 2022

Pravna podlaga

Člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

194/1/4

Odbor se strinja z vsebino Predloga direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede podaljšanja obdobja uporabe neobveznega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobave določenega blaga in opravljanje določenih storitev, dovzetnih za goljufije, ter mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV in nima nobenih pripomb, zato je na 568. plenarnem zasedanju 23. in 24. marca 2022 (seja z dne 23. marca) s 196 glasovi za, 1 glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/152 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/152

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede obdobja njene uporabe in enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit, oljnic in predivnic, ki se izvajajo v Boliviji, in enakovrednosti semena žit ter semena oljnic in predivnic, ki se prideluje v Boliviji

(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

(2022/C 290/26)

| Zaprosili | Evropski parlament, 14. 2. 2022
  Svet, 8. 2. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 178/1/7 |

Zaprosili

Evropski parlament, 14. 2. 2022

Svet, 8. 2. 2022

Pravna podlaga

Člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

178/1/7

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju Enakovrednost pregledov – seme iz Brazilije in Moldavije (1), sprejetem 14. februarja 2018, zato je na 568. plenarnem zasedanju 23. in 24. marca 2022 (seja z dne 23. marca) s 178 glasovi za, 1 glasom proti in 7 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v zgoraj navedenem mnenju.

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 227, 28.6.2018, str. 76.

1

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/153

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prehodnih pravil za ovojnino in označevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini, odobrenih v skladu z Direktivo 2001/82/ES in Uredbo (ES) št. 726/2004

(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

(2022/C 290/27)

| Zaprosili | Evropski parlament, 7. 3. 2022
  Svet, 11. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 114, 168(4)(b) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 193/0/4 |

Zaprosili

Evropski parlament, 7. 3. 2022

Svet, 11. 3. 2022

Pravna podlaga

členi 114, 168(4)(b) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

193/0/4

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 568. plenarnem zasedanju 23. in 24. marca 2022 (seja z dne 23. marca) s 193 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

| 29.7.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 290/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 290/154

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE)

(COM(2022) 109 final – 2019/0075 (COD))

(2022/C 290/28)

| Zaprosili | Evropski parlament, 10. 3. 2022
  Svet, 10. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | tretji odstavek člena 175 ter člena 177 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 23. 3. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 568 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 199/0/6 |

Zaprosili

Evropski parlament, 10. 3. 2022

Svet, 10. 3. 2022

Pravna podlaga

tretji odstavek člena 175 ter člena 177 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

23. 3. 2022

Plenarno zasedanje št.

568

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

199/0/6

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju SOC/597 – Evropski socialni sklad +, sprejetem 17. oktobra 2018, in mnenju ECO/462 – Uredba o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu, sprejetem 17. oktobra 2018, ter v dokumentih o stališčih SOC/651 – Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)/kriza COVID-19 in ECO/517 – COVID-19: Izredna prožnost pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zato je na 568. plenarnem zasedanju 23. in 24. marca 2022 (seja z dne 23. marca 2022) s 199 glasovi za, nobenim glasom proti in 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v navedenih dokumentih.

V Bruslju, 23. marca 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---