# Eiropas Savienības C 58/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 58 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 21. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 58

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 21. februāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 58/01 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 20. februāris | 1 |
| 2020/C 58/02 | Komisijas Paziņojums | 2 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 58/01

Euro maiņas kurss — 2020. gada 20. februāris

1

2020/C 58/02

Komisijas Paziņojums

2

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 58/03 | Programma HERCULE III Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – 2020. gads Tehniskā palīdzība | 3 |
| 2020/C 58/04 | Programma Hercule III Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – 2020 Apmācība, konferences un personāla apmaiņa – 2020 | 5 |
| 2020/C 58/05 | Programma Hercule III Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – 2020. gads Juridiskā apmācība un pētījumi 2020 | 7 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 58/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9684 — Parks Bottom/Omers/Accor/Fairmont Hotels) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 58/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Case M.9710 — Bertelsmann / Penguin Random House) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 11 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 58/08 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu. | 12 |
| 2020/C 58/09 | Publikācija, ar kuru dara zināmu vienoto dokumentu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz aizsargāta nosaukuma produkta specifikācijas publikāciju vīna nozarē | 21 |
| 2020/C 58/10 | Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 27 |
| 2020/C 58/11 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 30 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2020/C 58/03

Programma HERCULE III Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – 2020. gads Tehniskā palīdzība

3

2020/C 58/04

Programma Hercule III Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – 2020 Apmācība, konferences un personāla apmaiņa – 2020

5

2020/C 58/05

Programma Hercule III Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – 2020. gads Juridiskā apmācība un pētījumi 2020

7

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 58/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9684 — Parks Bottom/Omers/Accor/Fairmont Hotels) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

9

2020/C 58/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Case M.9710 — Bertelsmann / Penguin Random House) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

11

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 58/08

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu.

12

2020/C 58/09

Publikācija, ar kuru dara zināmu vienoto dokumentu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz aizsargāta nosaukuma produkta specifikācijas publikāciju vīna nozarē

21

2020/C 58/10

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

27

2020/C 58/11

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

30

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 21.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 20. februāris

(2020/C 58/01)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0790 |
| JPY | Japānas jena | 120,86 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4681 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83840 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,5985 |
| CHF | Šveices franks | 1,0616 |
| ISK | Islandes krona | 138,10 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,0455 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,037 |
| HUF | Ungārijas forints | 338,00 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2825 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7979 |
| TRY | Turcijas lira | 6,5806 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6294 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4304 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,3960 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7046 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5111 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 301,79 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,2966 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,5787 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4495 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 790,39 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5145 |
| PHP | Filipīnu peso | 54,725 |
| RUB | Krievijas rublis | 68,8060 |
| THB | Taizemes bāts | 33,924 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,7341 |
| MXN | Meksikas peso | 20,1685 |
| INR | Indijas rūpija | 77,2745 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0790

JPY

Japānas jena

120,86

DKK

Dānijas krona

7,4681

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83840

SEK

Zviedrijas krona

10,5985

CHF

Šveices franks

1,0616

ISK

Islandes krona

138,10

NOK

Norvēģijas krona

10,0455

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,037

HUF

Ungārijas forints

338,00

PLN

Polijas zlots

4,2825

RON

Rumānijas leja

4,7979

TRY

Turcijas lira

6,5806

AUD

Austrālijas dolārs

1,6294

CAD

Kanādas dolārs

1,4304

HKD

Hongkongas dolārs

8,3960

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7046

SGD

Singapūras dolārs

1,5111

KRW

Dienvidkorejas vona

1 301,79

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,2966

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,5787

HRK

Horvātijas kuna

7,4495

IDR

Indonēzijas rūpija

14 790,39

MYR

Malaizijas ringits

4,5145

PHP

Filipīnu peso

54,725

RUB

Krievijas rublis

68,8060

THB

Taizemes bāts

33,924

BRL

Brazīlijas reāls

4,7341

MXN

Meksikas peso

20,1685

INR

Indijas rūpija

77,2745

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 21.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/2

---

Komisijas Paziņojums

(2020/C 58/02)

2024. gada Eiropas kultūras galvaspilsētas ir Tērbata (Igaunijā), Bādišle (Austrijā) un Būdē (Norvēģijā).

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 21.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/3

---

Programma HERCULE III

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – 2020. gads

Tehniskā palīdzība

(2020/C 58/03)

1.   Mērķi un apraksts

Šis paziņojums par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pamatojas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 250/2014 (1), ar ko izveido programmu Hercule III, jo īpaši uz tās 8. panta a) punktu (“Darbības, par kurām ir tiesības saņemt finansējumu”), kā arī uz 2020. gada finansēšanas lēmumu, ar ko pieņem gada darba programmu (2) programmas Hercule III īstenošanai 2020. gadā, jo īpaši 1.–4. darbību 2.1.1. iedaļā “Tehniskā palīdzība”. 2020. gada finansēšanas lēmumā ir paredzēts organizēt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus jomā “Tehniskā palīdzība”.

2.   Pieteikuma iesniedzēji, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu

Struktūras, kas ir tiesīgas saņemt programmas finansējumu, ir valsts vai reģionālās pārvaldes iestādes (“pieteikuma iesniedzēji”) dalībvalstī, kuras veicina Eiropas Savienības rīcības stiprināšanu, lai aizsargātu Eiropas Savienības finanšu intereses.

3.   Darbības, par kurām ir tiesības saņemt finansējumu

Šā uzaicinājuma mērķis ir aicināt valsts un reģionālas pārvaldes iestādes iesniegt pieteikumus par darbībām vienā no šādām četrām jomām:

| 1) | izmeklēšanas instrumenti un metodes (1. tēma) – izmeklēšanas instrumentu un metožu iegāde un uzturēšana, ieskaitot specializētu apmācību par šo instrumentu izmantošanu. Var iekļaut pielāgota transporta aprīkojuma iegādi; |
| --- | --- |

1)

izmeklēšanas instrumenti un metodes (1. tēma) – izmeklēšanas instrumentu un metožu iegāde un uzturēšana, ieskaitot specializētu apmācību par šo instrumentu izmantošanu. Var iekļaut pielāgota transporta aprīkojuma iegādi;

| 2) | atklāšanas un identifikācijas instrumenti (2. tēma) – konteineru, kravas automobiļu, dzelzceļa vagonu un transportlīdzekļu inspicēšanas ierīču (“atklāšanas instrumentu”) iegāde un uzturēšana; |
| --- | --- |

2)

atklāšanas un identifikācijas instrumenti (2. tēma) – konteineru, kravas automobiļu, dzelzceļa vagonu un transportlīdzekļu inspicēšanas ierīču (“atklāšanas instrumentu”) iegāde un uzturēšana;

| 3) | automatizēta numura zīmju atpazīšanas sistēma (ANPRS) (3. tēma) – automatizētu numura zīmju vai konteineru kodu atpazīšanas sistēmu (ANPRS) iegāde, uzturēšana un (pārrobežu) starpsavienojums; |
| --- | --- |

3)

automatizēta numura zīmju atpazīšanas sistēma (ANPRS) (3. tēma) – automatizētu numura zīmju vai konteineru kodu atpazīšanas sistēmu (ANPRS) iegāde, uzturēšana un (pārrobežu) starpsavienojums;

| 4) | konfiscēto preču analīze, uzglabāšana un iznīcināšana (4. tēma) – konfiscētu īstu vai viltotu cigarešu un citu viltotu preču analīzes, uzglabāšanas un iznīcināšanas pakalpojumu iegāde (3). |
| --- | --- |

4)

konfiscēto preču analīze, uzglabāšana un iznīcināšana (4. tēma) – konfiscētu īstu vai viltotu cigarešu un citu viltotu preču analīzes, uzglabāšanas un iznīcināšanas pakalpojumu iegāde (3).

Pieteikuma iesniedzēji var iesniegt vairāk nekā vienu pieteikumu dažādiem projektiem vienā un tajā pašā uzaicinājumā. Pieteikuma iesniedzējiem ir jāizvēlas viena galvenā tēma un jāzina, ka pieteikumā var iekļaut arī citu tēmu elementus.

4.   Budžets

Šim uzaicinājumam pieejamais paredzamais budžets ir 10 000 000 EUR.

Finansiālais ieguldījums būs dotācijas veidā. Piešķirtā finanšu iemaksa nepārsniegs 80 % no attaisnotajām izmaksām. Izņēmuma gadījumos, kas ir pienācīgi pamatoti, finanšu iemaksu var palielināt, lai segtu lielākais 90 % no attaisnotajām izmaksām. Uzaicinājumā ir uzskaitīti kritēriji, kurus piemēros, lai noteiktu šādus izņēmuma gadījumus, kas ir pienācīgi pamatoti.

Projekta “Tehniskā palīdzība” minimālā robežvērtība ir 100 000 EUR. Budžets projektam, kam tiek pieprasīta dotācija, nav mazāks par šo robežvērtību.

Komisija patur tiesības nepiešķirt visus pieejamos līdzekļus.

5.   Iesniegšanas termiņš

Pieteikumi jāiesniedz ne vēlāk kā ceturtdien, 2020. gada 23. aprīlī, plkst. 17.00 pēc Centrāleiropas laika, un tos var iesniegt tikai programmas Hercule III dalībnieku portālā:

https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/herc/index.html

6.   Sīkāka informācija

Visus dokumentus, kas saistīti ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, var lejupielādēt no iepriekš 5. punktā minētā dalībnieku portāla vai no šādas interneta vietnes:

http://ec.europa.eu/anti-fraud/policy/hercule_en

Jautājumi un/vai papildu informācijas pieprasījumi saistībā ar šo uzaicinājumu jāiesniedz, izmantojot dalībnieku portālu.

Jautājumus un atbildes anonīmi var publicēt dalībnieku portālā pieejamajās vadlīnijās pieteikumu iesniedzējiem un Komisijas tīmekļa vietnē, ja tie attiecas arī uz citiem pieteikumu iesniedzējiem.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Regula (ES) Nr. 250/2014, ar ko izveido programmu darbību veicināšanai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzības jomā (programma Hercule III) un atceļ Lēmumu Nr. 804/2004/EK (OV L 84, 20.3.2014., 6. lpp.).

(2)  Commission Decision concerning the adoption of the annual work programme and the financing of the Hercule III Programme in 2020 C(2020)28 final of16 January 2020.

(3)  Var pieteikties uz finansiālu atbalstu ārēja pakalpojumu sniedzēja veiktai konfiscēto preču iznīcināšanai. Nav atļauts iegādāties iekārtas, piemēram, incinerācijas stacijas uzstādīšanai.

---

| 21.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/5

---

Programma HERCULE III

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – 2020

Apmācība, konferences un personāla apmaiņa – 2020

(2020/C 58/04)

1.   Mērķi un apraksts

Šis paziņojums par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pamatojas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 250/2014 (1), ar ko izveido programmu Hercule III , jo īpaši uz tās 8. panta b) punktu (“Darbības, par kurām ir tiesības saņemt finansējumu”), kā arī uz 2020. gada finansēšanas lēmumu, ar ko pieņem gada darba programmu (2) programmas Hercule III īstenošanai 2020. gadā, jo īpaši 1.–3. darbību 2.2.1. iedaļā “Apmācības darbības”. 2020. gada finansēšanas lēmumā ir paredzēts organizēt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus “Apmācība, konferences un personāla apmaiņa 2020”.

2.   Pieteikuma iesniedzēji, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu

Struktūras, kas ir tiesīgas saņemt programmas finansējumu, ir:

| — | tādas valsts vai reģionālās pārvaldes iestādes (“pieteikuma iesniedzēji”) dalībvalstī, kuras veicina Savienības rīcības stiprināšanu, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses,
  vai |
| --- | --- |

—

tādas valsts vai reģionālās pārvaldes iestādes (“pieteikuma iesniedzēji”) dalībvalstī, kuras veicina Savienības rīcības stiprināšanu, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses,

vai

| — | pētniecības un izglītības iestādes un bezpeļņas vienības – ar noteikumu, ka tās ir reģistrētas un darbojas vismaz vienu gadu dalībvalstī un veicina rīcības stiprināšanu Savienības līmenī, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

—

pētniecības un izglītības iestādes un bezpeļņas vienības – ar noteikumu, ka tās ir reģistrētas un darbojas vismaz vienu gadu dalībvalstī un veicina rīcības stiprināšanu Savienības līmenī, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses.

3.   Darbības, par kurām ir tiesības saņemt finansējumu

Šā uzaicinājuma mērķis ir aicināt pieteikuma iesniedzējus, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu, iesniegt pieteikumus par darbībām vienā no šādām trim jomām:

| 1) | specializētu apmācību kursu (1. tēma) – specializētu apmācību kursu izstrāde ar mērķi uzlabot uzmeklēšanas spējas, apgūstot jaunas prasmes un zināšanas par specializētām metodēm un paņēmieniem; |
| --- | --- |

1)

specializētu apmācību kursu (1. tēma) – specializētu apmācību kursu izstrāde ar mērķi uzlabot uzmeklēšanas spējas, apgūstot jaunas prasmes un zināšanas par specializētām metodēm un paņēmieniem;

| 2) | konferences, darbsemināri un semināri (2. tēma) – konferenču, darbsemināru un semināru rīkošana starp dalībvalstīm, kandidātvalstīm, citām trešām valstīm un starptautiskām sabiedriskām organizācijām:






  a) | veicināt informācijas, pieredzes un paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- | --- |

2)

konferences, darbsemināri un semināri (2. tēma) – konferenču, darbsemināru un semināru rīkošana starp dalībvalstīm, kandidātvalstīm, citām trešām valstīm un starptautiskām sabiedriskām organizācijām:

a)

veicināt informācijas, pieredzes un paraugprakses apmaiņu;

| b) | veidot tīklus un strukturālas platformas starp dalībvalstīm, kandidātvalstīm, citām trešām valstīm un starptautiskām sabiedriskām organizācijām; |
| --- | --- |

b)

veidot tīklus un strukturālas platformas starp dalībvalstīm, kandidātvalstīm, citām trešām valstīm un starptautiskām sabiedriskām organizācijām;

| 3) | personāla apmaiņa (3. tēma) – personāla apmaiņas organizēšana starp valsts un reģionālajām pārvaldes iestādēm (ieskaitot (potenciālās) kandidātvalstis un kaimiņvalstis) ar mērķi sekmēt personāla prasmju un kompetenču turpmāku attīstību, uzlabošanu un atjaunināšanu Savienības finanšu interešu aizsardzībā. |
| --- | --- |

3)

personāla apmaiņa (3. tēma) – personāla apmaiņas organizēšana starp valsts un reģionālajām pārvaldes iestādēm (ieskaitot (potenciālās) kandidātvalstis un kaimiņvalstis) ar mērķi sekmēt personāla prasmju un kompetenču turpmāku attīstību, uzlabošanu un atjaunināšanu Savienības finanšu interešu aizsardzībā.

Pieteikuma iesniedzēji var iesniegt vairāk nekā vienu pieteikumu dažādiem projektiem vienā un tajā pašā uzaicinājumā. Pieteikuma iesniedzējiem ir jāizvēlas viena galvenā tēma un jāzina, ka pieteikumā var iekļaut arī citu tēmu elementus.

4.   Budžets

Šim uzaicinājumam pieejamais paredzamais budžets ir 750 000 EUR. Finansiālais ieguldījums būs dotācijas veidā. Piešķirtā finanšu iemaksa nepārsniegs 80 % no attaisnotajām izmaksām.

Projekta minimālā robežvērtība ir 40 000 EUR. Budžets projektam, kam tiek pieprasīta dotācija, nav mazāks par šo robežvērtību.

Komisija patur tiesības nepiešķirt visus pieejamos līdzekļus.

5.   Iesniegšanas termiņš

Pieteikumi jāiesniedz ne vēlāk kā ceturtdien, 2020. gada 30. aprīlī, plkst. 17.00 pēc Centrāleiropas laika, un tos var iesniegt tikai programmas Hercule III dalībnieku portālā:

https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/herc/index.html

6.   Sīkāka informācija

Visus dokumentus, kas saistīti ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, var lejupielādēt no iepriekš 5. punktā minētā dalībnieku portāla vai no šādas interneta vietnes:

http://ec.europa.eu/anti-fraud/policy/hercule_en

Jautājumi un/vai papildu informācijas pieprasījumi saistībā ar šo uzaicinājumu jāiesniedz, izmantojot dalībnieku portālu.

Jautājumus un atbildes anonīmi var publicēt dalībnieku portālā pieejamajās vadlīnijās pieteikumu iesniedzējiem un Komisijas tīmekļa vietnē, ja tie attiecas arī uz citiem pieteikumu iesniedzējiem.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Regula (ES) Nr. 250/2014, ar ko izveido programmu darbību veicināšanai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzības jomā (programma Hercule III) un atceļ Lēmumu Nr. 804/2004/EK (OV L 84, 20.3.2014., 6. lpp.).

(2)  Commission Decision concerning the adoption of the annual work programme and the financing of the Hercule III Programme in 2020 C(2020) 28 final of 16 January 2020.

---

| 21.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/7

---

Programma HERCULE III

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – 2020. gads

Juridiskā apmācība un pētījumi 2020

(2020/C 58/05)

1.   Mērķi un apraksts

Šis paziņojums par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pamatojas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 250/2014 (1), ar ko izveido programmu Hercule III , jo īpaši uz tās 8. panta a) punktu (“Darbības, par kurām ir tiesības saņemt finansējumu”), kā arī uz 2020. gada finansēšanas lēmumu, ar ko pieņem gada darba programmu (2) programmas Hercule III īstenošanai 2020. gadā, jo īpaši 6. un 7. darbību 2.2.1. iedaļā “Apmācības darbības”. 2020. gada finansēšanas lēmumā ir paredzēts organizēt uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus “Juridiskā apmācība un pētījumi”.

2.   Pieteikuma iesniedzēji, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu

Struktūras, kas ir tiesīgas saņemt programmas finansējumu, ir:

| — | tādas valsts vai reģionālās pārvaldes iestādes (“pieteikuma iesniedzēji”) dalībvalstī, kuras veicina Savienības rīcības stiprināšanu, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses
  vai |
| --- | --- |

—

tādas valsts vai reģionālās pārvaldes iestādes (“pieteikuma iesniedzēji”) dalībvalstī, kuras veicina Savienības rīcības stiprināšanu, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses

vai

| — | pētniecības un izglītības iestādes un bezpeļņas vienības – ar noteikumu, ka tās ir reģistrētas un darbojas vismaz vienu gadu dalībvalstī un veicina rīcības stiprināšanu Savienības līmenī, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

—

pētniecības un izglītības iestādes un bezpeļņas vienības – ar noteikumu, ka tās ir reģistrētas un darbojas vismaz vienu gadu dalībvalstī un veicina rīcības stiprināšanu Savienības līmenī, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses.

3.   Darbības, par kurām ir tiesības saņemt finansējumu

Šā uzaicinājuma mērķis ir aicināt pieteikuma iesniedzējus, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu, iesniegt pieteikumus par darbībām vienā no šādām trim jomām:

| 1) | pētījumi salīdzinošajās tiesībās un rezultātu izplatīšana (1. tēma) – īpaši nozīmīgu pētniecisko darbību, arī pētījumu salīdzinošajās tiesībās, izstrāde (un rezultātu izplatīšana un attiecīgā gadījumā noslēguma konference); |
| --- | --- |

1)

pētījumi salīdzinošajās tiesībās un rezultātu izplatīšana (1. tēma) – īpaši nozīmīgu pētniecisko darbību, arī pētījumu salīdzinošajās tiesībās, izstrāde (un rezultātu izplatīšana un attiecīgā gadījumā noslēguma konference);

| 2) | sadarbība un tīklu attīstīšana (2. tēma) – to praktiķu un akadēmiskās sabiedrības sadarbības uzlabošana, kuri iesaistīti Savienības finansiālo interešu aizsardzībā, ieskaitot atbalstu Eiropas krimināltiesību asociācijai un ES finanšu interešu aizsardzības asociācijai; |
| --- | --- |

2)

sadarbība un tīklu attīstīšana (2. tēma) – to praktiķu un akadēmiskās sabiedrības sadarbības uzlabošana, kuri iesaistīti Savienības finansiālo interešu aizsardzībā, ieskaitot atbalstu Eiropas krimināltiesību asociācijai un ES finanšu interešu aizsardzības asociācijai;

| 3) | periodiskas publikācijas (3. tēma) – tiesu iestāžu un citu juridisko profesiju pārstāvju informētības uzlabošana par Savienības finanšu interešu aizsardzību, ieskaitot zinātnisko atziņu publicēšanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

3)

periodiskas publikācijas (3. tēma) – tiesu iestāžu un citu juridisko profesiju pārstāvju informētības uzlabošana par Savienības finanšu interešu aizsardzību, ieskaitot zinātnisko atziņu publicēšanu un izplatīšanu.

Pieteikuma iesniedzēji var iesniegt vairāk nekā vienu pieteikumu dažādiem projektiem vienā un tajā pašā uzaicinājumā. Pieteikuma iesniedzējiem ir jāizvēlas viena galvenā tēma un jāzina, ka pieteikumā var iekļaut arī citu tēmu elementus.

4.   Budžets

Šim uzaicinājumam pieejamais paredzamais budžets ir 500 000 EUR.

Finansiālais ieguldījums būs dotācijas veidā. Piešķirtā finanšu iemaksa nepārsniegs 80 % no attaisnotajām izmaksām. Izņēmuma gadījumos, kas ir pienācīgi pamatoti, finanšu iemaksu var palielināt, lai segtu lielākais 90 % no attaisnotajām izmaksām. Uzaicinājumā ir uzskaitīti kritēriji, kurus piemēros, lai noteiktu šādus izņēmuma gadījumus, kas ir pienācīgi pamatoti.

Projekta “Juridiskā apmācība un pētījumi” minimālā robežvērtība ir 40 000 EUR. Budžets projektam, kam tiek pieprasīta dotācija, nav mazāks par šo robežvērtību.

Komisija patur tiesības nepiešķirt visus pieejamos līdzekļus.

5.   Iesniegšanas termiņš

Pieteikumi jāiesniedz ne vēlāk kā ceturtdien, 2020. gada 7. maijā, plkst. 17.00 pēc Centrāleiropas laika, un tos var iesniegt tikai programmas Hercule III dalībnieku portālā:

https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/herc/index.html

6.   Sīkāka informācija

Visus dokumentus, kas saistīti ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, var lejupielādēt no iepriekš 5. punktā minētā dalībnieku portāla vai no šādas interneta vietnes:

http://ec.europa.eu/anti-fraud/policy/hercule_en

Jautājumi un/vai papildu informācijas pieprasījumi saistībā ar šo uzaicinājumu jāiesniedz, izmantojot dalībnieku portālu.

Jautājumus un atbildes anonīmi var publicēt dalībnieku portālā pieejamajās vadlīnijās pieteikumu iesniedzējiem un Komisijas tīmekļa vietnē, ja tie attiecas arī uz citiem pieteikumu iesniedzējiem.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Regula (ES) Nr. 250/2014, ar ko izveido programmu darbību veicināšanai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzības jomā (programma Hercule III) un atceļ Lēmumu Nr. 804/2004/EK (OV L 84, 20.3.2014., 6. lpp.).

(2)  Commission Decision concerning the adoption of the annual work programme and the financing of the Hercule III Programme in 2020 C(2020) 28 final of 16 January 2020.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 21.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/9

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9684 —
  Parks Bottom/Omers/Accor/Fairmont Hotels)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 58/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Parks Bottom Co Real Estate Holdings Inc. (“Parks Bottom”, Kanāda), kas pilnībā pieder GIC (Realty) Private Limited (“GIC Realty”, Singapūra); |
| --- | --- |

—

Parks Bottom Co Real Estate Holdings Inc. (“Parks Bottom”, Kanāda), kas pilnībā pieder GIC (Realty) Private Limited (“GIC Realty”, Singapūra);

| — | OMERS Administration Corporation (“OMERS”, Kanāda), |
| --- | --- |

—

OMERS Administration Corporation (“OMERS”, Kanāda),

| — | Accor Management Canada Inc. (“Accor”, Kanāda); |
| --- | --- |

—

Accor Management Canada Inc. (“Accor”, Kanāda);

| — | Fairmont Banff Springs, Fairmont Chateau Lake Louise, Fairmont Jasper Park Lodge un Fairmont Chateau Whistler (“Fairmont Hotels”, Kanāda). |
| --- | --- |

—

Fairmont Banff Springs, Fairmont Chateau Lake Louise, Fairmont Jasper Park Lodge un Fairmont Chateau Whistler (“Fairmont Hotels”, Kanāda).

Uzņēmumi Parks Bottom, OMERS un “Accor Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Fairmont Hotels.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas, izmantojot līgumu un jau esošu viesnīcas pārvaldības līgumu.

2.

| — | uzņēmums Parks Bottom: netiešs GIC Realty meitasuzņēmums, kas izveidots ar mērķi, lai iegādātos un iegūtu īpašumtiesības uz Fairmont Hotels, un kas darbojas Kanādā. Uzņēmums GIC Realty ir galvenokārt orientēts uz īpašumtiesībām pār nekustamā īpašuma aktīviem Singapūras valdības vārdā; |
| --- | --- |

—

uzņēmums Parks Bottom: netiešs GIC Realty meitasuzņēmums, kas izveidots ar mērķi, lai iegādātos un iegūtu īpašumtiesības uz Fairmont Hotels, un kas darbojas Kanādā. Uzņēmums GIC Realty ir galvenokārt orientēts uz īpašumtiesībām pār nekustamā īpašuma aktīviem Singapūras valdības vārdā;

| — | uzņēmums OMERS: pasaules mēroga nekustamā īpašuma īpašnieks, ieguldītājs, attīstītājs un īpašuma pārvaldnieks; |
| --- | --- |

—

uzņēmums OMERS: pasaules mēroga nekustamā īpašuma īpašnieks, ieguldītājs, attīstītājs un īpašuma pārvaldnieks;

| — | uzņēmums Accor: apsaimnieko viesnīcas visā Kanādā; |
| --- | --- |

—

uzņēmums Accor: apsaimnieko viesnīcas visā Kanādā;

| — | uzņēmums Fairmont Hotels: četras Kanādas luksusa viesnīcas: Fairmont Banff Springs, Fairmont Chateau Lake Louise, Fairmont Jasper Park Lodge un Fairmont Chateau Whistler. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Fairmont Hotels: četras Kanādas luksusa viesnīcas: Fairmont Banff Springs, Fairmont Chateau Lake Louise, Fairmont Jasper Park Lodge un Fairmont Chateau Whistler.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9684 — Parks Bottom/Omers/Accor/Fairmont Hotels

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasta adrese: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 21.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/11

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Case M.9710 — Bertelsmann / Penguin Random House)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 58/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Bertelsmann SE & Co. KGaA (“Bertelsmann”, Vācija); |
| --- | --- |

—

Bertelsmann SE & Co. KGaA (“Bertelsmann”, Vācija);

| — | Penguin Random House (“PRH”, ASV). |
| --- | --- |

—

Penguin Random House (“PRH”, ASV).

Uzņēmums Bertelsmann Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu PRH. Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas. Uzņēmumam Bertelsmann pašlaik pieder 75 % PRH akciju.

2.

| — | Bertelsmann: televīzija un raidījumu producēšana, izdevējdarbība, žurnālu izdevniecība, mūzikas ierakstu autortiesību pārvaldīšanas pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

Bertelsmann: televīzija un raidījumu producēšana, izdevējdarbība, žurnālu izdevniecība, mūzikas ierakstu autortiesību pārvaldīšanas pakalpojumi;

| — | PRH: plašsaziņas līdzekļu uzņēmums, kas darbojas izdevējdarbības jomā. |
| --- | --- |

—

PRH: plašsaziņas līdzekļu uzņēmums, kas darbojas izdevējdarbības jomā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9710 — Bertelsmann / Penguin Random House

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 21.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/12

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu.

(2020/C 58/08)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 5. punktu (1).

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Crémant de Loire”

PDO-FR-A0391-AM01

Paziņojuma datums: 2019 m. lapkričio 22 d.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfisko apgabalu groza šādi: “Visi ražošanas posmi notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kura perimetrā, pamatojoties uz oficiālo 2018. gada ģeogrāfisko kodeksu, aptverta šādu pašvaldību teritorija:

| — | Deux-Sèvres departaments: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val-en-Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres departaments: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val-en-Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija);

| — | Indre-et-Loire departaments: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire un Saint-Patrice teritorija), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (agrākā deleģētās pašvaldības Langeais teritorija), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire departaments: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire un Saint-Patrice teritorija), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (agrākā deleģētās pašvaldības Langeais teritorija), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | Loir-et-Cher departaments: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Contres, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher (agrākā deleģēto pašvaldību Bourré un Montrichard teritorija), Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Ouchamps, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (agrākā deleģēto pašvaldību Chambon-sur-Cisse un Molineuf teritorija), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (agrākā deleģētās pašvaldības Chouzy-sur-Cisse teritorija), Veuzain-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Onzain teritorija), Vineuil; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cher departaments: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Contres, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher (agrākā deleģēto pašvaldību Bourré un Montrichard teritorija), Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Ouchamps, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (agrākā deleģēto pašvaldību Chambon-sur-Cisse un Molineuf teritorija), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (agrākā deleģētās pašvaldības Chouzy-sur-Cisse teritorija), Veuzain-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Onzain teritorija), Vineuil;

| — | Maine-et-Loire departaments: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Machelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģētās pašvaldības Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģētās pašvaldības Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departaments: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Machelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģētās pašvaldības Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģētās pašvaldības Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne departaments: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne departaments: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Ar kartogrāfiskajiem dokumentiem, kuros attēlots šis ģeogrāfiskais apgabals, var iepazīties Valsts Izcelsmes un kvalitātes institūta [Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)] tīmekļvietnē.”

Redakcionāls grozījums: jaunajā administratīvi teritoriālo vienību sarakstā ir ņemta vērā apvienošanās vai citas izmaiņas administratīvajā zonējumā, kas notikušas kopš specifikācijas apstiprināšanas. Lai palielinātu juridisko noteiktību, šim sarakstam ir atsauce uz oficiālā ģeogrāfiskā koda spēkā esošo redakciju, ko katru gadu publicē INSEE. Ģeogrāfiskā apgabala perimetrs saglabājas pilnīgi identisks.

Visbeidzot, ir norādīts, ka kartogrāfiskie dokumentu pieejami INAO tīmekļvietnē, kuros attēlots šis ģeogrāfiskais apgabals, lai sabiedrībai būtu pieejama labāka informācija.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 6. punkts, kas attiecas uz ģeogrāfisko apgabalu.

2.   Noteiktais zemesgabalu apgabals

ACVN “Crémant de Loire” specifikācijas 1. nodaļas IV punkta 2. apakšpunkta pirmajā daļā pēc teksta “2011. gada 10. februārī” pievieno tekstu “un 2018. gada 20. jūnijā” un pēc teksta “2007. gada 5. septembrī” pievieno tekstu “2014. gada 10. jūlijā un 2017. gada 19. janvārī”.

Šī grozījuma mērķis ir pievienot datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprinājusi noteiktā zemesgabalu apgabala izmaiņas ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā. Zemesgabalu noteikšana nozīmē ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā norādīt zemesgabalus, kas ir piemēroti attiecīgā produkta ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu ražošanai.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3.   Agrovides prasības

1. nodaļas VI iedaļas 2. punktā pievieno tekstu: “Rindstarpu nodrošināšana ar kontrolētu, savvaļas vai sētu augu sega ir obligāta; ja augu segas nav, operators veic augsnes apstrādi, lai nodrošinātu savvaļas augu augšanas kontroli, vai pamato biokontroles produktu izmantošanu, ko vīndarības vajadzībām apstiprinājušas valsts iestādes. Ja vienā laukā tiek izmantoti biokontroles herbicīdi, citu herbicīdu izmantošana ir aizliegta.

Šie noteikumi neattiecas uz tādiem vīndārza zemesgabaliem, kuros rindstarpu platums ir mazāks par vai vienāds ar 1,70 metriem.”

Šis grozījums veicina operatoru lietoto metožu pašreizējo attīstību par labu agrovides prasību ievērošanai visos Anžē vīndārzos. Tas atspoguļo to, ka tehniskajos maršrutos aizvien vairāk tiek ņemti vērā vidiskie apsvērumi. Veicinot augu segas esību vai mehanizētu ravēšanu, vai pat biokontroles produktu izmantošanu, tiek sekmēta ķīmisko herbicīdu izmantošanas samazināšana. Šādai herbicīdu lietošanas samazināšanai vajadzētu pastiprināt vīnkopības augšņu aizsardzību un saglabāt to dabiskās funkcijas (auglību, bioloģisko daudzveidību un bioloģisko attīrīšanos), lai uzlabotu vīna kvalitāti un autentiskumu un nostiprinātu teritorijas nozīmību.

Ar īpašo noteikumu no agrovides noteikumu darbības jomas ir izslēgti tādi vīndārzi, kuros rindstarpu platums ir mazāks par vai vienāds ar 1,70 metriem. Proti, ar ACVN “Crémant de Loire” un “Rosé de Loire” apzīmētās produkcijas ražošanas apgabali ir plaši un tajos ir zināma metožu dažādība, kas saistīta ar dabas vides apstākļu dažādību. Vīndārzu austrumdaļā pavasara salnu risks ir lielāks, un filtrējošās smilšainās augsnes palielina ūdens deficītu vīnkokiem vasarā. Šādā situācijā nešķita piemēroti paredzēt agrovides pasākumus attiecībā uz šauriem, parasti blīvākiem un zemākiem vīnkokiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

4.   Paziņojums par vīnogu ražas novākšanas sākumu

1. nodaļas VII iedaļas 1. punktā teikums “Vīnogu ražas novākšanas sākumdatumu nosaka saskaņā ar Lauku un jūras zvejas kodeksa D. 645-6. panta noteikumiem.” ir svītrots.

Ražas novākšanas sākumdatuma noteikšana mūsdienās vairs nav nepieciešama, jo operatoriem tagad ir plašs instrumentu klāsts, kas viņiem ļauj pēc iespējas precīzāk novērtēt vīnogu gatavību. Katram operatoram ir vairākas ierīces un iekārtas — gan individuāli, gan kopīgi izmantojamas —, kas katrā zemesgabalā ļauj precīzi noteikt optimālo datumu ražas novākšanas sākšanai atbilstoši ražošanas mērķiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

5.   Vīnu aprite

Ir svītrots 1. nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts, kas attiecas uz datumu, kad vīni tiek laisti apritē starp akreditētām noliktavām.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

6.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ir pārskatīta, atjauninot attiecīgo pašvaldību skaitu (318 pašvaldību vietā — 255).

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 8. punkts.

7.   Pārejas pasākums

Specifikācijas XI iedaļas 1. punktā minētie pārejas pasākumi, kuru termiņš ir beidzies, ir svītroti.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

8.   Uzskaite

2. nodaļas II iedaļas 3. punktā vārds “potenciālā” aizstāts ar vārdu “dabiskā”.

Lai nodrošinātu atbilstību tai redakcijai, kas izmantota visās Anjou Saumur apgabalā ražotu produktu specifikācijās, ar formulējumu “spirta dabiskā tilpumkoncentrācija” ir aizstāts formulējums “potenciālā stiprība” vai “grādi”. Šie grozījumi uzlabo šo specifikāciju lasāmību. Ar reģistru kārtošanu saistīto noteikumu saskaņošanas mērķis ir atvieglot pārbaudes plāna sastādīšanu un šo reģistru kontroli.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

9.   Galvenie pārbaudāmie punkti

Ir pārskatīta 3. nodaļa, lai nodrošinātu redakcionālu konsekvenci galvenajos pārbaudāmajos punktos Anjou Saumur apgabala specifikācijās.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Crémant de Loire

2.   Ģeogrāfiskās norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkoku produktu kategorijas

| 5. | Augstas kvalitatātes dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Raksturīgās īpašības

Vīni ir augstas kvalitātes dzirkstošie sārtvīni un baltvīni.

Spirta dabiskā tilpumkoncentrācija šajos vīnos ir vismaz 9 %.

Spirta maksimālā faktiskā tilpumkoncentrācija bāzes vīnos, kuriem nav veikta nekāda bagātināšana, ir 12 %, bet maksimālais fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs tajos ir 24 grami uz litru.

Bagātinātos bāzes vīnos pēc raudzēšanas fermentējamo cukuru (glikoze + fruktoze) saturs ir zemāks par 5 gramiem uz litru.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija bāzes vīnos nepārsniedz 11,6 %.

Vīnos pirms iepildīšanas pudelēs oglekļa dioksīda pārspiediens ir vienāds vismaz ar 4 bāriem, mērot 20 ° C temperatūrā, un pēc iepildīšanas pudelēs kopējais sēra anhidrīda saturs ir zemāks par vai vienāds ar 150 miligramiem uz litru.

Kopējais skābuma, gaistošā skābuma un kopējais sēra anhidrīda saturs atbilst Kopienas regulējumā noteiktajam.

Vīnos pēc otrējās fermentācijas un pirms beidzamā saldinātāja pievienošanas un misas bagātināšanas gadījumā kopējā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 13 %.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā iegūtā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra anhidrīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā iegūtā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra anhidrīda saturs (miligramos uz litru)

Apraksts

“Crémant de Loire” ir dzirkstošais vīns — galvenokārt baltvīns un (retāk) sārtvīns. Tas ir vienmērīgi dzirkstošs, ar maziem, smalkiem un noturīgiem burbulīšiem. Smaržā bieži jūtams baltziedu augu aromāts apvienojumā ar augļainuma, piemēram, persiku vai aprikožu, notīm. Garša ir izsmalcināta un harmoniska, un tajā izcili labi apvienojas īpašības, kas rada svaiguma un maiguma izjūtas.

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

Īpašās vīndarības metodes

Stādīšanas biezība — atstarpes

Audzēšanas prakse

| a) | Vīndārzos, kas atrodas ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Anjou” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā, minimālā stādījumu biezība ir 4000 vīnkoku uz hektāru. Šo vīnkoku rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,50 metrus, bet atstatums starp vīnkokiem vienā rindā — 1 metru. Šajos vīndārzu zemesgabalos vīnkoku stādīšanas biezība ir mazāka par 4000 vīnkokiem uz hektāru, bet lielāka par vai vienāds ar 3300 vīnkokiem uz hektāru; novācot ražu, ir tiesības izmantot aizsargāto cilmes vietas nosaukumu ar nosacījumu, ka tiek ievērotas īpašās prasības saistībā ar specifikācijā noteiktajiem palisādes veidošanas un lapotnes augstuma noteikumiem. Šajos vīndārzu zemesgabalos rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 3 metrus, un atstatums starp vīnkokiem vienā rindā — 1 metru. |
| --- | --- |

a)

Vīndārzos, kas atrodas ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Anjou” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā, minimālā stādījumu biezība ir 4000 vīnkoku uz hektāru. Šo vīnkoku rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,50 metrus, bet atstatums starp vīnkokiem vienā rindā — 1 metru. Šajos vīndārzu zemesgabalos vīnkoku stādīšanas biezība ir mazāka par 4000 vīnkokiem uz hektāru, bet lielāka par vai vienāds ar 3300 vīnkokiem uz hektāru; novācot ražu, ir tiesības izmantot aizsargāto cilmes vietas nosaukumu ar nosacījumu, ka tiek ievērotas īpašās prasības saistībā ar specifikācijā noteiktajiem palisādes veidošanas un lapotnes augstuma noteikumiem. Šajos vīndārzu zemesgabalos rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 3 metrus, un atstatums starp vīnkokiem vienā rindā — 1 metru.

| b) | Vīndārzos, kas atrodas ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Touraine” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā, minimālā stādījumu biezība ir 4500 vīnkoku uz hektāru. Šo vīnkoku rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,10 metrus, bet atstatums starp vīnkokiem vienā rindā — 1 metru. |
| --- | --- |

b)

Vīndārzos, kas atrodas ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Touraine” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā, minimālā stādījumu biezība ir 4500 vīnkoku uz hektāru. Šo vīnkoku rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,10 metrus, bet atstatums starp vīnkokiem vienā rindā — 1 metru.

| c) | Vīndārzos, kas atrodas ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Cheverny” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā, minimālā stādījumu biezība ir 4500 vīnkoku uz hektāru. Šo vīnkoku rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,10 metrus. Atstatums starp vīnkokiem vienā rindā ir no 0,90 metriem līdz 1,20 metriem. |
| --- | --- |

c)

Vīndārzos, kas atrodas ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Cheverny” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā, minimālā stādījumu biezība ir 4500 vīnkoku uz hektāru. Šo vīnkoku rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,10 metrus. Atstatums starp vīnkokiem vienā rindā ir no 0,90 metriem līdz 1,20 metriem.

Noteikumi par vīnkoku atzarošanu un atsiešanu

Audzēšanas prakse

Vīnkokus atpumpuro ne vēlāk kā 30. aprīlī saskaņā ar noteikumiem, kas sīki izklāstīti specifikācijā, kurā katrai vīnogu šķirnei ir noteikts maksimālais vīnstīgu pumpuru skaits uz katra vīnkoka.

| — | Vīndārzos, kas atrodas ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Anjou” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā, atsietās lapotnes augstums ir vismaz vienāds ar 0,6 reizes lielāku rindstarpu platumu; atsietās lapotnes augstumu mēra starp lapotnes apakšējo robežu, kas atrodas vismaz 0,40 metrus virs zemes, un augšējo apgriešanas robežu, kura noteikta vismaz 0,20 metrus virs palisādes augšējās stieples. Vīndārzu zemesgabaliem, kuros vīnkoku stādīšanas biezība ir mazāka par 4000 vīnkokiem uz hektāru, bet lielāka par vai vienāda ar 3300 vīnkokiem uz hektāru, jāatbilst arī šādiem palisāžu veidošanas noteikumiem: palisādes mietu virszemes daļas minimālais augstums ir 1,90 metri: palisādi veido no 4 līmeņu stieplēm: augšējās stieples minimālais augstums ir 1,85 metri virs zemes. |
| --- | --- |

—

Vīndārzos, kas atrodas ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Anjou” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā, atsietās lapotnes augstums ir vismaz vienāds ar 0,6 reizes lielāku rindstarpu platumu; atsietās lapotnes augstumu mēra starp lapotnes apakšējo robežu, kas atrodas vismaz 0,40 metrus virs zemes, un augšējo apgriešanas robežu, kura noteikta vismaz 0,20 metrus virs palisādes augšējās stieples. Vīndārzu zemesgabaliem, kuros vīnkoku stādīšanas biezība ir mazāka par 4000 vīnkokiem uz hektāru, bet lielāka par vai vienāda ar 3300 vīnkokiem uz hektāru, jāatbilst arī šādiem palisāžu veidošanas noteikumiem: palisādes mietu virszemes daļas minimālais augstums ir 1,90 metri: palisādi veido no 4 līmeņu stieplēm: augšējās stieples minimālais augstums ir 1,85 metri virs zemes.

| — | Vīndārzos, kas atrodas ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Touraine” un “Cheverny” apzīmēto produktu ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā, atsietās lapotnes augstums ir vismaz vienāds ar 0,6 reizes lielāku rindstarpu platumu; atsietās lapotnes augstumu mēra starp lapotnes apakšējo robežu, kas atrodas vismaz 0,30 metrus virs zemes, un augšējo apgriešanas robežu, kura noteikta vismaz 0,20 metrus virs palisādes augšējās stieples. |
| --- | --- |

—

Vīndārzos, kas atrodas ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Touraine” un “Cheverny” apzīmēto produktu ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā, atsietās lapotnes augstums ir vismaz vienāds ar 0,6 reizes lielāku rindstarpu platumu; atsietās lapotnes augstumu mēra starp lapotnes apakšējo robežu, kas atrodas vismaz 0,30 metrus virs zemes, un augšējo apgriešanas robežu, kura noteikta vismaz 0,20 metrus virs palisādes augšējās stieples.

Apūdeņošana

Audzēšanas prakse

Apūdeņošana ir aizliegta.

Ražas novākšana

Audzēšanas prakse

Vīni ir gatavoti no vīnogām, kuras novāktas ar rokām. Vīnogu novākšanas ierīču lietošana ir aizliegta.

Vīnogas pārvadā nenoslēgtās tvertnēs. Tvertņu malu izmēri nepārsniedz 1,20 × 1,20 metrus, un vīnogu maksimālais augstums tajās ir 0,40 metri. Laika posms starp vīnogu novākšanu un presēšanu nedrīkst pārsniegt 24 stundas.

Īpašā vīndarības metode

| a) | Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija bāzes vīnos nepārsniedz 11,6 %. Vīnos pēc otrējās fermentācijas un pirms beidzamā saldinātāja pievienošanas un misas bagātināšanas gadījumā kopējā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 13 %. |
| --- | --- |

a)

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija bāzes vīnos nepārsniedz 11,6 %. Vīnos pēc otrējās fermentācijas un pirms beidzamā saldinātāja pievienošanas un misas bagātināšanas gadījumā kopējā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 13 %.

| b) | Papildus iepriekšminētajam noteikumam vīniem attiecībā uz vīndarības praksi jāatbilst prasībām, kas noteiktas Kopienas līmenī un Lauku un jūras zvejniecības kodeksā. |
| --- | --- |

b)

Papildus iepriekšminētajam noteikumam vīniem attiecībā uz vīndarības praksi jāatbilst prasībām, kas noteiktas Kopienas līmenī un Lauku un jūras zvejniecības kodeksā.

| c) | Presēšanas iekārtām jāatbilst specifikācijā noteiktajiem kritērijiem, kas attiecas uz ražas saņemšanu, presēm un presēšanas veikšanu, vīnogu ievietošanu presē, sulu frakcionēšanu un higiēnu.
  Presē tiek bērtas veselas vīnogas. Bāzes vīnus iegūst, nepārsniedzot 100 litrus misas no 150 kilogramiem izmantoto vīnogu. |
| --- | --- |

c)

Presēšanas iekārtām jāatbilst specifikācijā noteiktajiem kritērijiem, kas attiecas uz ražas saņemšanu, presēm un presēšanas veikšanu, vīnogu ievietošanu presē, sulu frakcionēšanu un higiēnu.

Presē tiek bērtas veselas vīnogas. Bāzes vīnus iegūst, nepārsniedzot 100 litrus misas no 150 kilogramiem izmantoto vīnogu.

b.   Maksimālā ražība

80 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Visi ražošanas posmi notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kura perimetrā, pamatojoties uz oficiālo 2018. gada ģeogrāfisko kodeksu, tiek aptverta šādu pašvaldību teritorija:

| — | Deux-Sèvres departaments: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val-en-Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres departaments: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val-en-Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija);

| — | Indre-et-Loire departaments: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire un Saint-Patrice teritorija), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (agrākā deleģētās pašvaldības Langeais teritorija), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire departaments: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire un Saint-Patrice teritorija), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (agrākā deleģētās pašvaldības Langeais teritorija), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | Loir-et-Cher departaments: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Contres, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher (agrākā deleģēto pašvaldību Bourré un Montrichard teritorija), Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Ouchamps, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (agrākā deleģēto pašvaldību Chambon-sur-Cisse un Molineuf teritorija), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (agrākā deleģētās pašvaldības Chouzy-sur-Cisse teritorija), Veuzain-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Onzain teritorija), Vineuil; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cher departaments: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Contres, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher (agrākā deleģēto pašvaldību Bourré un Montrichard teritorija), Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Ouchamps, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (agrākā deleģēto pašvaldību Chambon-sur-Cisse un Molineuf teritorija), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (agrākā deleģētās pašvaldības Chouzy-sur-Cisse teritorija), Veuzain-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Onzain teritorija), Vineuil;

| — | Maine-et-Loire departaments: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Machelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģētās pašvaldības Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģētās pašvaldības Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departaments: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Machelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģētās pašvaldības Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģētās pašvaldības Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne departaments: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne departaments: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Ar kartogrāfiskajiem dokumentiem, kuros attēlots šis ģeogrāfiskais apgabals, var iepazīties Valsts Izcelsmes un kvalitātes institūta [Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)] tīmekļvietnē.”

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Pinot noir N”

“Chardonnay B”

“Chenin B”

“Grolleau gris G”

“Grolleau N”

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Pineau d’Aunis N”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

1.   Informācija par ģeogrāfisko apgabalu

| a) | Saikni veicinošo dabisko faktoru apraksts
  Ģeogrāfiskais apgabals ir izvietojies uz viļņota plato, kas ģeoloģiski atbilst Armorikas masīva kalnu pakājē esošajām primārajām formācijām, kā arī jaunākajām Mezozoja ēras formācijām un, mazākā mērā, Parīzes baseina dienvidrietumu malas terciārajai daļai. Ģeogrāfiskais apgabals plešas gar Luāru un tās pietekām Vienne, Indre un Cher aptuveni 200 kilometru garumā. 2018. gadā tas aptvēra 255 pašvaldību teritoriju, no kurām dažas ir slavenas ar savām pilīm.
  Vīnogu novākšanai noteiktajos zemesgabalos rietumdaļā ir šķembu vai māla-slānekļa augsne, bet austrumdaļā — māla-kaļķakmens augsnes (no kenomanas, turonas, senonijas (augškrīta četru augšējo stāvu) un eocēna). Šīm augsnēm ir īpaša iezīme — tām ir noderīgas mērenas ūdens rezerves un laba drenāžas spēja.
  Būtiska nozīme ir turēnas ģeoloģiskajam stāvam. Tajā veidojās baltais smilšakmens, kura izmantošana, iegūstot to daudzos karjeros, ļāva uzcelt Luāras pilis un kopumā visas ēkas reģionā, līdz ar to atstājot neskaitāmas dobumveidīgas alas. Šie karjeri, kuros ir konstanta temperatūra un mitrums, ir kļuvuši par pagrabiem, kas atvēlēti sēņu audzēšanai un vīna glabāšanai.
  Klimats ir okeāna tipa klimats ar dažām niansēm. Proti, austrumdaļā, kas atbilst Sologne vīnkopības apvidum, ir kontinentālāka ietekme, un gada nokrišņu daudzums salīdzinājumā ar pārējo ģeogrāfisko apgabalu ir nedaudz lielāks — 550–650 milimetri. Rietumdaļā, kur okeāna ietekme ir visspēcīgākā, temperatūra ir vienmērīga, ziemas ir maigas un vasaras karstums — mērens. Savukārt, vairāk uz austrumiem, temperatūras svārstību amplitūdai ir tendence palielināties. Šādā kopējā kontekstā Luāras un tās pieteku veidotajam hidroloģiskajam tīklam ir siltumregulējoša nozīme. |
| --- | --- |

a)

Saikni veicinošo dabisko faktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals ir izvietojies uz viļņota plato, kas ģeoloģiski atbilst Armorikas masīva kalnu pakājē esošajām primārajām formācijām, kā arī jaunākajām Mezozoja ēras formācijām un, mazākā mērā, Parīzes baseina dienvidrietumu malas terciārajai daļai. Ģeogrāfiskais apgabals plešas gar Luāru un tās pietekām Vienne, Indre un Cher aptuveni 200 kilometru garumā. 2018. gadā tas aptvēra 255 pašvaldību teritoriju, no kurām dažas ir slavenas ar savām pilīm.

Vīnogu novākšanai noteiktajos zemesgabalos rietumdaļā ir šķembu vai māla-slānekļa augsne, bet austrumdaļā — māla-kaļķakmens augsnes (no kenomanas, turonas, senonijas (augškrīta četru augšējo stāvu) un eocēna). Šīm augsnēm ir īpaša iezīme — tām ir noderīgas mērenas ūdens rezerves un laba drenāžas spēja.

Būtiska nozīme ir turēnas ģeoloģiskajam stāvam. Tajā veidojās baltais smilšakmens, kura izmantošana, iegūstot to daudzos karjeros, ļāva uzcelt Luāras pilis un kopumā visas ēkas reģionā, līdz ar to atstājot neskaitāmas dobumveidīgas alas. Šie karjeri, kuros ir konstanta temperatūra un mitrums, ir kļuvuši par pagrabiem, kas atvēlēti sēņu audzēšanai un vīna glabāšanai.

Klimats ir okeāna tipa klimats ar dažām niansēm. Proti, austrumdaļā, kas atbilst Sologne vīnkopības apvidum, ir kontinentālāka ietekme, un gada nokrišņu daudzums salīdzinājumā ar pārējo ģeogrāfisko apgabalu ir nedaudz lielāks — 550–650 milimetri. Rietumdaļā, kur okeāna ietekme ir visspēcīgākā, temperatūra ir vienmērīga, ziemas ir maigas un vasaras karstums — mērens. Savukārt, vairāk uz austrumiem, temperatūras svārstību amplitūdai ir tendence palielināties. Šādā kopējā kontekstā Luāras un tās pieteku veidotajam hidroloģiskajam tīklam ir siltumregulējoša nozīme.

| b) | Saikni veicinošo cilvēkfaktoru apraksts
  Vīndārzu vēsture ir salīdzinoši sena, saistīta ar daudzu klosteru un abatiju izveidošanos, kuru šajā reģionā ir daudz. Svētais Gregors no Tūras [Saint Grégoire de Tours] savā darbā “Histoire de France” [Francijas vēsture] min to, ka VI gadsimtā vīnkoki šajā reģionā uz audzēti plašā mērogā un ka izmantoti biedēkļi [“traquettes”], lai vīnogu gatavošanās laikā atbaidītu putnus. Pateicoties holandiešu īstenotai tirdzniecībai, XVII un XVIII gadsimtā vīndārzi attīstījās jo īpaši. Patiešām, holandieši, kam bija liela flote, izmantoja Luāru, lai Ponts-de-Cé, Saumur un Vouvray veidotu krājumus, īpaši baltvīnu krājumus, tādējādi ar “vīniem, kas der pārvadāšanai pa jūru” attīstot kvalitatīvu vīnu tirgu.
  Dzirkstošo vīnu ražošana iesākās XIX gadsimta sākumā, pamatojoties uz vēsturiskiem novērojumiem par Saumur vīniem, kas gatavoti no “Chenin B” šķirnes vīnogām un ir derīgi otrējai fermentācijai. Jau ļoti agri, apzinoties šo īpatnību un tās pārsteidzošo līdzību ar “Champagne” vīniem, Žans Batists Akermans [Jean-Baptiste Ackerman] no 1811. gada sāka ražot dzirkstošo vīnu pēc tradicionālās metodes. 1838. gadā komiteja, kuras uzdevums bija pārbaudīt Anžē rūpniecības izstādē eksponētos ražojumus, paziņoja: “Šie vīni ir absolūti dzidri un caurspīdīgi; to putas ir baltas, dzīvas un dzirkstošas... Ir parādīta iespēja pie mums izgatavot vīnus, kas atbilst Šampaņas vīniem.”
  Nepilna pusgadsimta laikā no šiem pirmajiem rezultātiem iedvesmojies sacensību gars daudziem uzņēmējiem lika sekot komitejas pamudinājumam. Izveidojās lielās ražotnes “Veuve Amiot”, “Bouvet-Ladubay”, “Langlois-Château”, “Monmousseau”. Alas, kas tika izraktas, lai iegūtu balto smilšakmeni, kļūst par privileģētām dzirkstošo vīnu ražošanas vietām. Bija pat izraktas veselas galerijas ar vienu vienīgu mērķi — uzglabāt pudeles. Sakarā ar Francijas iedzīvotāju dzīves līmeņa celšanos un dzelzceļa attīstību laikposms no 1845. gada līdz 1875. gadam dzirkstošo vīnu ražotājiem bija jaunu tirdzniecības horizontu pavēršanās laiks. Tā 1874. gadā visā Eiropā tika nosūtīts 4 miljoni pudeļu, un XX gadsimtā sākās Luāras ielejas dzirkstošo vīnu popularitāte.
  Aizsargātais cilmes vietas nosaukums “Crémant de Loire” ir atzīts ar dekrētu, kas datēts ar 1975. gada 17. oktobri. Jau ilgu laiku ražotāji bija rādījuši, ka dzirkstošo vīnu ražošanā izejvielu respektēšana ir pamatota. Tādējādi ar šajā dekrētā norādītajiem ražošanas noteikumiem viņi apliecina savu uzticību ražas novākšanai ar rokām, veselu vīnogu ievietošanai presē, saudzīgai presēšanai, kā arī svarīgam konservācijas periodam “uz restēm”.
  2009. gadā tika saražots 13 miljoni pudeļu. |
| --- | --- |

b)

Saikni veicinošo cilvēkfaktoru apraksts

Vīndārzu vēsture ir salīdzinoši sena, saistīta ar daudzu klosteru un abatiju izveidošanos, kuru šajā reģionā ir daudz. Svētais Gregors no Tūras [Saint Grégoire de Tours] savā darbā “Histoire de France” [Francijas vēsture] min to, ka VI gadsimtā vīnkoki šajā reģionā uz audzēti plašā mērogā un ka izmantoti biedēkļi [“traquettes”], lai vīnogu gatavošanās laikā atbaidītu putnus. Pateicoties holandiešu īstenotai tirdzniecībai, XVII un XVIII gadsimtā vīndārzi attīstījās jo īpaši. Patiešām, holandieši, kam bija liela flote, izmantoja Luāru, lai Ponts-de-Cé, Saumur un Vouvray veidotu krājumus, īpaši baltvīnu krājumus, tādējādi ar “vīniem, kas der pārvadāšanai pa jūru” attīstot kvalitatīvu vīnu tirgu.

Dzirkstošo vīnu ražošana iesākās XIX gadsimta sākumā, pamatojoties uz vēsturiskiem novērojumiem par Saumur vīniem, kas gatavoti no “Chenin B” šķirnes vīnogām un ir derīgi otrējai fermentācijai. Jau ļoti agri, apzinoties šo īpatnību un tās pārsteidzošo līdzību ar “Champagne” vīniem, Žans Batists Akermans [Jean-Baptiste Ackerman] no 1811. gada sāka ražot dzirkstošo vīnu pēc tradicionālās metodes. 1838. gadā komiteja, kuras uzdevums bija pārbaudīt Anžē rūpniecības izstādē eksponētos ražojumus, paziņoja: “Šie vīni ir absolūti dzidri un caurspīdīgi; to putas ir baltas, dzīvas un dzirkstošas... Ir parādīta iespēja pie mums izgatavot vīnus, kas atbilst Šampaņas vīniem.”

Nepilna pusgadsimta laikā no šiem pirmajiem rezultātiem iedvesmojies sacensību gars daudziem uzņēmējiem lika sekot komitejas pamudinājumam. Izveidojās lielās ražotnes “Veuve Amiot”, “Bouvet-Ladubay”, “Langlois-Château”, “Monmousseau”. Alas, kas tika izraktas, lai iegūtu balto smilšakmeni, kļūst par privileģētām dzirkstošo vīnu ražošanas vietām. Bija pat izraktas veselas galerijas ar vienu vienīgu mērķi — uzglabāt pudeles. Sakarā ar Francijas iedzīvotāju dzīves līmeņa celšanos un dzelzceļa attīstību laikposms no 1845. gada līdz 1875. gadam dzirkstošo vīnu ražotājiem bija jaunu tirdzniecības horizontu pavēršanās laiks. Tā 1874. gadā visā Eiropā tika nosūtīts 4 miljoni pudeļu, un XX gadsimtā sākās Luāras ielejas dzirkstošo vīnu popularitāte.

Aizsargātais cilmes vietas nosaukums “Crémant de Loire” ir atzīts ar dekrētu, kas datēts ar 1975. gada 17. oktobri. Jau ilgu laiku ražotāji bija rādījuši, ka dzirkstošo vīnu ražošanā izejvielu respektēšana ir pamatota. Tādējādi ar šajā dekrētā norādītajiem ražošanas noteikumiem viņi apliecina savu uzticību ražas novākšanai ar rokām, veselu vīnogu ievietošanai presē, saudzīgai presēšanai, kā arī svarīgam konservācijas periodam “uz restēm”.

2009. gadā tika saražots 13 miljoni pudeļu.

2.   Informācija par produkta kvalitāti un īpašībām

“Crémant de Loire” ir dzirkstošais vīns — galvenokārt baltvīns un ne tik bieži sārtvīns. Tas ir vienmērīgi dzirkstošs, ar maziem, smalkiem un noturīgiem burbulīšiem. Smaržā bieži jūtams baltziedu augu aromāts apvienojumā ar augļainuma, piemēram, persiku vai aprikožu, notīm. Garša ir izsmalcināta un harmoniska, un tajā izcili labi apvienojas īpašības, kas rada svaiguma un maiguma izjūtas.

3.   Cēloņsakarības

Vīndārzi ir veidojušies Luāras hidroloģiskā tīkla ietekmē gandrīz 200 kilometru garumā. Mezoklimatiskās atšķirības ģeogrāfiskajā apgabalā un ļoti atšķirīgie augsnes apstākļi ļāva ražotājiem veicināt dažādu vīnogu šķirņu ieaudzēšanu atbilstīgi to īpašībām. Šī vīndarības situāciju daudzveidība rada būtiskas priekšrocības, lai raudzēšanas tvertnes pildītu ar vairāku šķirņu vīnogu maisījumu.

Īpaši pateicoties tam, ka no “Chenin B” vīnogu šķirnes ražotie vīni ir derīgi otrējai raudzēšanai, ražotāji, īpaši Saumur un Vouvray ražotāji, ir apguvuši metode, kas nodrošina dabisku putu veidošanos pudelē. Pamatojoties uz šiem panākumiem un apzinoties, ka tiek ražots izslavēts produkts, viņi novēro un izstrādā metodes, lai nodrošinātu nevainojamu kvalitāti. Baltajā smilšakmenī izrakto pagrabu esība bija faktors, kas labvēlīgi ietekmēja šo vīnu ražošanas attīstību, kuru uzglabāšanai un pārcilāšanai ir vajadzīgas lielas telpas ar vienmērīgu temperatūru.

Ar ražu, jo īpaši ar tās transportēšanu, saistīto ražošanas nosacījumu mērķis ir saglabāt vīnogu veselumu līdz presēšanas posmam un ierobežot oksidāciju. Presēšana, ko veic sakoptā vidē ar piemērotu aprīkojumu, atbilstīgi noteikumiem, kuros precīzi noteikta saistība starp izmantotās ražas svaru un iegūtās misas daudzumu, garantē šādi iegūto sulu kvalitāti un dzidrumu. Balstoties uz vairāk nekā gadsimta laikā iegūto pieredzi, dzirkstošo vīnu darītājiem ir zinātība, kas lieliski tiek likta lietā, veidojot viņu vīnu maisījumu sastāvu. Ilgs kopšanas periods ļauj vīnam uzlabot aromātiskās īpašības, komplicētību un izsmalcinātību.

Kāds Anžē vīndaris 1980. gados ir teicis: ““Crémant de Loire” ir mūsdienu metožu rezultāts, kuras izmanto, lai labāk uzturētu tradīcijas.” Šis dzirkstošais baltvīns un sārtvīns, kas tagad ir kulta elementi Luāras ielejā un ir paredzēti valsts tirgum, kā arī eksportam, ir iemantojis un turpina iemantot arvien pieaugošu reputāciju.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Neobligātos apzīmējumus, kuru izmantošanu saskaņā ar Kopienas noteikumiem var regulēt dalībvalstis, norāda etiķetēs, izmantojot burtus, kuru izmēri kā augstumā, tā platumā nav vairāk kā divas reizes lielāki par tiem burtiem, ar kuriem rakstīts aizsargātais cilmes vietas nosaukums.

Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu var papildināt ar ģeogrāfisko nosaukumu “Val de Loire”. Šā ģeogrāfiskā nosaukuma burtu izmēri kā augstumā, tā platumā nav lielāki par divām trešdaļām no to burtu augstuma un platuma, ar kuriem rakstīts aizsargātais cilmes vietas nosaukums.

Aizsargātais cilmes vietas nosaukums ir rakstīts uz korķa daļas, kas atrodas pudeles kaklā.

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka:

| — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta; |
| --- | --- |

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta;

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Zemes kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukumu raksta ar burtiem, kuru izmēri ne augstumā, ne platumā nav lielāki par pusi no to burtu izmēriem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Fasēšana

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Vīnus ražo, izmantojot stikla pudelēs esošo vīnu otrējo fermentāciju.

Saliešanu stikla pudelēs, kurās notiek putu veidošanās, veic, sākot no 1. decembra pēc ražas novākšanas.

Uzglabāšanas laiks uz pudelēs esošajām nogulsnēm nedrīkst būt mazāks par 9 mēnešiem.

Vīnus ražo un pārdod tajās pudelēs, kuru iekšpusē ir izveidojušās putas, izņemot vīnus, ko pārdod pudelēs, kuru tilpums ir mazāks par vai vienāds ar 0,375 litriem vai lielāks par 1,5 litriem.

Vīnus patērētājam pārdod pēc minimāla nogatavināšanas perioda, kas ir 12 mēneši pēc to iepildīšanas pudelēs.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-baeb17d6-5e61-48e0-ab86-d4c28e387778

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 21.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/21

---

Publikācija, ar kuru dara zināmu vienoto dokumentu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz aizsargāta nosaukuma produkta specifikācijas publikāciju vīna nozarē

(2020/C 58/09)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas izteikt pret šo pieteikumu iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“DELLE VENEZIE”/“BENEŠKIH OKOLIŠEV”

PDO-IT-02360

Pieteikuma iesniegšanas datums: 2017. gada 10. aprīlī

1.   Reģistrējamais nosaukums

“delle Venezie”/“Beneških okolišev”

2.   Dalībvalsts

Itālija

3.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN

4.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 4. | Dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

4.

Dzirkstošais vīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

| 8. | Pusdzirkstošais vīns |
| --- | --- |

8.

Pusdzirkstošais vīns

5.   Vīna(-u) apraksts

“delle Venezie”/“Beneških okolišev” , “Pinot Grigio” šķirne — kategorija “Vīns”

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai, dažreiz vara vai sārta.

Aromāts: “Pinot Grigio” šķirnei raksturīgs, proti, augļu ar niansēm, kādas piemīt augļiem ar baltu mīkstumu, piemēram, bumbieriem un āboliem un pat tropu augļiem; intensīvs, dažkārt ar viegli aromātiskām balto ziedu niansēm.

Garša: svaiga un harmoniska, no sausas līdz pussausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs (g/l): 15 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“delle Venezie”/“Beneških okolišev”, šķirne “Pinot Grigio Frizzante” (pusdzirkstošais vīns)

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai, dažreiz vara vai sārta.

Putas: smalkas un gaistošas.

Aromāts: “Pinot Grigio” šķirnei raksturīgs, proti, augļu ar niansēm, kādas piemīt augļiem ar baltu mīkstumu, piemēram, bumbieriem un āboliem un pat tropu augļiem; intensīvs, dažkārt ar viegli aromātiskām balto ziedu niansēm.

Garša: svaiga, ar līdzsvarotu skābuma komponentu, harmoniska, no sausas līdz pussausai.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): 11 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs (g/l): 15 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“delle Venezie”/“Beneških okolišev”, “Pinot Grigio Spumante” šķirne (dzirkstošais vīns)

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai, dažreiz vara vai sārta.

Putas: smalkas un noturīgas.

Aromāts: “Pinot Grigio” šķirnei raksturīgs, proti, augļu ar niansēm, kādas piemīt augļiem ar baltu mīkstumu, piemēram, bumbieriem un āboliem un pat tropu augļiem; intensīvs, dažkārt ar viegli aromātiskām balto ziedu un riekstu niansēm, kas rodas autoklāvēšanas procesā.

Garša: svaiga, ar līdzsvarotu skābuma komponentu, harmoniska, dosaggio zero [dabiski skābena] līdz sausa.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs (g/l): 14,0 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“delle Venezie”/“Beneških okolišev”, “Pinot Grigio” šķirne — kategorija “Kvalitatīvs dzirkstošais vīns”

Krāsa: no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai, dažreiz vara vai sārta.

Putas: smalkas un noturīgas.

Aromāts: “Pinot Grigio” šķirnei raksturīgs, proti, augļu ar niansēm, kādas piemīt augļiem ar baltu mīkstumu, piemēram, bumbieriem un āboliem un pat tropu augļiem; intensīvs, dažkārt ar viegli aromātiskām balto ziedu un riekstu niansēm, kas rodas autoklāvēšanas procesā.

Garša: svaiga, ar līdzsvarotu skābuma komponentu, harmoniska, dosaggio zero [dabiski skābena] līdz sausa.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs (g/l): 14,0 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“delle Venezie”/“Beneških okolišev”, “Bianco” šķirne (baltvīns) — kategorija “Vīns”

Krāsa: no zaļi dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai.

Aromāts: augļu, ar niansēm, kādas piemīt augļiem ar baltu mīkstumu un gataviem augļiem atkarībā no šķirņu sastāva; intensīvs, dažkārt ar viegli aromātiskām balto ziedu niansēm.

Garša: no sausas līdz pussausai, harmoniska, strukturēta, dažkārt ar svaigām niansēm, kas saistāmas ar skābuma komponentu.

Minimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %): 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs (g/l): 14,0 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kas noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

Nav.

b)   Maksimālās ražas

“Bianco” (kategorija “Vīns”); “Pinot Grigio” (kategorijas: “Vīns”, “Dzirkstošais vīns”, “Kvalitatīvs dzirkstošais vīns”, “Pusdzirkstošais vīns”)

18 000 kg vīnogu no hektāra

“Bianco” (kategorija “Vīns”); “Pinot Grigio” (kategorijas: “Vīns”, “Dzirkstošais vīns”, “Kvalitatīvs dzirkstošais vīns”, “Pusdzirkstošais vīns”)

126 hl no hektāra

7.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Noteiktais apgabals vīnu ar ACVN “delle Venezie”/“Beneških okolišev” ražošanai ietver Trento autonomo provinci un Friuli-Venēcijas Džūlijas un Veneto reģionu.

8.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

“Chardonnay B.”

“Pinot Bianco B.” — “Pino”

“Garganega B.” — “Garganego”

“Müller Thurgau B.” — “Riesling x Sylvaner”

“Verduzzo Friulano B.” — “Verduzzo”

“Verduzzo Trevigiano B.” — “Verduzzo”

“Tocai Friulano B.” — “Friulano”

“Tocai Friulano B.” — “Tai”

“Pinot Grigio” — “Pinot”

“Pinot Grigio” —“Pinot Gris”

9.   Saiknes vai saikņu apraksts

“delle Venezie”/“Beneških okolišev” — kategorijas: “Vīns”, “Dzirkstošais vīns”, “Kvalitatīvs dzirkstošais vīns”, “Pusdzirkstošais vīns”

Saiknei relevantie dabas faktori. ACVN “delle Venezie”/“Beneških okolišev” apgabals ietver Trento autonomās provinces un Friuli-Venēcijas Džūlijas un Veneto reģiona administratīvo teritoriju. Šo teritoriju raksturo kalnu ieloks ziemeļos, kas ieskauj un norobežo ražošanas apgabalu, pasargājot to no aukstām ziemeļu un ziemeļaustrumu gaisa plūsmām, un to šķērso vairākas nozīmīgas upes un strauti ar pastāvīgu straumi. Tā ir vīnkopības “šūpulis”. Galvenās upes ir Adidže, Brenta, Pjave, Taljamento un Izonco. Klimatam ir raksturīga gada vidējā temperatūra 10–14 °C. Aukstākie mēneši ir decembris un janvāris, siltākie — jūlijs un augusts, kad vidējā temperatūra ir 20–25 °C. Vidējais nokrišņu daudzums gadā apgabalā ir 700–1300 mm. Neraugoties uz biežajām lietavām, augsnei ir pietiekama drenētība. Pateicoties nokrišņiem un pieejamajai labajai ūdens apgādei, apgabalā nav ūdens trūkuma problēmu. Citi faktori, kas raksturo klimatu ACVN “delle Venezie”/“Beneških okolišev” teritorijā, ir kopējā ietekme, kuru rada aizsargājošais Alpu reģions un Alpu pakāje ziemeļos un Adrijas jūra dienvidos; minētais būtiski ietekmē temperatūru, samazinot galēju temperatūru iespējamību vasarā un ziemā. Apgabalu šķērsojošās gaisa masas, ko ietekmē Adrijas jūra, un kalnu sistēma regulē gaisa plūsmu un tādējādi arī nokrišņus. Konkrētāk, vēja virziena maiņa dienas laikā augusta un septembra mēnesī rada temperatūras svārstības, kas ir optimālas vīnogu nogatavošanās procesam. Visi trīs šie komponenti — Alpu reģions un Alpu pakāje, Adrijas jūra un upju tīkls, kas šķērso visu apgabalu no ziemeļiem uz dienvidiem, — tādējādi padara visu noteikto ģeogrāfisko apgabalu viendabīgu.

Augsne Alpu pakājē un kalnos sastāv galvenokārt no mezozoja ēras kaļķa vai kaļķa un dolomīta veidojumiem, un tās struktūra ir piemērota ūdens drenāžai.

Zemienēs ir aluviālie nogulumi, kas radušies no materiāliem, kurus pārvieto dažādās upes, kas šķērso visu teritoriju, un to augsnes struktūra ir no smilšmālainas līdz smilšu putekļainai, dažkārt ar dziļiem māla putekļu nosēdumiem, kam kopumā ir laba drenētība un kas ir īpaši piemēroti vīnogu audzēšanai.

Saiknei relevantie vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori. Pirmie vīndārzi Itālijas ziemeļaustrumos ir datējami ar septīto un piekto gadsimtu pirms mūsu ēras. Tomēr vienojošais elements “delle Venezie”/“Beneških okolišev” vīnogu audzēšanā ir Venēcijas Republikas pastāvēšana. Mūsdienu vīnkopība radusies, pateicoties apmācībai un jaunu vīnkopības un vīndarības metožu popularizēšanai, ko īstenoja San Michele all’Adige un Conegliano skola. Būtisku ieguldījumu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir snieguši vīnogu audzētāji, kuri ieviesa inovatīvus procesus un pārvaldības metodes, apvienojot vides un ekonomisko ilgtspēju. Būtiska nozīme bija arī tam, ka pastāvēja zemes uzlabošanas kooperatīvi, kas ilgu laiku pārvaldīja svarīgus ūdens sadales tīklus, risinot galēju lietus trūkumu.

Ieviešot “Chardonnay” un “Pinot” šķirni 19. gadsimta beigās, apgabals kļuva par valsts galveno vīnogu audzēšanas un nedzirkstošo, pusdzirkstošo un dzirkstošo vīnu ražošanas apgabalu. Jo īpaši “Pinot Grigio” šķirnei ir ideāli apstākļi “delle Venezie”/“Beneških okolišev” apgabalā, ņemot vērā, ka šajā vidē vislabāk izpaužas vīnogu kvalitātes īpašības un to īpašās vīndarības īpašības. No 1977. gada līdz šim vīnogu audzētāji attiecīgos vīnus ir tirgojuši pārsvarā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “delle Venezie”, bet slovēņu minoritāte — ar norādi “Beneških okolišev”.

“delle Venezie”/“Beneških okolišev” — kategorijas: “Dzirkstošais vīns” (4), “Kvalitatīvs dzirkstošais vīns” (5), “Pusdzirkstošais vīns” (8)

Informācija par vīnu kvalitāti/īpašībām, kas lielā mērā saistāmas ar to ģeogrāfisko vidi

No “Pinot Grigio” šķirnes vīnogām ražoto “delle Venezie” vīnu krāsa dzirkstošā vīna, kvalitatīva dzirkstošā vīna un pusdzirkstošā vīna kategorijā visbiežāk ir no salmu dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai, dažkārt ar vara līdz sārtu nokrāsu (tipiskajā šīs šķirnes tonī). Pusdzirkstošo vīnu putas visbiežāk ir smalkas un gaistošas, savukārt dzirkstošajiem vīniem tās ir smalkas un noturīgas, arī atkarībā no dažādā spiediena.

Vīna aromāts ir šai šķirnei raksturīgs, proti, augļu ar niansēm, kādas piemīt augļiem ar baltu mīkstumu, piemēram, bumbieriem un āboliem un pat tropu augļiem; intensīvs, dažkārt ar viegli aromātiskām balto ziedu un riekstu niansēm, kas rodas autoklāvēšanas procesā.

Garšas ziņā gan dzirkstošie, gan pusdzirkstošie vīni ir harmoniski, ar svaigām niansēm un līdzsvarotu skābuma komponentu; turklāt cukuru saturs dzirkstošo vīnu kategorijas vīnos ir no “dosaggio zero” [“nulle”] līdz tādam, kāds atbilst vīnam ar norādi “sausais”, savukārt pusdzirkstošo vīnu kategorijā — “sausais” līdz “pussausais”.

Saikne starp ģeogrāfiskā apgabala elementiem un produkta kvalitāti/īpašībām, kas lielā mērā saistāmas ar ģeogrāfisko vidi

Iepriekš aprakstītās dzirkstošo, kvalitatīvu dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu specifiskās īpašības izriet no kopējās ietekmes, ko rada augsnes un klimatiskie apstākļi ražošanas apgabalā un cilvēkfaktori, kuriem ir bijusi ietekme uz vīndarības potenciālu un pārstrādes tehnoloģijām pagātnē un līdz pat mūsdienām.

Konkrētāk, ražošanas apgabala ģeogrāfisko vidi raksturo mērens, svaigs un vējains klimats un augsne ar labu drenētību, kas nodrošina pietiekamu un vienmērīgi izkliedētu ūdens apgādi, ļaujot vīnogu ķekariem vienmērīgi nogatavoties. Turklāt būtiskās temperatūras atšķirības dienā un naktī ķekaru nogatavošanās laikā izceļ un saglabā vīnogu skābuma un aromāta struktūru, tādēļ iegūtie vīni ir svaigi.

Arī “Pinot Grigio” šķirnes uzņēmīgums pret kriptogāmiskām slimībām, kā arī jutīgums pret vides un klimatiskajiem faktoriem, piemēram, pārmērīgu karstumu un neregulāro ūdens pieejamību, liek uzņēmējiem ieguldīt būtiskus resursus, lai iegūtu vīnogas, kas ir, pirmām kārtām, veselas un ar pareizo cukuru un aromātisko komponentu līdzsvaru, ņemot vērā to vēlāko pārstrādi dzirkstošajā, kvalitatīvā dzirkstošajā un pusdzirkstošajā vīnā ar atbilstošām skābuma vērtībām. Būtiska nozīme ir uzņēmēju ieguldījumam vīndārzu apsaimniekošanā, sākot no potcelmu izvēles līdz audzēšanas metodei un no lapotnes veidošanas līdz ūdens apgādes regulēšanai.

Visam iepriekš minētajam ir svarīga nozīme tādu vīnogu iegūšanā, kādas ir piemērotas, lai veidotu partijas, kuras paredzēts pārstrādāt dzirkstošajā, kvalitatīvā dzirkstošajā un pusdzirkstošajā vīnā, ar mērķi ražot vīnus ar šķirnei tipiskajām organoleptiskajām īpašībām.

“delle Venezie”/“Beneških okolišev” dzirkstošie, kvalitatīvi dzirkstošie un pusdzirkstošie vīni ir arī rezultāts tādai tehnoloģiskajai inovācijai autoklāvēšanas procesā, kas ir palīdzējusi palielināt rūgšanas procesa efektivitāti, tādējādi uzlabojot ražoto vīnu aromātiskās īpašības un patīkamo garšu. Tas sniedz iespēju izcelt šo vīnu specifiskās organoleptiskās īpašības, jo īpaši atraisot svaiguma un ziedu nianses, kas izriet galvenokārt no vīnogām un atspoguļo “Pinot Grigio” vīnu ražošanai ideāli piemēroto vidi.

Tādējādi to dzirkstošo un pusdzirkstošo vīnu unikalitāte un individualitāte, kurus iegūst no “Pinot Grigio” vīnogām, ko audzē ACVN apgabalā, ir radusies pH un skābuma līdzsvara rezultātā, kas izceļ patīkamo aromātu un tādējādi arī vispārējo eleganci, kāda piemīt šiem vīniem, kuri tiek iegūti atbilstošos vīndarības procesos.

“delle Venezie”/“Beneških okolišev” — kategorija: “Vīns”

Informācija par vīna kvalitāti/īpašībām, kas lielā mērā saistāmas ar ģeogrāfisko vidi

No “Pinot Grigio” šķirnes vīnogām iegūto “delle Venezie”/“Beneških okolišev” vīnu krāsa ir no blāvi salmu dzeltenas līdz nokrāsām, kuras dažkārt var būt ar vara līdz sārtām niansēm (tipiskajā šīs šķirnes tonī), kas radušās fermentācijas procesā. Vīnu aromātam piemīt šķirnes raksturīgās iezīmes — augļu nianses, kas cita starpā atgādina augļus ar baltu mīkstumu, piemēram, bumbierus un ābolus, un pat tropu augļus. Aromāts ir intensīvs, dažkārt ar viegli aromātiskām balto ziedu niansēm. Vīna garša ir svaiga un harmoniska un ir no sausas līdz pussausai; tās individualitāti izceļ patīkamais svaigums, ko raksturo šai šķirnei tipiskā skābuma nianse.

Attiecībā uz augsnes un klimatiskajiem apstākļiem ražošanas apgabalā šiem vīniem piemīt tipiskās svaiguma nianses, ko lielā mērā rada ievērojamais vīnogu un iegūtā vīna skābuma komponents un līdzsvarotais aromātiskais komponents.

“delle Venezie”/“Beneških okolišev” baltvīnu krāsa ir no zaļi dzeltenas līdz zeltaini dzeltenai. Vīnam ir augļu aromāts ar augļu, kam ir balts mīkstums, un nogatavojušos augļu niansēm atkarībā no šķirņu sastāva; smarža ir intensīva, dažkārt ar viegli aromātiskām balto ziedu niansēm. Garša ir harmoniska, no sausas līdz pussausai, un šis vīns ir strukturēts, dažkārt ar svaiguma niansēm, kas saistāmas ar skābuma komponentu.

Saikne starp ģeogrāfiskā apgabala elementiem un produkta kvalitāti un īpašībām, kas lielā mērā saistāmas ar ģeogrāfisko vidi

Iepriekš aprakstītās no “Pinot Grigio” un “Bianco” vīnogu šķirnēm iegūto “delle Venezie”/“Beneških okolišev” vīnu specifiskās īpašības izriet no kopējās ietekmes, ko rada augsnes un klimatiskie apstākļi ražošanas apgabalā un cilvēkfaktori, kuriem ir bijusi ietekme uz vīndarības potenciālu un pārstrādes tehnoloģijām pagātnē un līdz pat mūsdienām.

Jo īpaši ražošanas apgabala ģeogrāfisko vidi raksturo mērens, svaigs un vējains klimats, augsne ar labu drenētību, kas nodrošina labu un vienmērīgi izkliedētu ūdens apgādi, ļaujot vīnogu ķekariem vienmērīgi nogatavoties, kā rezultātā tiek iegūtas vīnogas ar ievērojamu skābumu. Būtiskās temperatūras atšķirības dienā un naktī ķekaru nogatavošanās laikā izceļ un saglabā vīnogu skābuma un aromāta struktūru, tādēļ iegūtie vīni ir svaigi.

Turklāt, ņemot vērā, ka šo vīnu ražošanai izmantotās šķirnes ir uzņēmīgas pret kriptogāmiskām slimībām un jutīgākas pret klimatiskajiem un vides faktoriem, galarezultātam būtisks ir uzņēmēju ieguldījums vīndārzu apsaimniekošanā, sākot no potcelmu izvēles līdz audzēšanas metodei un lapotnes veidošanai, lai iegūtu veselas vīnogas, kurās ir pareizais cukuru, skābuma un aromātisko komponentu līdzsvars.

Vīnogu audzētāju īpašajām prasmēm ir būtiska ietekme līdz pat brīdim, kad vīnogas nonāk pagrabā un tiek veiktas vīndarības darbības, kurām ir liela nozīme vīnu specifisko organoleptisko īpašību saglabāšanā, tādējādi iegūstot harmoniskus vīnus ar tipiskām svaiguma niansēm, kas ir šā noteiktā ģeogrāfiskā apgabala “delle Venezie”/“Beneških okolišev” vīnu individuālā iezīme.

“Pinot Grigio” nav visuresoša šķirne; piemēram, vidē, kurā veģetācijas periodā ilgstoši ir augsta temperatūra un ūdens trūkums, šķirnes tipiskās organoleptiskās īpašības neizpaužas pilnībā.

Attiecībā uz vīnogu specifiskajām organoleptiskajām īpašībām neatkarīgi no tā, vai “Bianco” vīnu tipa cuvée veido “Pinot Grigio” vai konkrētas citas šķirnes, vīnogu presēšanas cikli, kā arī rūgšanas temperatūra un ilgums ir vērsti uz to, lai iegūtu vīnus ar iepriekš aprakstītajām īpašībām.

Konkrētāk, “Pinot Grigio” šķirnes “delle Venezie”/“Beneških okolišev” vīnu organoleptiskās īpašības, kas patlaban ir uzskatāmas par organoleptisko īpašību standartu un attiecīgi ir faktors, kurš šos vīnus padara unikālus un atšķirīgus no vīniem, ko iegūst no citos apgabalos audzētām “Pinot Grigio” šķirņu vīnogām, ir rezultāts, ko rada šo vides faktoru mijiedarbība un cilvēkfaktoru apvienojums, kurš izriet no vīnogu audzētāju laika gaitā iegūtās pieredzes un zināšanām.

Pat “delle Venezie”/“Beneških okolišev”“Bianco” gadījumā specifiskās kvalitātes un organoleptiskās īpašības un līdzsvarotie skābuma un aromāta komponenti, kas izceļ vīnu patīkamo aromātu un vispārējo eleganci, ir šo vides faktoru mijiedarbības un cilvēkfaktoru apvienojuma rezultāts.

10.   Būtiski papildu nosacījumi

Nav.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12853

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---

| 21.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/27

---

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2020/C 58/10)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6. panta 2. punkta trešo daļu (1).

Ar pieteikumu, kurā lūgts apstiprināt šo maznozīmīgo grozījumu, var iepazīties Komisijas eAmbrosia datubāzē.

VIENOTS DOKUMENTS

“KRAŠKA PANCETA”

ES Nr.: PGI-SI-00833-AM01 – 2019. gada 23. janvārī

ACVN ( )AĢIN (X)

1.   Nosaukums

“Kraška panceta”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Slovēnija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Kraška panceta” ir tradicionāls žāvētas gaļas produkts ar raksturīgu taisnstūrveida formu. Gatavā produkta minimālais svars ir 2,2 kg.

“Kraška panceta” gatavo no liesa bekona. Žāvēšanai sagatavo gabalus ar ādu un bez ribām. Produkta plānajām šķēlēm raksturīgo organoleptisko īpašību pamatā ir sālīšana ar sauso paņēmienu un tikai ar jūras sāli un žāvēšana un nogatavināšana bez termiskās apstrādes. Bekona liesā daļa ir sausa un stingra un saglabā elastību, ja tai uzspiež. Ribu vietas ir labi redzamas. Āda ir stingra un gluda; to atdala īsi pirms ēšanas. Bekonam nogatavinoties, liesums iegūst raksturīgu sārtu krāsu. Treknums ir krēmīgi balts. Produkta šķēlē galvenokārt redzama liesā gaļa, kuru caurauž plāni taukaudu slāņi. Pie organoleptiskajām īpašībām pieder arī plānās produkta šķēles ārējais izskats; produkta konsistencei jābūt maigai. Liesajai gaļai un treknumam jābūt cieši savienotiem. Produkta šķēles smaržai jābūt bagātīgi piesātinātai un harmoniskai, bet garšai – saldai, ne sāļai.

Sāls saturs nepārsniedz 6 %, žāvējuma pakāpei jābūt vismaz 33 %, ūdens aktivitāte (aw) nedrīkst būt lielāka par 0,92, olbaltumvielu saturam jābūt vismaz 15 %, bet tauku saturam vismaz 36 %.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

“Kraška panceta” ražošanai izvēlas bekonu no gaļas šķirņu cūkām. Izmanto bekona izcirtni jeb pakrūtes gabalu ar redzamām vismaz deviņām ribu vietām. Tam piederas arī sāngabala liesums. Bekonam “Kraška panceta” tipisks ir parastais taisnstūrveida bekona izcirtnis 45–55 cm garumā un 18–24 cm platumā. Svaiga bekona izcirtņa minimālais svars ir 4 kg. Žāvēšanai sagatavo bekona gabalu ar ādu un bez ribām, malas nolīdzina; liesās gaļas un ādas kvalitātei jābūt nevainojamai. Iekšpuses mīkstos taukus atdala.

3.4.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi “Kraška panceta” ražošanas posmi (izejvielu izvēle, sālīšana, žāvēšana/nogatavināšana) jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) apzīmēto bekonu “Kraška panceta” tirgo veselos gabalos vai pusgabalos, kuriem otrā pusē uz ādas iededzināts “Kraška panceta” logotips. Lai dažādotu piedāvājumu (delikatešu veikalos), bekonu drīkst sagriezt mazākos vienāda izmēra gabalos. Lai saglabātu tradicionālās organoleptiskās īpašības un raksturīgo liesuma sarkano un bekona tauku krēmīgi balto krāsu, “Kraška panceta” griešanā un iepakošanā nepārvērtējami svarīga ir pedantiska tehniskā uzraudzība. Saskare ar gaisu un tai sekojošā gaļas oksidēšanās var ievērojami pazemināt produkta kvalitāti. Tāpēc “Kraška panceta” drīkst griezt un komerciāli iepakot tikai “Kraška panceta” ražošanas vajadzībām reģistrētās telpās. Tas ļauj produktu iepakot tūlīt, novērst oksidēšanās procesu, ko izraisa saskare ar gaisu vai nepiemērota temperatūra, un garantēt vajadzīgo mikrobioloģisko drošību. Šī sistēma nodrošina nepārtrauktu uzraudzību, pilnīgu produkta izsekojamību un “Kraška panceta” tipisko īpašību saglabāšanu, kas ir nepārvērtējami svarīgi no produkta autentiskuma un patērētāju uzticības viedokļa.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ikviens ražotājs, kuram ir sertifikāts, kas apliecina viņa produktu atbilstību produkcijas specifikācijai, ir tiesīgs tos marķēt ar “Kraška panceta” nosaukumu un logotipu. Logotipā stilizēti attēlots bekona gabals ar pievienotu nosaukumu “Kraška panceta”. Blakus logotipam norāda ražotāja reģistrācijas numuru. Tirgū laistajam jebkura veida bekonam logotipa izmantošana ir obligāta. Nesagrieztiem bekona gabaliem turklāt uz ādas iededzina identifikācijas zīmi.

“Kraška panceta” jāapzīmē arī ar vārdiem “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un valsts kvalitātes zīmi.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Kraška panceta” ražošanas apgabalu uz kartes ierobežo līnija, kuru velk no Kostanjevica na Krasu līdz Opatje selo, no turienes līdz Slovēnijas un Itālijas robežai un tālāk gar šo robežu līdz Lipica robežšķērsošanas punktam, no turienes pa ceļu līdz apdzīvotai vietai Lokev, tad pa ceļu līdz Divača, no turienes taisni līdz Vrabče ciematam un tālāk līdz Štjak, Selo, Krtinovica, Kobdilj, un no turienes taisni caur Mali Dol līdz Škrbina un uz Lipa un Temnica, un atpakaļ uz Kostanjevica na Krasu. Visi minētie ciemati ietilpst ģeogrāfiskajā apgabalā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Karsta (Karst) reģions ir viens no lielākajiem Slovēnijas apgabaliem. Tā ir viļņota kaļķakmens plakankalne ar karsta procesam tipisko reljefu (ielejas, karsta iegrimumi, gravas, kritenes un karsta alas). Karsta reģionā visvairāk izplatītie ir kaļķakmens ieži; no tiem veidojusies Karsta reģiona slavenā sarkanzemju augsne, bieži dēvēta par “terra rossa”. Zemi klāj pieticīga augu sega – zālaugi, krūmi un skrajas mežaudzes –, jo augsnes ir maz, reljefs pārsvarā klinšains.

Karsta reģiona klimatu visvairāk ietekmē jūras tuvums. Maigais Vidusjūras klimats sastopas ar aukstajām kontinentālajām gaisa masām. Karsta reģionam tipiskas ir temperatūras svārstības, kad, Vidusjūras apgabalā ieplūstot aukstajam kontinentālajam gaisam, rodas stiprs vējš – (Karsta) bora. Jūras tuvuma dēļ ziemas vidū bieži ir tā, ka pēc dienām ilguša ledaini auksta boras vēja seko strauja temperatūras paaugstināšanās. Ja arī mēdz uzsnigt, sniegs ātri nokūst. Jūras tuvumam liela nozīme ir arī vasarā, kad pārsvarā valda karsts un skaidrs laiks. Karsta plakankalnes daudzveidīgais reljefs un jūras tuvums nozīmē to, ka vienmēr pūš viegls vējiņš vai brīze, un tāpēc relatīvais gaisa mitrums ģeogrāfiskajā apgabalā ir salīdzinoši zems.

Ģeogrāfiskā apgabala dabas apstākļi nodrošina gaļas žāvēšanai labvēlīgu mikroklimatu, un vietējie iedzīvotāji to izmanto kopš neatminamiem laikiem. Viņi prot izraudzīties pareizo temperatūras un gaisa mitruma kombināciju, izmantojot to, ka ēkām Karsta reģionā ir biezas sienas un daudzas istabas. Zemnieki pārvieto šķiņķa (pršut), bekona (panceta), cūkas kakla (vratovina) gabalus, desas un citus gaļas produktus no vienas istabas otrā, tādējādi ikvienā atsevišķā nogatavināšanas procesa posmā nodrošinot pareizo gaisa mitrumu un temperatūru. Laika gaitā, uzkrājoties pieredzei, pilnveidojās vietējo iedzīvotāju tehniskās prasmes un praktiskās iemaņas, līdz tās nostabilizējās un kļuva par vietējo standartu.

Ģeogrāfiskās norādes “Kraška panceta” pamatā ir tradicionālais produkta ražošanas veids un tā reputācija.

Karsta reģionā maigais Vidusjūras klimats sastopas ar aukstajām kontinentālā gaisa masām. Karsta plakankalnes daudzveidīgais reljefs un jūras tuvums nozīmē to, ka vienmēr pūš viegls vējiņš vai brīze, un tāpēc relatīvais gaisa mitrums ģeogrāfiskajā apgabalā ir salīdzinoši zems. Žāvēšanai labvēlīgie dabas apstākļi un tirgus pieprasījums ir veicinājuši to, ka vietējie iedzīvotāji piegādā šādam pieprasījumam atbilstošu cūkgaļas bekonu.

Gaļas žāvēšanas tradīcija šajā novadā ir ļoti sena, pirmās liecības ir par 1689. gadu. Laika gaitā vietējie iedzīvotāji, uzkrājot pieredzi, pilnveidoja tehniskās prasmes, kuras nostabilizējās un tika nodotas tālāk no paaudzes paaudzē. Karsta reģiona iedzīvotāju darba rezultāts ir produkts, ko raksturo skaidri atpazīstama forma un organoleptiskās īpašības, – “Kraška panceta”.

“Kraška panceta” raksturīga iezīme ir izmantotais pakrūtes taisnstūrveida izcirtnis ar vismaz deviņām ribu vietām un sāngabalu. Tas nodrošina pareizu liesās gaļas un bekona daudzuma attiecību. Bekonā ir vairāk gaļas nekā tauku. Vēl viena īpatnība ir sausās sālīšanas metodes izmantošana tikai ar jūras sāli. Turklāt žāvēšana/nogatavināšana notiek bez termiskās apstrādes temperatūrā, kas zemāka par 18 °C; tādējādi tiek novērsta olbaltumvielu noārdīšanās siltuma ietekmē un taukaudi saglabā stingrumu.

Šie paņēmieni kopā ar sevišķi rūpīgu žāvēšanas/nogatavināšanas procesa uzraudzību nodrošina “Kraška panceta” tipisko kvalitāti, ko augstu vērtē patērētāji un kas ir šā produkta komerciālās veiksmes pamats.

Pretēji citu Slovēnijas novadu tradīcijai karstēnieši, gatavojot “Kraška panceta”, gaļu vienmēr sāla tikai ar sauso paņēmienu un nelielā sāls daudzumā. Citos Slovēnijas novados parasti izmanto sāls šķīdumu vai kombinēto sausās un slapjās sālīšanas paņēmienu. Sālīšana ar sauso paņēmienu un relatīvi ilgā nogatavināšana zemā temperatūrā būtiski ietekmē “Kraška panceta” raksturīgo organoleptisko īpašību veidošanos. Labi nogatavināta “Kraška panceta” ar tai raksturīgo smaržu un garšu ir delikatese, tradicionāla uzkoda, kuru līdzās Karsta šķiņķim jeb “Kraški pršut” pasniedz svinīgos sarīkojumos.

Jauns laikmets “Kraška panceta” ražošanā sākās 1977. gadā, kad tika iekārtoti cehi ar īpaši šai produkcijai piemērotu aprīkojumu.

“Kraška panceta” reputāciju jo īpaši apliecina dažādi literāri darbi, brošūras un bukleti. Tas bija iekļauts ražotāja brošūrā jau 1978. gadā. Dr. Staņislavs Renčelijs [Stanislav Renčelj] piemin “Kraška panceta” vairākās grāmatās: “Tautas ēdieni no žāvētas gaļas” [Suhe mesnine narodne posebnosti] (1991), “Karsta novada ēdieni” [Kraška kuhinja] (1999), “Tradicionālie slovēņu produkti no žāvētas gaļas” [Suhe mesnine na Slovenskem] (2008) un “Karsta novada garšas” [Okusi Krasa] (2009). Dr. Janeca Bogataja [Janez Bogataj] grāmatā “Izgaršo Slovēniju” [Okusiti Slovenijo] (2007) “Kraška panceta” ir minēta kā Slovēnijai raksturīga delikatese. Šāda atsauce iekļauta arī virknē reklāmas materiālu kā, piemēram, trīsvalodu publikācijā “Izcilības mācība gardēžiem, Slovēnija” [Do odličnosti za dober okus, Slovenija/Rise to Excellence for the Gourmet, Slovenia/Dem Exzellenten Genuß Entgegen, Slowenien] (1998); izdevumā “Edamus, Bibamus, Gaudeamus” (projekts Interreg III, 2006); publikācijās “Karsta reģions un tā ēdieni” [Kras in Kraške posebnosti] (Phare programma); “Karsta delikatešu ziedonis” [Pomlad Kraških dobrot] (Karsta reģiona pilotprojekts, 2001); “Karsta un Brkini novadu delikateses” [Dobrote Krasa in Brkinov] (Sežanas pašvaldība, 2010) u. c.

“Kraška panceta” ražotāji piedalās Starptautiskajā Lauksaimniecības un pārtikas produktu izstādē Gornja Radgonā [Gornja Radgona], kurā pēdējos desmit gados “Kraška panceta” vairākkārt saņēmusi augstu atzinību un apbalvojumus.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.mkgp.gov.si/si/delovna_podrocja/kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_oziroma_zivil/specifikacije_kmetijskih_pridelkov_in_zivil_zascitenih_pri_evropski_komisiji/specifikacije_v_postopku_potrditve_pri_eu_komisiji/

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---

| 21.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 58/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 58/30

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 58/11)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“POMME DE TERRE DE NOIRMOUTIER”

ES Nr.: PGI-FR-02434 – 2018. gada 11. septembris

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Pomme de terre de Noirmoutier”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Pomme de terre de Noirmoutier” ir svaigi un vārīgi kartupeļu bumbuļi, kas novākti līdz 31. augustam pēc ne vairāk kā 130 dienu ilgas audzēšanas uz atklāta lauka.

Tos iegūst no Solanum tuberosum L. vai tā hibrīdu šķirnēm, kuras ir lauksaimnieku grupas atlasīto šķirņu sarakstā, kas izveidots pēc īpašas šķirņu iekļaušanas un izslēgšanas procedūras. Šī procedūra paredzēta, lai nodrošinātu, ka izraudzītās šķirnes atbilst šādiem šķirņu selekcijas kritērijiem: labs sadalījums pa izvēlētajiem izmēriem, maksimāls sausnas saturs, ātra bumbuļu nobriešana. Pēc katra grozījuma šo sarakstu izplata ražotājiem, kā arī pārbaudes struktūrai un kompetentajām kontroles iestādēm.

“Pomme de terre de Noirmoutier” raksturīgās īpašības ir šādas:

| — | mīkstums galvenokārt dzeltenā krāsā, |
| --- | --- |

—

mīkstums galvenokārt dzeltenā krāsā,

| — | plāna, pirms vārīšanas samērā viegli (nemizojot) nolobāma miza, |
| --- | --- |

—

plāna, pirms vārīšanas samērā viegli (nemizojot) nolobāma miza,

| — | bumbuļu izmērs vismaz 17 mm, bet ne lielāks par 70 mm. Pieļaujamā izmēra atšķirība katrā iepakojumā nepārsniedz 25 mm, |
| --- | --- |

—

bumbuļu izmērs vismaz 17 mm, bet ne lielāks par 70 mm. Pieļaujamā izmēra atšķirība katrā iepakojumā nepārsniedz 25 mm,

| — | maksimāls sausnas saturs (≤ 22 %). |
| --- | --- |

—

maksimāls sausnas saturs (≤ 22 %).

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Sēklas kartupeļu sagatavošanai un izstādīšanai, ražas novākšanai, šķirošanai un kalibrēšanai jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Kartupeļi nosūtāmi vēlākais 5 darbdienas pēc iepakošanas. Patērētājiem tos piedāvā no 250 g līdz 5 kg lielos mazumtirdzniecības iepakojumos. Lielajiem pašapkalpošanās veikaliem vai ēdināšanas uzņēmumiem paredzēto iepakojumu svars nepārsniedz 15 kg.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Līdztekus obligātajām norādēm, kas tiesību aktos paredzētas attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu un noformējumu, katram atsevišķajam kartupeļu iepakojumam jābūt ar šādām norādēm:

| — | produkta reģistrētais nosaukums un Eiropas Savienības AĢIN simbols vienā redzamības laukā, |
| --- | --- |

—

produkta reģistrētais nosaukums un Eiropas Savienības AĢIN simbols vienā redzamības laukā,

| — | iepakošanas uzņēmuma nosaukums un adrese, |
| --- | --- |

—

iepakošanas uzņēmuma nosaukums un adrese,

| — | lauksaimnieku grupas Vendée Qualité nosaukuma akronīms un adrese. |
| --- | --- |

—

lauksaimnieku grupas Vendée Qualité nosaukuma akronīms un adrese.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ar AĢIN “Pomme de terre de Noirmoutier” apzīmētā produkta ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst šādu Vandejas [Vendée] departamenta pašvaldību teritorija: Noirmoutier en l’Ile, l’Epine, La Guérinière un Barbâtre.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pomme de terre de Noirmoutier” pamato galvenokārt tās iemantotā īpašā reputācija un ražotāju zinātība, kas neparastā un labvēlīgā dabas vidē ļāvusi šim produktam ierindoties Francijā vislabāk pazīstamāko kartupeļu vidū.

48 km2 lielajai Nuārmutjē salai raksturīgs mazs augstums virs jūras līmeņa un pārsvarā līdzens reljefs. Salas pamatiežus veido granīts un kaļķakmens, kurus laika gaitā pārklājuši jūras straumju saneši. Kultivētajās salas daļās ir galvenokārt smilšainas līdz smilšmāla augsnes ar labu noteci un sasilšanas spēju.

Salā valda maigs un (ziemā) mitrs okeāna klimats: no jūras bieži pūš rietumu-dienvidrietumu vēji, temperatūras pavasarī un ziemā ir jūtami augstākas nekā kontinentālajā daļā turpat blakus, bet vasarā, sākot no maija, iestājas relatīva sausuma periods. Saules spīdēšanas stundu skaits ir liels (2200 stundu gadā) un ievērojami (par 300 stundām) lielāks nekā blakus kontinentālajā daļā, jo īpaši pavasarī.

Kartupeļu audzēšana Nuārmutjē salā aizsākās XVIII gadsimta beigās. Jau 1796. gadā vietējās varas iestādes saliniekus aicināja kartupeļus audzēt ne tikvien dārzā, bet arī uz lauka, ja zeme tur izrādās šādai audzēšanai piemērota. Vandejas departamenta arhīvos ir liecības par to, ka 1860. gadā salā ar kartupeļiem apstādīti bijuši 300 hektāri, jau toreiz specializējoties t. s. agro kartupeļu audzēšanā.

No 1875. gada šīs produkcijas labā reputācija un pieprasītība salas dārzeņu audzētājiem ļāvusi izaudzēto vest uz Sennazēras [Saint-Nazaire], Nantes un Anglijas tirgiem (1500 tonnu 1881. gadā), un ir pierādījumi, ka piegādes sākušās jau maijā. Pieprasījums bijis tik liels, ka 1880. gados uz salas parādījās Anglijas uzņēmumi, kuri vēlējās tur audzēt kartupeļus.

Pastāvīgās rūpēs par produkta kvalitātes saglabāšanu un uzlabošanu 1920. gados tika izveidota slavenā šķirne “Bonnotte de Noirmoutier”, kura kopš 1938. gada kļuvusi par kartupeļu kvalitātes etalonu (Jean Feytaud, la pomme de terre, Que Sais-je, 1949, 66 lp.).

Reaģējot uz tirgotāju un audzētāju konfliktiem par produkcijas cenu, 1939. gadā tika nodibināta lauksaimnieku arodbiedrība. No šīs arodbiedrības vēlāk atdalījās lauksaimnieku kooperatīvs, kurā apvienojās Nuārmutjē salas kartupeļu audzētāji un kurš kopš 1950. gada aptver 4000 tonnu agro kartupeļu produkcijas.

Šajā kooperatīvā ir apmēram trīsdesmit ražotāju, kurus vietējie dēvē par Pataquous, kuru saimniecības ir gandrīz divkārt mazākas nekā vidēji Francijā un kuri specializējušies kartupeļu audzēšanā. Šie “amatnieki” — bieži vien no paaudzes paaudzē — gūto pieredzi nodod tālāk, vienlaikus nemitīgi uzlabojot ražošanas metodes vidē, ko raksturo liela solidaritāte un savstarpēja izpalīdzēšana.

Īpašā zinātība izpaužas agrīnā lielvagu dzīšanā, apūdeņošanas sistēmu ierīkošanā, šķirņu atlasē, izvēloties salas apstākļiem piemērotas šķirnes galvenokārt ar dzeltenu mīkstumu, un sistemātiskā sēklas kartupeļu diedzēšanā. Svarīga ir arī izaršanas organizēšana un izpilde no marta vidus un produkcijas pārvadāšana un tās sagatavošana, lai pirmsnosūtīšanas laikā produkti saglabātos svaigi un veseli.

Un tā jau vairāk nekā 20 gadu aprīļa beigās–maija sākumā tiek svinēta “Pomme de terre de Noirmoutier” novākšana, un ik gadu tā piesaista vairākus tūkstošus cilvēku. Lauksaimnieku kooperatīvs izveidojis arī “Pomme de terre de Noirmoutier” cienītāju klubu, kas apvieno gan vienkāršus patērētājus, gan kulinārijas blogu autorus, gan daudzus Francijā un ārvalstīs pazīstamus šefpavārus.

Pēc īsa audzēšanas perioda atklātā laukā “Pomme de terre de Noirmoutier” novākšana turpinās līdz augusta beigām. Turklāt šie kartupeļi ir vieni no pirmajiem, kuri pavasara sākumā parādās Francijas tirgū. Tiem ir plāna, pirms vārīšanas samērā viegli nolobāma miza un liels sausnas saturs.

“Pomme de terre de Noirmoutier” reputācija veidojusies divu gadsimtu garumā, un tās pamatā ir šo kartupeļu pievilcība reģionālo un ārvalstu patērētāju acīs. Šā veida kartupeļu īpašības, piemēram, agrīnās ražas, īsais audzēšanas laiks uz lauka, plānā miza un lielais sausnas saturs, ir nepastarpināti saistītas ar vietējo augšņu vieglumu un caurlaidīgumu, kas tām ļauj ātri uzsilt un īsā laikā nobriedināt kartupeļu bumbuļus. Šo raksturīgo audzēšanas ciklu veicina arī salas vietējās temperatūras un saules spīdēšanas ilgums (it sevišķi pavasarī), kas ir ievērojami lielāks nekā turpat blakus kontinentālajā daļā.

Profesionālā zinātība un kopīga darbošanās tādos audzēšanas posmos kā sēklas kartupeļu diedzēšana, augsnes sagatavošana, izdzenot lielvagas, un pastāvīga šķirņu atlase ļāvusi Nuārmutjē salā audzētajiem kartupeļiem iegūt reputāciju, kas vairs nekad nav nobālējusi. Lielākais nopelns tajā ir bijis vietējo audzētāju vidū valdošajam kolektīvisma un solidaritātes garam.

“Pomme de terre de Noirmoutier” lielisko piemērotību dažādu ēdienu pagatavošanai (tvaicējot, apcepot u. c.) jau sen ir atzinuši kā individuālie patērētāji tā pavāri. To apliecina 1996. gadā Druo [Drouot] izsoļu namā notikusī un tādas autoritātes kā Pierre Cornette de Saint-Cyr vadītā izsole, kurā pirmais objekts — 5 kilogrami “Pomme de terre de Noirmoutier” — tika nosolīts par 15 tūkstošiem franku. Trifeles maksā lētāk...

“Pomme de terre de Noirmoutier” tirgus daļa nepārsniedz 10 %, bet to vidējā cena parasti ir 2–5 reizes lielāka nekā citu tajā pašā laikposmā tirgoto kartupeļu vidējā cena.

“Pomme de terre de Noirmoutier” tikpat lielā mērā kā tūrisms, zvejniecība un sāļie purvi ir neatņemama Nuārmutjē salas dzīves un identitātes daļa un vietējās lauksaimniecības ekonomikas stūrakmens. “Pomme de terre de Noirmoutier” reputācija joprojām ir spīdoša, un nesenās sabiedriskās domas aptaujas reģionu ierindojušas ar agrajiem kartupeļiem visslavenāko Francijas reģionu vidū.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PDTNoirmoutier.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---