# Euroopa Liidu C 341/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 341 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik6. september 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 341

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik6. september 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 341/01 | Komisjoni avaldus komisjoni rakendusmääruse (milles sätestatakse piiriülese automaatse tõendite vahetamise tehnilise süsteemi tehniline ja talitluskirjeldus ning andmete ühekordse küsimise põhimõte) artikli 9 lõike 1 punkti c ja artikli 11 lõike 1 kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 341/01

Komisjoni avaldus komisjoni rakendusmääruse (milles sätestatakse piiriülese automaatse tõendite vahetamise tehnilise süsteemi tehniline ja talitluskirjeldus ning andmete ühekordse küsimise põhimõte) artikli 9 lõike 1 punkti c ja artikli 11 lõike 1 kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 341/02 | Euro vahetuskurss — 5. september 2022 | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 341/02

Euro vahetuskurss — 5. september 2022

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 341/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 341/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 5 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 341/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 7 |
| 2022/C 341/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 12 |
| 2022/C 341/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 22 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 341/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

3

2022/C 341/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

5

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 341/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

7

2022/C 341/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

12

2022/C 341/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 6.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 341/1

---

KOMISJONI AVALDUS

komisjoni rakendusmääruse (milles sätestatakse piiriülese automaatse tõendite vahetamise tehnilise süsteemi tehniline ja talitluskirjeldus ning andmete ühekordse küsimise põhimõte) artikli 9 lõike 1 punkti c ja artikli 11 lõike 1 kohta

(2022/C 341/01)

Artikli 9 lõike 1 punktis c ja artikli 11 lõikes 1 viidatud esindusõiguse ja volitustega seotud lahenduste all („vastavalt sellele, kuidas kooskõlas määrusega (EL) nr 910/2014 ja selle alusel vastu võetud rakendusaktidega õnnestub leida esindusõigusega seotud lahendusi“) mõeldakse eelkõige selliseid lahendusi, mis ei piirdu esindaja ja esindatavate isikute kohta minimaalsete andmekogumitega, vaid sisaldavad täiendavaid tunnuseid esindatuse ulatuse ja volituste eripiirangute kohta. Vajadusele töötada välja nimetatud lahendused viidati juba 20. juunil 2016 toimunud koostöövõrgustiku arutelu kokkuvõttes, mis on esitatud punktis 2.8. FÜÜSILISTE JA JURIIDILISTE ISIKUTE eIDAS SAMLi tunnuste profiil V1.2., 31. august 2019 (1).

---

(1)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/download/attachments/82773108/eIDAS%20SAML%20Attribute%20Profile%20v1.2%20Final.pdf?version=2&modificationDate=1571068651772&api=v2

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 6.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 341/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 341/2

---

Euro vahetuskurss (1)

5. september 2022

(2022/C 341/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 0,9920 |
| JPY | Jaapani jeen | 139,47 |
| DKK | Taani kroon | 7,4364 |
| GBP | Inglise nael | 0,86358 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,7290 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9747 |
| ISK | Islandi kroon | 142,70 |
| NOK | Norra kroon | 9,9188 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,622 |
| HUF | Ungari forint | 403,90 |
| PLN | Poola zlott | 4,7360 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8198 |
| TRY | Türgi liir | 18,0792 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4616 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3043 |
| HKD | Hongkongi dollar | 7,7867 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6289 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,3932 |
| KRW | Korea vonn | 1 359,98 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,0880 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,8768 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5173 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 782,83 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,4563 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,477 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,263 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,1407 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,8192 |
| INR | India ruupia | 79,2332 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

0,9920

JPY

Jaapani jeen

139,47

DKK

Taani kroon

7,4364

GBP

Inglise nael

0,86358

SEK

Rootsi kroon

10,7290

CHF

Šveitsi frank

0,9747

ISK

Islandi kroon

142,70

NOK

Norra kroon

9,9188

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,622

HUF

Ungari forint

403,90

PLN

Poola zlott

4,7360

RON

Rumeenia leu

4,8198

TRY

Türgi liir

18,0792

AUD

Austraalia dollar

1,4616

CAD

Kanada dollar

1,3043

HKD

Hongkongi dollar

7,7867

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6289

SGD

Singapuri dollar

1,3932

KRW

Korea vonn

1 359,98

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,0880

CNY

Hiina jüaan

6,8768

HRK

Horvaatia kuna

7,5173

IDR

Indoneesia ruupia

14 782,83

MYR

Malaisia ringit

4,4563

PHP

Filipiini peeso

56,477

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,263

BRL

Brasiilia reaal

5,1407

MXN

Mehhiko peeso

19,8192

INR

India ruupia

79,2332

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 6.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 341/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 341/3

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 341/03)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | AGC Glass Europe SA („AGC Glass Europe“, Belgia) |
| --- | --- |

—

AGC Glass Europe SA („AGC Glass Europe“, Belgia)

| — | Interpane International Glas GmbH ja Interpane Glass Holding AG Interpane (koos „Interpane“, Saksamaa) |
| --- | --- |

—

Interpane International Glas GmbH ja Interpane Glass Holding AG Interpane (koos „Interpane“, Saksamaa)

AGC Glass Europe omandab ettevõtja Interpane üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | AGC Glass Europe kuulub kontserni AGC ja selle üle on valitsev mõju ettevõtjal AGC Inc. AGC Glass Europe toodab ja töötleb lehtklaasi ehitustööstuse, autotööstuse, päikeseenergiatööstuse ja spetsialiseerunud tööstuse jaoks klaasi tootmis- ja töötlemiskohtade võrgustiku kaudu kogu Euroopas. |
| --- | --- |

—

AGC Glass Europe kuulub kontserni AGC ja selle üle on valitsev mõju ettevõtjal AGC Inc. AGC Glass Europe toodab ja töötleb lehtklaasi ehitustööstuse, autotööstuse, päikeseenergiatööstuse ja spetsialiseerunud tööstuse jaoks klaasi tootmis- ja töötlemiskohtade võrgustiku kaudu kogu Euroopas.

| — | Interpane on pereettevõte, mis tegeleb ehitusklaasi tootmise ja töötlemisega Euroopas. |
| --- | --- |

—

Interpane on pereettevõte, mis tegeleb ehitusklaasi tootmise ja töötlemisega Euroopas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 6.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 341/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 341/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 341/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | BC Partners LLP („BC Partners“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

BC Partners LLP („BC Partners“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Bain Capital Investors, L.L.C. („Bain Capital“, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Bain Capital Investors, L.L.C. („Bain Capital“, Ühendkuningriik),

| — | Fedrigoni S.p.A. („Fedrigoni“, Itaalia), mis on ettevõtja Bain Capital ainumõju all. |
| --- | --- |

—

Fedrigoni S.p.A. („Fedrigoni“, Itaalia), mis on ettevõtja Bain Capital ainumõju all.

BC Partners ja Bain Capital kavatsevad omandada Fredigoni üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | BC Partners: rahvusvaheline börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, kelle ainus tegevusala on nõustamisteenuste osutamine. Fondid, keda BC Partners nõustab, sealhulgas ettevõtjasse Fredigoni investeerinud BC Partnersi fond BC Partners Management XI Limited, on puhtalt finantsinvestorid, kuid nende portfelli kuuluvad äriühingud tegutsevad finantsteenuste, tervishoiu, hariduse, tarbekaupade ja jaekaubanduse sektorites Euroopas ja Põhja-Ameerikas, |
| --- | --- |

—

BC Partners: rahvusvaheline börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, kelle ainus tegevusala on nõustamisteenuste osutamine. Fondid, keda BC Partners nõustab, sealhulgas ettevõtjasse Fredigoni investeerinud BC Partnersi fond BC Partners Management XI Limited, on puhtalt finantsinvestorid, kuid nende portfelli kuuluvad äriühingud tegutsevad finantsteenuste, tervishoiu, hariduse, tarbekaupade ja jaekaubanduse sektorites Euroopas ja Põhja-Ameerikas,

| — | Bain Capital: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes investeerib oma fondipere kaudu mitme riigi ja erinevate tööstusharude ettevõtetesse infotehnoloogia, tervishoiu, jae- ja tarbekaupade, kommunikatsiooni, finantsteenuste ning tööstuse ja tootmise valdkonnas, |
| --- | --- |

—

Bain Capital: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes investeerib oma fondipere kaudu mitme riigi ja erinevate tööstusharude ettevõtetesse infotehnoloogia, tervishoiu, jae- ja tarbekaupade, kommunikatsiooni, finantsteenuste ning tööstuse ja tootmise valdkonnas,

| — | Fredigoni: eripaberitoodete ja kleepuvmaterjalide tootmine ja tarnimine käsitööna valmistatavate ja luksuslike pakendite jaoks ning kirjatarvete tootmine ja tarnimine kogu maailmas. |
| --- | --- |

—

Fredigoni: eripaberitoodete ja kleepuvmaterjalide tootmine ja tarnimine käsitööna valmistatavate ja luksuslike pakendite jaoks ning kirjatarvete tootmine ja tarnimine kogu maailmas.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 6.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 341/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 341/7

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 341/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Dalmatinska janjetina“

ELi nr: PDO-HR-02799 – 17.8.2021

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Dalmatinska janjetina“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Dalmatinska janjetina“ [dalmaatsia lambaliha] on Horvaatia kohaliku lambatõu dalmaatsia pramenka tallede liha; talled on sündinud, kasvatatud ja tapetud eranditult punktis 4 osutatud geograafilises piirkonnas.

Toote „Dalmatinska janjetina“ tootmiseks tapetakse talled 70–130 päeva vanuselt kehakaaluga 15–28 kg.

Dalmaatsia pramenka tõugu tallede rümpade eritunnused on nende keskmine kuni väga hea konformatsioon ning kerge kuni mõõdukas kaetus rasvkoega (2. või 3. klass). Peaga rümbad kaaluvad 8–14 kg, on kuni 80 cm pikad ja sooja rümba lihasus on vähemalt 45 %. Lihaskude on heleroosa kuni roosa värvusega, selja pikima lihase (longissimus dorsi) rasvasisaldus on alla 4 % ja see sisaldab vähemalt viit erinevat terpeenirühma lenduvat orgaanilist ühendit.

longissimus dorsi

Toodet „Dalmatinska janjetina“ turustatakse kogu aasta jooksul ainult värskelt ja jahutatult kas terve rümbana koos pea, neerude ja neerurasvaga (mis jäävad rümba külge) ning kas rupsi (maks, kopsud hingetoruga ja süda) ja munanditega või ilma (kui need on olemas, loetakse neid rümba osaks), või poolrümbana, mis on saadud rümba sümmeetrilisel poolitamisel piki pea, kaela-, rinna-, nimme- ja ristluulülide keskkohti ning läbi rinnaku ja vaagnaliiduse keskkoha.

Toodet „Dalmatinska janjetina“ süüakse alati kuumtöödeldult. Liha on mahlane ja õrn, sulab suus ning sellel ei ole tugevat aroomi ega lambaliha maitset.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Dalmatinska janjetina“ tootmiseks kasutatavaid tallesid söödetakse kuni tapmiseni üksnes emapiimaga ja karjamaal.

Kõige olulisem lambasööda allikas on karjamaa, mis katab toitumisvajadusest kuni 80 %. Ülejäänud 20 % moodustavad niiduhein ja/või harvemini lutsern (peamiselt talvel). Vähemalt 80 % söödast on pärit „Dalmatinska janjetina“ määratletud geograafilisest tootmispiirkonnast, mida on kirjeldatud punktis 4. Heina saadakse kõige sagedamini lähedal asuvatelt rohumaadelt Dalmaatsia tagamaa (zagora) viljakamatel aladel Dalmaatsia mägises piirkonnas ning suure vajaduse ja põua korral ka väljastpoolt määratletud „Dalmatinska janjetina“ tootmispiirkonda, eelkõige Lika ja Gorski Kotari niitudelt, kuid ainult järgmistest maakondadest: Zadari maakond (Gračaci linna piirkond), Lika-Senji maakond (tervikuna), Karlovaci maakond (ainult Ogulini linna ning Josipdoli, Plaški ja Saborsko omavalitsusüksuste territoorium) ja Primorje-Gorski Kotari maakond (ainult Vrbovsko, Delnice ja Čabari linna ning Lokve, Fužine, Mrkopalji, Ravna Gora, Skradi ja Brod Moravice omavalitsusüksuste territoorium). Eespool nimetatud piirkondadest pärit heina võib talvel kasutada lammaste (kuid mitte tallede) täiendsöödana, kui uted on tiined ja laktatsiooniperiood pole alanud, mistõttu see ei mõjuta talleliha kvaliteeti ega keemilist koostist.

zagora

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

„Dalmatinska janjetina“ tootmise kõik etapid peavad toimuma punktis 4 osutatud määratletud geograafilises tootmispiirkonnas.

„Dalmatinska janjetina“ tootmisprotsess hõlmab dalmaatsia pramenka tõugu lammaste kasvatamist, paaritamist ja poegimist ning nende tallede kasvatamist ja tapmist.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Enne dalmaatsia pramenka tõugu tallede rümpade ja poolrümpade turule laskmist tuleb need märgistada selle heakskiidetud tapamaja templiga, kus tapmine toimus, ning pakendada läbipaistvasse ja isekleepuvasse kilesse.

Pakendamine – st „Dalmatinska janjetina“ tallede töödeldud ja jahutatud rümpade pakendamine plastkilesse – toimub punktis 4 osutatud piirkonnas asuvates tapamajades enne toote turule laskmist peamiselt liha hügieeni (et vältida rümpade kokkupuudet mikroobse saastumise allikatega käitlemisel ja transportimisel), värskuse ja kvaliteedi (et vältida rümpade kokkupuudet õhuga ning seega aeglustada keemilisi protsesse, mis lagundavad liha rasva ja valku) tagamiseks.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Dalmatinska janjetina“ toodetakse Lika-Senji maakonna halduspiirides (ainult Novalja linna piirkond ja Velebiti mäeaheliku rannikunõlvad Karlobagi omavalitsusüksuse territooriumil) ja Zadari maakonnas (ainult Benkovaci, Biogradi, Nini, Obrovaci, Pagi ja Zadari linna ning Bibinje, Galovaci, Jasenice, Kali, Kolani, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigradi, Pakoštane, Pašmani, Polača, Poličniki, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanaci, Sali, Stankovci, Starigradi, Sukošani, Sveti Filip i Jakovi, Škabrnja, Tkoni, Viri, Vrsi ja Zemunik Donji omavalitsusüksuste piirkond) ning kogu Šibeniki-Knini maakonna, Spliti-Dalmaatsia maakonna ja Dubrovniki-Neretva maakonna territooriumil.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Dalmaatsia geograafiline piirkond koosneb kolmest erinevast geomorfoloogilisest ja kliimavööndist (vahemerelise kliimaga ranniku- ja saarepiirkond, lähisvahemerelise kliimaga Dalmaatsia tagamaa (Dalmaatsia zagora) ja kontinentaalse kliimaga mägine ala), mis koos sajandite jooksul avaldunud inimmõjuga on otseselt mõjutanud selle piirkonna taimkatet. Kohtades, mida boora tugevalt mõjutab või kus on kõige vaesemad kivised mullad (nt Velebiti mäeaheliku jalamil), kasvab karjamaal peamiselt salvei ja stepirohi (kooslus Stipo-Salvietum officinalis) koos arvukate Illüüria ja Illüüria-Aadria endeemsete liikidega, mille seas domineerivad põua ja tugeva booraga kohanenud liigid, eelkõige lõhna- ja ravimtaimed. Dalmaatsia on üks Euroopa rikkalikuma taimestikuga piirkondi, kuna seal on hinnanguliselt 3 500 taimeliiki, millest üle 7 % on endeemsed ja veelgi rohkem stenoendeemsed liigid (Ozimec et al., 2009, „Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijske sorte i pasmine Dalmacije“, lk 430). Dalmaatsia tagamaal asuvatel karjamaadel kasvab peamiselt aruhein ja haguhein (kooslus Festuco-Koelerietum officinalis) ja nende floristilises koosseisus domineerivad arvukad madalad, peamiselt maadligi kasvavad rohttaimeliigid, mis on tõenäoliselt tingitud lammaste karjatamisel tuhandete aastate jooksul toimunud valikuprotsessist. Neid karjamaid peetakse tüüpilisteks lambakarjamaadeks (Rogošić, 2000, „Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima“, lk 112). See on selgeks tõendiks mitte ainult selle kohta, et kohalik dalmaatsia pramenka tõug on paigas, kus toitaineid napib, kohanenud looduslike tingimustega, vaid ka selle kohta, et see on mõjutanud karjamaa botaanilist koostist ja omadusi. Lisaks taimeliikide arvukusele on Dalmaatsia karjamaade eripära ranniku- ja saarepiirkonnas ning Dalmaatsia tagamaal karjamaa nappus, eriti aasta kuivadel perioodidel, ning selliste taimede suur osakaal, mille toiteväärtus on väike, kuid mis sisaldavad rikkalikult aromaatseid ja antioksüdeerivaid keemilisi ühendeid (kaheidulehelised taimed) (lisa 6.4. Krvavica et al., 2015, „Isparljivi sastojci arome dalmatinske janjetine“ – Meso 1, lk 58). Nende omaduste tõttu on Dalmaatsia karjamaad tõeliselt ainulaadsed ja märkimisväärselt erinevad kontinentaalsetest karjamaadest, samal ajal kui mägipiirkonnad, kus taimekasv suvel ei kängu (ja kus ei esine põuda, erinevalt Dalmaatsia tagamaa, ranniku ja saarte madalamatest aladest), ei ole mitte ainult taimeliikide poolest rikkad, vaid neil on ka palju karjamaad ning neid kasutatakse traditsiooniliselt niitudena kvaliteetse heina tootmiseks või karjatamiseks aasta kuival perioodil.

zagora

Stipo-Salvietum officinalis

et al

Festuco-Koelerietum officinalis

et al

Inimtegurid

Dalmaatsia nimi on tihedalt seotud lambakasvatuse traditsiooniga selles piirkonnas. Juba 4. sajandil eKr asus praegusele Dalmaatsia territooriumile Illüüria hõim, keda nimetati „dalmatae“ või „delmatae“. See nimi tuleb sõnast dalma või delma, mis illüüria keeles tähistas lammast, ja hõimu järgi sai nime Rooma Dalmaatsia provints (Ozimec et al., 2009, „Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije; Tradicijsko poljoprivredno bilje i domaće životinje“, lk 203, 204). Esimesed kirjalikud andmed lambakasvatuse kohta Dalmaatsias pärinevad 17. sajandi lõpust ja 19. sajandi algusest; ühes 1808. aasta allikas on juttu peaaegu kahe miljoni lamba ja kitse kasvatamisest (Defilippis, 2001, „Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti“, lk 83, väljaandes Kraljski Dalmatin, 1808, lk 218, 222). Ajaloolistes allikates räägitakse Dalmaatsia lambakasvatajate rändavast eluviisist: nad viisid oma lambad ja kitsed suvekuudel (juunist augustini) lähedal asuvatesse mägedesse, kus nad koos nendega elasid, ning see tava on selles piirkonnas (Velebiti, Dinaridesi, Svilaja, Kamešnica, Mosori ja Biokovo mäeahelikud) säilinud tänapäevani. Lambakasvatajad teevad seda peamiselt seetõttu, et madalikualadel jääb taimkate suvel kängu, st seal ei ole piisavalt karjamaad ja vett.

dalma

delma

et al

Toote „Dalmatinska janjetina“ traditsioonilisel küpsetusviisil – küpsetatakse terve tallerümp koos peaga (Brusić, „8000 godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu“, lk 416, 427, 428, 431) – on olnud oluline mõju dalmaatsia pramenka tõugu tallede rümba omadustele (talle vanus ja kaal), mida turustatakse alati koos peaga.

Toote eripära

Toote eripära

Tarbijad hindavad toodet „Dalmatinska janjetina“ kõrgelt ja selle erakordset kvaliteeti arvestades peetakse seda Dalmaatsia köögi esindusroaks. Kaalu järgi kuuluvad dalmaatsia pramenka tallerümbad kergete tallerümpade kategooriasse. Võrreldes kontinentaalses piirkonnas või laudas intensiivselt kasvatatavate talledega on dalmaatsia pramenka tõugu tallede rümpadel tapasaagis suurem ning lihaskude mõnevõrra tumedam ja sisaldab vähem rasva. Selja pikima lihase rasvasisaldus on alla 4 % (Vnučec, 2011, „Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja“, doktoritöö, lk 61), see sisaldab rohkem lenduvaid aromaatseid ühendeid, eelkõige terpeene (Krvavica et al., 2015, op. cit., lk 62), ning sellel on spetsiifiline rasvhappeline koostis. Kõigi nende omaduste kombinatsioonist tulenevad iseloomulikud organoleptilised omadused, mida tarbijad eriti tunnustavad ja hindavad. Tallede vanus ja kehakaal tapmisel ning rümpade lõikamise viis tapamajas tulenevad peamiselt lambakasvatuse traditsioonidest, toote kavandatud kasutusest ja tarbijate harjumustest; seetõttu lastakse dalmaatsia pramenka tallede rümbad, st „Dalmatinska janjetina“, alati turule koos pea, neerude ja neerurasvaga ning kas rupsi ja munanditega või ilma.

et al

op. cit

Nimetust „Dalmatinska janjetina“ kasutatakse tavapäraselt igapäevakeeles, mida on näha paljude Dalmaatsia restoranide ja Horvaatia mandriosa restoranide menüüdest, ning sama nimetust kasutatakse ka teadus- ja erialakirjanduses.

Geograafilise piirkonna ja toote vaheline põhjuslik seos

Geograafilise piirkonna ja toote vaheline põhjuslik seos

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote „Dalmatinska janjetina“ vahel põhineb dalmaatsia pramenka lambatallede liha erilisel kvaliteedil ja asjaomases geograafilises piirkonnas kasutataval traditsioonilisel kasvatusviisil.

Toote „Dalmatinska janjetina“ nimetus tuleneb piirkonnast, kus dalmaatsia pramenka tõugu lambaid kasvatatakse (Dalmaatsia), ning Dalmaatsia enda nimi tuleb illüüriakeelsest lammast tähistavast sõnast dalma või delma. Seega võib öelda, et Dalmaatsia on olnud lamba- ja lambakasvatajate maa juba muistsetest aegadest saati.

dalma

delma

Dalmaatsia pramenka tõu omadused – näiteks selle vastupidavus ja liikuvus ning eriti selle väike ja teravaotsaline pea, lõualuu paindlikkus ja mokad – näitavad, et see tõug on tuhandete aastate jooksul Dalmaatsia karstimaastiku karmide tingimustega kohanenud, mis võimaldab teda karjatada põõsaste ja puhmastega kaetud Dalmaatsia kaljumaastikul raskesti ligipääsetavatel karjamaadel ning jääda püsima isegi rannikupiirkonna väga järskudel nõlvadel kõige ligipääsmatumates ja metsikumates paikades. Lisaks peetakse Dalmaatsia tagamaa karjamaad tüüpiliseks lambakarjamaaks – see on tõenäoliselt tingitud taimede valikust, mis on kujunenud tuhandete aastate pikkuse loomade, peamiselt lammaste karjatamise käigus, kuid kohanemisprotsess on selgelt olnud vastastikune. Toote „Dalmatinska janjetina“ eriline lõhn ja maitse tuleneb peamiselt paljudest taimeliikidest kolmes erinevas taimestikutsoonis; need hõlmavad märkimisväärsel arvul väikese toiteväärtusega taimi, mis sisaldavad rikkalikult aromaatseid ja antioksüdantseid keemilisi ühendeid, millel on oluline mõju toote erilisele keemilisele koostisele, eelkõige rasvhappelisele koostisele (Vnučec, 2011, op. cit., lk 67) ja lenduvate aromaatsete ühendite koostisele. Selle tulemusena sisaldab toote „Dalmatinska janjetina“ lõhnaprofiil oluliselt rohkem erinevaid lenduvaid ühendeid kui muud liiki talleliha, eelkõige saab välja tuua terpeenide arvu ja üldist osakaalu võrreldes kontinentaalse tallelihaga (Krvavica et al., 2016, „Isparljivi sastojci mesa janjadi iz različitih zemljopisnih područja“, toimetised, lk 162). Terpeenid on Dalmaatsia karjamaade ainulaadses ja mitmekesises floristilises koosseisus märkimisväärsel hulgal esindatud kaheiduleheliste taimede metaboliidid, mis imenduvad otse loomade kudedesse (Krvavica et al., 2015, op. cit., lk 58) ja mida seetõttu kirjanduses peetakse ainulaadseteks taimede märgistusaineteks (Krvavica et al., 2016, op. cit., lk 162). Kuna piirkonnas, kus kasvatatakse dalmaatsia pramenka tõugu, on aastast suure osa jooksul vähe karjamaad, läbivad lambad ja talled toidu otsimisel iga päev pikki vahemaid ning seetõttu on „Dalmatinska janjetina“ väiksema rasvasisaldusega ja mõnevõrra tumedamat värvi (heleroosa kuni roosa) kui muud liiki talleliha. Karjamaa nappus tähendab ka seda, et talled kasvavad aeglasemalt ja nende seedesüsteem on seetõttu vähem arenenud; seetõttu on rümpade tapasaagis suurem kui kontinentaalse talleliha puhul (Mioč et al., 2012, „Dalmatinska janjetina“, toimetised, lk 31, 32, 34). Eespool toodut arvesse võttes võib järeldada, et toote „Dalmatinska janjetina“ eriomane lõhn ja maitse tulenevad mitte ainult tõu ja traditsioonilise lamba- ja tallekasvatusmeetodi omadustest, vaid samuti – ja eelkõige – selle geograafilise piirkonna eripärast, kus dalmaatsia pramenka tõugu kasvatatakse.

op. cit

et al.

et al.

op. cit

et al.

op. cit.

et al.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Specifikacija%20DJ%20-%20izmijenjena_02.2022_%C4%8Distopis.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 6.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 341/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 341/12

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 341/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„Priorat/Priorato“

PDO-ES-A1560-AM03

Teate esitamise kuupäev: 10.6.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Uute väiksemate geograafiliste üksuste loomine.

KIRJELDUS

Kasutusele võetakse uued väiksemad viljelusalade (paraje) ja viinamarjaistanduste (viña) geograafilised üksused.

Sellega muudetakse tootespetsifikaadi punkti 4.2, lisades punktid b ja c, ning see ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei vasta ühelegi komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 osutatud tüübile.

PÕHJENDUS

Lisaks tootespetsifikaadis tunnustatud praegustele väiksematele geograafilistele üksustele on kvalifitseeritud päritolunimetuse „Priorat“ (KPN) reguleeriv asutus teinud tööd selle nimel, et teha kindlaks kaitstud päritolunimetusega piirkonnas asuvate viljelusalade nimed, mis on loetletud katastrikannetes või ametlikult kaardistatud eesmärgiga säilitada kohalikku toponüümiat ja anda sellest ülevaade.

Sellega seoses on reguleeriv asutus koostanud ja heaks kiitnud praeguste ja ajalooliste katastri- ja kartograafiliste dokumentide põhjal loetelu kvalifitseeritud päritolunimetuse „Priorat“ (KPN) territoriaalsesse kohaldamisalasse kuuluvatest viljelusaladest, et tagada alade „täpne piiritlemine“ vastavalt määruse (EL) nr 33/2019 artiklile 55, kasutades graafilist tuvastamist ning igale viljelusalale vastavate katastriväljade ja -üksuste kohta tehtud märkeid.

Lisaks on täheldatud, et veelgi väiksemas ulatuses on teatavatele viinamarjaistandustele antud ka konkreetne ja omane nimetus, mis võimaldab neid tuvastada. Mis puudutab teatavate kohanimedega või traditsioonilise nimetusega viinamarjaistanduste tuvastamist, siis on see tingitud vajadusest see nimi esile tuua, kui reguleeriv asutus teeb kande veinitootjate registrisse, mis peab vastavalt Kataloonia autonoomse valitsuse 18. aprilli 2006. aasta kvalifitseeritud päritolunimetuse „Priorat“ määruse 188/2006 artikli 20 lõikele 2 sisaldama muu hulgas „viinamarjaistanduse nime, viinamarjaistanduse asukohta ja omavalitsusüksust, tootmispinda, Kataloonia veiniregistri andmed, katastriüksust ja maatükki, viinamarjasorti või -sorte ning nii palju andmeid, kui on nende liigitamiseks ja lokaliseerimiseks vaja“.

Ühe territooriumi (omavalitsuse osa) objekte tähistavatel nimetustel on nii tehniline kui ka kultuuriline funktsioon. Tehniline, sest nad identifitseerivad neid geograafiliselt, ja kultuuriline, sest nad edastavad teavet neile nime andnud isikute kultuuri, keele või tavade kohta. Selles mõttes on toponüümia kollektiivne pärand, mida tuleb kaitsta territooriumi keele- ja kultuuripärandi osana.

Toponüümia väärtust vaimse kultuuripärandi osana on tunnustatud ÜRO üheksandal geograafiliste nimetuste standardimise konverentsil (resolutsioon IX/4, New York, august 2007). Seda väärtust mainitakse ka Kataloonia autonoomse valitsuse 23. jaanuari 2001. aasta dekreedi nr 59/2001 preambulis, millega luuakse toponüümia komisjon ja muudetakse dekreeti 78/1991 toponüümia kasutamise kohta.

Viinamarjakasvatuse valdkonnas ja eelkõige kaitstud päritolunimetusega „Priorat“ hõlmatud piirkonnas näitab seda selgelt asjaolu, et viinamarjaistandused on olnud sealsetele elanikele pikka aega majanduslikult ja kultuuriliselt tähtsad. Seega võimaldab teatavast viljeluskohast või teatavast viinamarjaistandusest pärit veini vabatahtlik märgistamine „väiksema geograafilise üksusena“ geograafiliselt täpselt kindlaks määrata koha, kust on saadud viinamarjad, millest konkreetne vein on valmistatud, ning teisest küljest aitab säilitada ja tutvustada kaitstud päritolunimetusega „Priorat“ hõlmatud eri kohtadele (omavalitsuspiirkondadele) antud nimesid.

Selle eesmärk on anda kaitstud päritolunimetusega veinide tootjatele võimalus täpselt geograafiliselt kindlaks teha koht, kust pärinevad viinamarjad, millest vein on valmistatud, andes tarbijatele parimat teavet ning aidates hoida elus ja laiemalt tutvustada kohanime, mille all nende territooriumil asuvaid viljeluskohti ja viinamarjaistandusi kohalike tavade järgi tuntakse.

2.   Uued maksimaalsed saagikused

KIRJELDUS

Viinamarjatoodangu maksimaalset saagikust vähendatakse, kui see on ette nähtud veini jaoks, millel on üks erinevate tunnustavate geograafiliste üksustega seotud märgetest: „vila“ („asuala“), „paraje“ („viljeluskoht“), „viña clasificada“ („klassifitseeritud viinamarjaistandus“) ja „gran viña clasificada“ („klassifitseeritud suur viinamarjaistandus“).

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 8.3.B ja koonddokumendi punkti 5.2.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei vasta ühelegi komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 osutatud tüübile.

PÕHJENDUS

Eesmärk on rohkem väärtustada ja esile tuua viinamarjade päritolupiirkonda.

3.   Väiksemate geograafiliste üksustega kaasas olevate uute märgistusandmete kasutamise tingimused.

KIRJELDUS

Muudetakse märke „vino de vila de“ kasutamise tingimusi ning reguleeritakse uute märgete „paraje“, „viña clasificada“ („klassifitseeritud viinamarjaistandus“) ja „gran viña clasificada“ („klassifitseeritud suur viinamarjaistandus“) kasutamise tingimusi, lisades kõigile vastava väiksema geograafilise üksuse nime.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 8.3.B ja koonddokumendi punkti 9.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei vasta ühelegi komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 osutatud tüübile.

PÕHJENDUS

Selle vabatahtliku nimetuse kasutamisega seoses tehakse ettepanek, et nende veinide tootmiseks, mille puhul soovitakse tarvitusele võtta väiksemad geograafilised üksused, peaks 100 % viinamarjadest pärinema sellest väiksemast märgitud geograafilisest üksusest, millega peaks piirnema ka viljelus- ja veinivalmistustavad, nii et väiksemate geograafiliste üksuste kasutamise korral oleks kvalifitseeritud päritolunimetusega „Priorat“ veinide tüüpilised omadused parimal viisil väljendunud ning need oleks valmistatud peamiselt küpsetest ja väikse saagikusega viinamarjadest ning kvalifitseeritud päritolunimetusega „Priorat“ veinide kõige omasematest viinamarjasortidest, milleks on „Garnacha negra“, „Garnacha peluda“ või „Garnacha blanca“ või „Cariñena“.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Priorat

Priorato

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 3. | Liköörvein |
| --- | --- |

3.

Liköörvein

| 16. | Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

16.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Vein – valged ja roosad veinid; konkreetse viinamarjaistanduse valged ja roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Puhas, selge ja särav. Sobiva lõhnatugevuse ja -kvaliteediga.

Valge vein: rikkalik, puuviljane, lillede või piimale iseloomuliku lõhnaga. Tasakaalustatud, siidine ja värske.

Puitvaadis laagerdatud valge vein: puuvilja- ja/või vürtsiaroomiga. Maitsmisel tasakaalustatud ja hästi struktureeritud.

Roosa vein: puuvilja- ja/või lillearoomiga. Puuviljane maitse, hea püsivus ning sobiv algus ja areng maitses.

Kui lisaks on tegemist konkreetse viinamarjaistanduse veinidega: veinid peavad olema puhta ja selge veini välimusega; sobiva lõhnatugevusega ning hea maitsestruktuuriga.

| * | Lenduvate hapete sisaldus: alla aasta vanused veinid: 16,5 meq/l; rohkem kui ühe aasta vanused veinid: 18 meq/l. |
| --- | --- |

*

| * | SO2 maksimaalselt: 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on < 5 g/l, ja 250 mg/l, kui suhkrusisaldus on 5 g/l või suurem. |
| --- | --- |

*

| * | Täpsustamata piirnormide puhul järgitakse kehtivaid õigusakte. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Vein – punased veinid ja konkreetse viinamarjaistanduse punased veinid.

LÜHIKIRJELDUS

Puhas, selge ja särav. Esmase puuviljalise ja/või lillede ja/või mineraalide lõhnaga. Tasakaalustatud algus ja areng maitses, struktuurne ja värske.

Puitvaadis laagerdatud vein: visuaalselt puhas ja selge vein. Esimese, teise ja kolmanda taseme lõhn on tasakaalus. Intensiivne ja meeldiv. Maitsmisel sobiva alguse ja tanniinide struktuuri arenguga.

Kui lisaks on tegemist konkreetse viinamarjaistanduse veinidega: veinid peavad olema puhta ja selge veini välimusega; sobiva lõhnatugevusega ning hea maitsestruktuuriga.

| * | Lenduvate hapete sisaldus: alla aasta vanused veinid: 16,5 meq/l; rohkem kui ühe aasta vanused veinid: 20 meq/l. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus: 150 mg/l, kui suhkrusisaldus on < 5 g/l; 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on 5 g/l või suurem. |
| --- | --- |

*

| * | Täpsustamata piirnormide puhul järgitakse kehtivaid õigusakte. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13,5

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Liköörvein (Rancio vein, magus liköörvein, valge Mistela vein, punane Mistela vein, naturaalne magus vein)

LÜHIKIRJELDUS

Rancio vein: puhta ja selge välimusega, värvus on rubiinpunasest terrakota varjundiga pruunini. Kolmanda taseme lõhn, mis on iseloomulik laagerdumisele. Kergesti tuvastatav lenduvate hapete sisaldus, võib olla kuivatatud puuviljade lõhnaga. Happesus ja pehmus on tasakaalus.

Magus Rancio vein: välimuse ja lõhna poolest sama, nagu eespool märgitud. Maitses: tuntavalt siidjas ja märgatava magususega.

Magus liköörvein: nendel veinidel peab olema puhas ja selge välimus. Puuviljade ja/või lillede ja/või vürtside ja/või kuivatatud puuviljade lõhnaga. Maitsmisel siidjas ja tuntavalt magusa maitsega.

Valge Mistela vein: puhas ja selge, värvuselt õlgkollane, võib olla kuldsete varjunditega. Värskete viinamarjade lõhn, mis on lille-, puuvilja- ja/või vürtsinüanssidega. Siidjas, tasakaalustatud happesus ja märgatav magusus.

Punane Mistela vein: sama, mis eespool märgitud, kuid värvuselt punane, võib olla violetse varjundiga.

Naturaalne magus vein: puhta ja selge välimusega. Puuviljade ja/või lillede ja/või vürtside ja/või kuivatatud puuviljade lõhnaga. Võimalik kolmanda taseme lõhn. Maitsmisel siidjas ja tuntavalt magusa maitsega.

| * | Lenduvate hapete sisaldus: valged ja roosad veinid: kuni 18 meq/l; punased veinid: kuni 20 meq/l; Rancio veinid: kuni 40 mEq/l. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus: 150 mg/l, kui suhkrusisaldus on < 5 g/l; 200 mg/l, kui see on suurem kui 5 g/l või sellega võrdne. |
| --- | --- |

*

| * | Täpsustamata piirnormide puhul järgitakse kehtivaid õigusakte. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   ÜLEKÜPSENUD VIINAMARJADEST VALMISTATUD VEIN

LÜHIKIRJELDUS

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein, mille naturaalset alkoholisisaldust ei ole kunstlikult suurendatud, vaid mis on saadud täielikult kääritamise teel. Naturaalne alkoholisisaldus on üle 15 mahuprotsendi ja minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 13,5 mahuprotsenti.

Selle veinikategooria puhul on Vimblanc viinamarjade „Garnacha tinta“ virdest saadud vein, mida kääritatakse eelistatavalt tammevaatides, mille maksimaalne maht on 100 liitrit.

Puhta ja selge välimusega. Noored Vimblanci veinid peavad olema purpurse värvusega, mis võib olla erineva intensiivsusega, samas kui laagerdunud Vimblanci vein võib olla isegi rubiinpunase värvusega. Kuivatatud puuviljade lõhn. Võimalik kolmanda taseme lõhn. Maitsmisel siidjas ja tuntavalt magusa maitsega.

| * | Lenduvate hapete sisaldus: alla aasta vanuste veinide puhul maksimaalselt: 16,5 meq/l; enam kui aasta vanuste valgete ja roosade veinide puhul: 18 meq/l; enam kui aasta vanuste punaste veinide puhul maksimaalselt: 20 meq/l. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus: valgete ja roosade veinide puhul 200 mg/l; punaste veinide puhul 150 mg/l. |
| --- | --- |

*

| * | Täpsustamata piirnormide puhul järgitakse kehtivaid õigusakte. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13,5

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Viljelustavad

| — | Viinamarjakasvatuses tuleb järgida traditsioonilisi tavasid, mille eesmärk on saada parimate omadustega viinamarju.
  Kasvatamisel tuleb silmas pidada taimede füsioloogilist tasakaalu ja keskkonda ning kasutada põllumajandusteadmisi, mille eesmärk on kasvatada viinamarju veinivalmistuseks optimaalsetes tingimustes. |
| --- | --- |

—

Viinamarjakasvatuses tuleb järgida traditsioonilisi tavasid, mille eesmärk on saada parimate omadustega viinamarju.

Kasvatamisel tuleb silmas pidada taimede füsioloogilist tasakaalu ja keskkonda ning kasutada põllumajandusteadmisi, mille eesmärk on kasvatada viinamarju veinivalmistuseks optimaalsetes tingimustes.

| — | Viinapuid tuleb kujundada traditsioonilisel goblet’-meetodil ja mis tahes muul meetodil, millega tagatakse veinide parim kvaliteet ning maitse- ja lõhnabukett. |
| --- | --- |

—

Viinapuid tuleb kujundada traditsioonilisel goblet’-meetodil ja mis tahes muul meetodil, millega tagatakse veinide parim kvaliteet ning maitse- ja lõhnabukett.

| — | Minimaalne ja maksimaalne istutustihedus on vastavalt 9 000 ja 2 500 viinapuud hektari kohta. Uusistutuste puhul on alates 1. jaanuarist 2013 minimaalne ja maksimaalne istutustihedus vastavalt 9 000 ja 3 000 viinapuud hektari kohta. |
| --- | --- |

—

Minimaalne ja maksimaalne istutustihedus on vastavalt 9 000 ja 2 500 viinapuud hektari kohta. Uusistutuste puhul on alates 1. jaanuarist 2013 minimaalne ja maksimaalne istutustihedus vastavalt 9 000 ja 3 000 viinapuud hektari kohta.

| — | Niisutuseks tuleb enne luba taotleda ja niisutus on lubatud ainult siis, kui see on vajalik taime ellujäämiseks või viinamarjade kvaliteedi tagamiseks või selle parandamiseks. |
| --- | --- |

—

Niisutuseks tuleb enne luba taotleda ja niisutus on lubatud ainult siis, kui see on vajalik taime ellujäämiseks või viinamarjade kvaliteedi tagamiseks või selle parandamiseks.

| — | Viinamarjad tuleb eelistatavalt koristada käsitsi ja viinamarjade minimaalne võimalik alkoholisisaldus peab olema 12,5 mahuprotsenti kaitstud veinide tootmiseks kasutatavate punaste sortide puhul ja 12 mahuprotsenti valgete sortide puhul. |
| --- | --- |

—

Viinamarjad tuleb eelistatavalt koristada käsitsi ja viinamarjade minimaalne võimalik alkoholisisaldus peab olema 12,5 mahuprotsenti kaitstud veinide tootmiseks kasutatavate punaste sortide puhul ja 12 mahuprotsenti valgete sortide puhul.

2.   Veinivalmistamise kohta kehtestatud piirang

| — | Viinamarjavirde valmistamisel tuleb järgida traditsioonilisi meetodeid, milles kasutatakse tehnoloogiat, mis optimeerib veini kvaliteeti. Virde või veini ekstraheerimiseks ja kestadest/pressimisjääkidest eraldamiseks tuleks rakendada piisavat rõhku, nii et selle lõplik saagikus ei oleks suurem kui 65 liitrit veini iga koristatud 100 kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

—

Viinamarjavirde valmistamisel tuleb järgida traditsioonilisi meetodeid, milles kasutatakse tehnoloogiat, mis optimeerib veini kvaliteeti. Virde või veini ekstraheerimiseks ja kestadest/pressimisjääkidest eraldamiseks tuleks rakendada piisavat rõhku, nii et selle lõplik saagikus ei oleks suurem kui 65 liitrit veini iga koristatud 100 kilogrammi kohta.

| — | Konkreetse viinamarjaistanduse veinina (vino de finca) valmistatud veine tuleb toota ja laagerdada tootmisüksuses eraldi ning nad peavad olema kogu aeg identifitseeritavad. Konkreetse viinamarjaistanduse veini (vino de finca) tootmiseks kasutatavate viinamarjade suurim lubatud saagikus on 15 % väiksem kui kaitstud päritolunimetuse kohta kindlaks määratud viinamarjade saagikus. Viinamarjade koristamise, vedamise ja käitlemise, pressimise, kääritamise kontrollimise ja veinivalmistamise protsessis ning veini laagerdamisel kasutatavad meetodid peaksid aitama toota parima kvaliteediga veine. |
| --- | --- |

—

Konkreetse viinamarjaistanduse veinina (vino de finca) valmistatud veine tuleb toota ja laagerdada tootmisüksuses eraldi ning nad peavad olema kogu aeg identifitseeritavad. Konkreetse viinamarjaistanduse veini (vino de finca) tootmiseks kasutatavate viinamarjade suurim lubatud saagikus on 15 % väiksem kui kaitstud päritolunimetuse kohta kindlaks määratud viinamarjade saagikus. Viinamarjade koristamise, vedamise ja käitlemise, pressimise, kääritamise kontrollimise ja veinivalmistamise protsessis ning veini laagerdamisel kasutatavad meetodid peaksid aitama toota parima kvaliteediga veine.

| — | Veinid, mille märgistusel on õigus kasutada viidet väiksemale geograafilisele üksusele, tuleb toota ja laagerdada tootmisüksuses eraldi ning need peavad olema kogu aeg identifitseeritavad. |
| --- | --- |

—

Veinid, mille märgistusel on õigus kasutada viidet väiksemale geograafilisele üksusele, tuleb toota ja laagerdada tootmisüksuses eraldi ning need peavad olema kogu aeg identifitseeritavad.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Punased viinamarjasordid
  6 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Punased viinamarjasordid

6 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 2. | 39 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

39 hektoliitrit hektari kohta

| 3. | Valged viinamarjasordid
  8 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

Valged viinamarjasordid

8 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 4. | 52 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

4.

52 hektoliitrit hektari kohta

| 5. | Konkreetse viinamarjaistanduse veini tootmiseks kasutatavad punased sordid
  5 100 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

5.

Konkreetse viinamarjaistanduse veini tootmiseks kasutatavad punased sordid

5 100 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 6. | 33,15 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

6.

33,15 hektoliitrit hektari kohta

| 7. | Konkreetse viinamarjaistanduse veini tootmiseks kasutatavad valged sordid
  6 800 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

7.

Konkreetse viinamarjaistanduse veini tootmiseks kasutatavad valged sordid

6 800 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 8. | 44,2 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

8.

44,2 hektoliitrit hektari kohta

| 9. | Punased sordid, mis on pärit suure istutustihedusega maatükkidelt (5 000 – 9 000 viinapuud hektari kohta). Maksimaalsele saagikusele on lisatud 0,5 kilogrammi viinapuu kohta, mis ületab 5 000 viinapuud hektari kohta.
  6 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

9.

Punased sordid, mis on pärit suure istutustihedusega maatükkidelt (5 000 – 9 000 viinapuud hektari kohta). Maksimaalsele saagikusele on lisatud 0,5 kilogrammi viinapuu kohta, mis ületab 5 000 viinapuud hektari kohta.

6 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 10. | 39 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

10.

39 hektoliitrit hektari kohta

| 11. | Valged sordid, mis on pärit suure tihedusega maatükkidelt (5 000 – 9 000 viinapuud hektari kohta). Maksimaalsele saagikusele on lisatud 0,5 kilogrammi viinapuu kohta, mis ületab 5 000 viinapuud hektari kohta.
  8 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

11.

Valged sordid, mis on pärit suure tihedusega maatükkidelt (5 000 – 9 000 viinapuud hektari kohta). Maksimaalsele saagikusele on lisatud 0,5 kilogrammi viinapuu kohta, mis ületab 5 000 viinapuud hektari kohta.

8 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 12. | 52 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

12.

52 hektoliitrit hektari kohta

| 13. | Vila veini valmistamiseks ette nähtud punased sordid
  5 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

13.

Vila veini valmistamiseks ette nähtud punased sordid

5 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 14. | 32,5 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

14.

32,5 hektoliitrit hektari kohta

| 15. | Vila veini valmistamiseks ettenähtud valged sordid
  7 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

15.

Vila veini valmistamiseks ettenähtud valged sordid

7 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 16. | 45,5 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

16.

45,5 hektoliitrit hektari kohta

| 17. | Paraje ja klassifitseeritud viinamarjaistanduse veini valmistamiseks ette nähtud punased sordid
  4 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

17.

Paraje ja klassifitseeritud viinamarjaistanduse veini valmistamiseks ette nähtud punased sordid

4 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 18. | 26 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

18.

26 hektoliitrit hektari kohta

| 19. | Paraje ja klassifitseeritud viinamarjaistanduse veini valmistamiseks ette nähtud valged sordid
  6 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

19.

Paraje ja klassifitseeritud viinamarjaistanduse veini valmistamiseks ette nähtud valged sordid

6 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 20. | 39 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

20.

39 hektoliitrit hektari kohta

| 21. | Klassifitseeritud suure viinamarjaistanduse veini valmistamiseks ette nähtud punased sordid
  3 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

21.

Klassifitseeritud suure viinamarjaistanduse veini valmistamiseks ette nähtud punased sordid

3 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 22. | 19,5 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

22.

19,5 hektoliitrit hektari kohta

| 23. | Klassifitseeritud suure viinamarjaistanduse veini valmistamiseks ette nähtud valged sordid
  4 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

23.

Klassifitseeritud suure viinamarjaistanduse veini valmistamiseks ette nähtud valged sordid

4 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 24. | 26 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

24.

26 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Bellmunt del Priorat, Gratallops, El Lloar, La Morera de Montsant ning selle alla kuuluv Escaladei, Poboleda, Porrera, Torroja del Priorat, La Vilella Alta, La Vilella Baixa, Falseti omavalitsusüksuse põhjaosa, mis hõlmab täielikult tsoone nr 1, 4, 5, 6, 7, 21 ja 25; tsooni nr 2 maatükke nr 38, 39, 40, 71, 92, maatüki 93 lääneosa (1,69 ha), 96, 97, 98, 99, 100, 101, maatüki 102 põhjaosa (0,16 ha), 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 126, 128, 129, 130, 146, 147, 149 ja 150; tsooni nr 3 maatükke nr 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, maatüki 47 põhjaosa (17 ha), maatüki 50 põhjaosa (2,6 ha), maatüki 52 põhjaosa (3 ha), maatüki 53 põhjaosa (14 ha), 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60; tsooni nr 19 maatükke nr 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, maatüki 28 põhjaosa (1,36 ha), maatüki 29 põhjaosa (3,85 ha), 63, 69, 72, 73, 74 ja 75; tsooni nr 20 maatükke 18, 19, 20, 21, maatüki 27 põhjaosa (1,36 ha), maatüki 28 põhjaosa (2,04 ha), 31, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, maatüki 65 põhjaosa (0,85 ha), 67, 69, 70, 71, 75, 76, 77 ja 78; tsooni nr 22 maatükke nr 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39 ja 40 ning tsooni nr 24 maatükke 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47 ja 48 ning Molari omavalitsuse idaosa, mis hõlmab tsoone nr 5, 6 ja 7 tervikuna ning maatüki nr 8 idaosa (0,45 ha), ning tsooni nr 4 maatükke nr 9, 10, 11, 12, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 37, 39, 40, 44, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 60, 62, 63, 65 ja 68; tsooni nr 8 maatükke nr 29, 30, 31, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 176, 194, 197, 198, 201, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 211 ja 212; tsooni nr 9 maatükke nr 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 33, 34, 38, 39, 40, 44 ja 45 ning tsooni nr 10 maatükke 8, 13, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65 ja 72.

7.   Veiniviinamarjasordid

GARNACHA TINTA

MAZUELA – CARIÑENA

MAZUELA – SAMSÓ

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kogu territoorium on mägine ning mullastik koosneb paleosoikumi aegkonna, peamiselt devoni ja karboni ajastu kiltkivist. See on vanim Katalooniast leitud kiltkivipinnas, mis on seotud viinamarjakasvatusega. See väikse orgaanilise aine sisaldusega õhukese kihina paiknev muld tekib peamiselt kiltkivi – tuntud nimetusega llicorell või llicorella – lagunemisel, mille kihtide vahele tungivad viinapuude juured, mis otsivad vett ja toitaineid. See annab veinidele iseloomulikud mineraalidest tulenevad nüansid.

Kliima: suhteline eraldatus mere mõjust ja ühtlasi Sierra de Montsanti mäeaheliku pakutav kaitse külmade tuulte eest põhjas annavad sellele piirkonnale aasta keskmise temperatuuri 14–12 kraadi (Sierra de Montsanti mäeaheliku jalamil asuva piirkonna kõige madalamas osas) hoolimata päeva- ja öötemperatuuri märkimisväärsest kõikumisest. Eelkõige suvel võib minimaalne temperatuur öösiti olla vaid 12 kraadi, kuid keskpäeval võib temperatuur tõusta kuni 40 kraadini, kusjuures kivise mullakihi pealispinna temperatuur võib olla isegi kõrgem. Temperatuuri kõikumine soodustab järkjärgulist valmimist ja viinamarjade fenooliühendite soodsat arengut.

Vähene aastane sademete hulk (400–500 liitrit ruutmeetri kohta) ja loodetuuled, mis põhjustavad pinnaniiskuse kiiret aurustumist, ning maa geoloogiline koostis ja mulla eriline struktuur soodustavad viljade aeglast ja täielikku küpsemist viinapuudel, võimaldades vilju koristada selleks parimal ajal. Samas pidurdavad sellised kõvad mullad ja kuiv kliima üldjuhul viinapuude kasvu, mis omakorda teeb taime haigustele vähevastuvõtlikuks, tagades nõnda viinamarjade hea kvaliteedi.

Need looduslikud ja viinamarjaistandustele omased tegurid on veini „Priorat“ maitse, täidluse ja struktuuri jaoks väga olulised.

Nende tegurite tõttu on esimese saagikoristuse (valged, roosad ja punased) veinid selged ja säravad, erilise puuviljalõhna ja tuntavate mineraalainetest tulenevate nüanssidega, värske happesuse ning ühtlase järelmaitsega.

Teatavate veini „Priorat“ viinamarjade suur suhkrusisaldus annab liköörveinile iseloomulikud omadused. Nimetatud viinamarjadele iseloomulik suur suhkrusisaldus on ajalooliselt soodustanud suure alkoholisisalduse ja/või jääkmagususega toodete küllust. Viinamarjasortide, nagu „Garnacha“, järkjärguline valmimine võimaldab toota suure alkoholisisaldusega veine, mis säilitavad sordi komplekssuse ja värskuse.

Rancio veinid, mis saadakse tänu tammevaatides või klaasanumates toimuvale oksüdeerimisprotsessile jääksuhkruteta ja suure mineraalainete sisaldusega, omandavad kolmanda taseme lõhnad, sealhulgas kuivatatud puuviljade aroomi, ning iseloomuliku rubiinpunase ja terrakotavarjunditega pruuni värvuse.

Magusaid liköörveine valmistatakse suure suhkrusisaldusega viinamarjadest. Pärast seda, kui need veinid on saavutanud 8mahuprotsendilise naturaalse alkoholisisalduse, lisatakse neile veinialkoholi, kuni saavutatakse 15mahuprotsendiline alkoholisisaldus. Nendele veinidele on iseloomulik puhas välimus, kuivatatud puuviljade aroom, hea maitsestruktuur ja tuntav magusus.

Mistela veine valmistatakse veinivirdest, millele lisatakse looduslike suhkrute käärimise vältimiseks seitsme päeva jooksul transfeerprotsessi abil veinialkoholi, kuni saavutatakse 15mahuprotsendiline alkoholisisaldus. Nendele veinidele on iseloomulik lilleline värske puuviljalõhn, millel on tuntav vürtside nüanss.

Naturaalsed magusad veinid on toodetud suure suhkrusisaldusega virdest, mida on osaliselt kääritatud nii, et naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 7 mahuprotsenti, ja millele lisatakse veinialkoholi, et alkoholisisaldus oleks vähemalt 15 mahuprotsenti. Veini iseloomustab puuviljaline, vürtsikas lõhn, milles on kuivatatud puuviljade nüansse.

Viinapuude kasvatamine selle piirkonna mäenõlvadel ja järskudel kallakutel on raske, kulukas ning vähese saagikusega. Kuid just need tingimused võimaldavad toota kvaliteetseid, kontsentreeritud veine, millel on suur alkoholisisaldus, mis annab neile ainuomase peene ja õrna lõhna. Üleküpsenud viinamarjadest toodetud vein on valmistatud kuivatatud viinamarjadest või pikaks ajaks taime külge jäetud küpsetest viinamarjadest, et niiskus aurustuks ja tekiks naturaalse suhkru suur kontsentratsioon. Need veinid saadakse tänu suurele suhkrusisaldusele ja nende naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 15 mahuprotsenti, mida ei ole kunstlikult suurendatud. Neid iseloomustab kuivatatud puuviljade kolmanda taseme aroom ja maitsmisel hea struktuur.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Põhjused:

| — | Parem jälgitavus: veinide liikumise piiramine aitab tagada, et neid on võimalik identifitseerida. |
| --- | --- |

—

Parem jälgitavus: veinide liikumise piiramine aitab tagada, et neid on võimalik identifitseerida.

| — | Kvaliteedi vähenemise ohu vältimine: piirkonna villimisrajatised on kohandatud toote kvaliteedile ja kogusele. Veoaja lühendamise abil välditakse: kuumuse- ja valgusekahjustusi ning viivitusi. |
| --- | --- |

—

Kvaliteedi vähenemise ohu vältimine: piirkonna villimisrajatised on kohandatud toote kvaliteedile ja kogusele. Veoaja lühendamise abil välditakse: kuumuse- ja valgusekahjustusi ning viivitusi.

| — | Koht, kus villimine toimub, täidab tavaliselt päritolu kindlakstegemise eesmärki. Kui villimine toimuks nii piirkonnas kui ka sellest väljaspool, võib see vähendada tarbijate usaldust, kuna nad usuvad, et kvalifitseeritud päritolunimetusega hõlmatud veini tootmise kõik etapid toimuvad kaitse valdajate järelevalve all. |
| --- | --- |

—

Koht, kus villimine toimub, täidab tavaliselt päritolu kindlakstegemise eesmärki. Kui villimine toimuks nii piirkonnas kui ka sellest väljaspool, võib see vähendada tarbijate usaldust, kuna nad usuvad, et kvalifitseeritud päritolunimetusega hõlmatud veini tootmise kõik etapid toimuvad kaitse valdajate järelevalve all.

Piirkonnast väljaspool toimuvat villimist ei saa võrrelda villimisega, mis toimub piirkonnas, kuid muus käitises kui see, kus vein on valmistatud, sest:

| — | pakendamata veini vedamiseks piirkonnas tuleb taotleda luba; |
| --- | --- |

—

pakendamata veini vedamiseks piirkonnas tuleb taotleda luba;

| — | villimine võib toimuda ainult heakskiidetud veinitööstustes, mis vastavad teatavatele tehnilistele nõuetele; |
| --- | --- |

—

villimine võib toimuda ainult heakskiidetud veinitööstustes, mis vastavad teatavatele tehnilistele nõuetele;

| — | need veinitööstused võivad vastu võtta ainult kaitstud päritolunimetusega hõlmatud viinamarju, virdeid või veine ning toota ja villida kaitstud päritolunimetusega hõlmatud veine; |
| --- | --- |

—

need veinitööstused võivad vastu võtta ainult kaitstud päritolunimetusega hõlmatud viinamarju, virdeid või veine ning toota ja villida kaitstud päritolunimetusega hõlmatud veine;

| — | kuna määratletud piirkond on väike, saab veoaja hoida minimaalsena; |
| --- | --- |

—

kuna määratletud piirkond on väike, saab veoaja hoida minimaalsena;

| — | toode on kogu aeg oma mikrokliimas, mistõttu ei mõjuta seda muutused seoses temperatuuri ja kõrgusega merepinnast, mis võivad põhjustada nende enneaegset laagerdumist. |
| --- | --- |

—

toode on kogu aeg oma mikrokliimas, mistõttu ei mõjuta seda muutused seoses temperatuuri ja kõrgusega merepinnast, mis võivad põhjustada nende enneaegset laagerdumist.

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kõikidel pakenditüüpidel peab olema ühekordselt kasutatav garantiipitser või nummerdatud märgis, mis paigaldatakse veinitööstuses kohapeal.

Pudelitesse villitud veini märgisel peab olema traditsiooniline nimetus „Denominación de Origen Calificada Priorat“ (kvalifitseeritud päritolunimetus „Priorat“), mis on märgitud sama nähtavalt ja samal väljal nagu kohustuslikud andmed. Nimetus „Priorat“ tuleb märkida 4 mm kirjas ja väljend „Denominación de Origen“ (päritolunimetus) poole väiksemalt.

Lisaks peab märgisel olema esitatud villija või saatja omavalitsuse nimi või sihtnumber. Omavalitsust tähistavate märkide kõrgus võib olla kuni 3 mm, välja arvatud juhul, kui tähis vastab väiksemale geograafilisele üksusele ja sisaldab selle nime, mida võib kasutada.

Märgisel peab olema tähis „vino de finca“ koos päritolunimetusega, mille juurde see kuulub.

Märgistusel ei ole lubatud kasutada nimetusi „vino de vila de ...“, „paraje“, „viña clasificada ...“ ja „gran viña clasificada ...“, millele järgneb vastava väiksema geograafilise üksuse nimi nende toodete puhul, mis ei vasta kõnealuse tähise kasutamise nõuetele, milleks on:

| — | 100 % viinamarjadest on pärit sellest väiksemast geograafilisest üksusest; |
| --- | --- |

—

100 % viinamarjadest on pärit sellest väiksemast geograafilisest üksusest;

| — | selliste viinamarjade saagikus hektari kohta ei ületa kindlaid piirnorme; |
| --- | --- |

—

selliste viinamarjade saagikus hektari kohta ei ületa kindlaid piirnorme;

| — | viinapuude vanus ei ületa teatavaid piirnorme; |
| --- | --- |

—

viinapuude vanus ei ületa teatavaid piirnorme;

| — | tootmisel on vähemalt 60 % (suure klassifitseeritud viinamarjaistanduse veinide puhul 90 %) ulatuses kasutatud sorte „Mazuela“, „Garnacha tinta“, „Garnacha blanca“ või „Garnacha peluda“. |
| --- | --- |

—

tootmisel on vähemalt 60 % (suure klassifitseeritud viinamarjaistanduse veinide puhul 90 %) ulatuses kasutatud sorte „Mazuela“, „Garnacha tinta“, „Garnacha blanca“ või „Garnacha peluda“.

Link tootespetsifikaadile

http://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/PC-Priorat-DOQ-nov-21-control-de-canvis.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 6.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 341/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 341/22

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 341/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„ЛУКАНКА ТРОЯНСКА / LUKANKA TROYANSKA / ТРОЯНСКА ЛУКАНКА / TROYANSKA LUKANKA“

ELi nr: TSG-BG-02797 – 16.8.2021

Liikmesriik või kolmas riik: Bulgaaria

1.   Registreeritav nimetus

„Луканка Троянска / Lukanka Troyanska / Троянска луканка/ Troyanska lukanka“

2.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.2. lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.   Registreerimise alused

Registreerimise alused

3.1.   Kas toode:

Kas toode:

| ☒ | on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil; |
| --- | --- |

☒

on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil;

| ☐ | on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.
  „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ tootmine on seotud traditsioonilise tootmisviisiga, mille käigus tekib toote koostisaineks olevas lihas toimuvate mikrobioloogiliste, füüsikalis-keemiliste ja biokeemiliste protsesside tulemusel lõpptoote stabiilne värvus, hea struktuur ning meeldiv lõhn ja maitse. Toote kvaliteedi keskne tegur on mikrobioloogiline laagerdumine, mis algab vorsti (lukanka) kuivatamisega ja jätkub kogu tootmistsükli vältel, eriti esimestel laagerdumisetappidel.
  Laagerdumise vältel toimuvad mikrobioloogilised, biokeemilised ja füüsikalised protsessid ongi „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ iseloomulike organoleptiliste omaduste, st maitse- ja lõhnakoosluse ning konsistentsi peamised tegurid.
  Osaliselt annab iseloomuliku maitse ja lõhna ka nn külmsuitsutamine. |
| --- | --- |

☐

on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

„Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ tootmine on seotud traditsioonilise tootmisviisiga, mille käigus tekib toote koostisaineks olevas lihas toimuvate mikrobioloogiliste, füüsikalis-keemiliste ja biokeemiliste protsesside tulemusel lõpptoote stabiilne värvus, hea struktuur ning meeldiv lõhn ja maitse. Toote kvaliteedi keskne tegur on mikrobioloogiline laagerdumine, mis algab vorsti (lukanka) kuivatamisega ja jätkub kogu tootmistsükli vältel, eriti esimestel laagerdumisetappidel.

lukanka

Laagerdumise vältel toimuvad mikrobioloogilised, biokeemilised ja füüsikalised protsessid ongi „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ iseloomulike organoleptiliste omaduste, st maitse- ja lõhnakoosluse ning konsistentsi peamised tegurid.

Osaliselt annab iseloomuliku maitse ja lõhna ka nn külmsuitsutamine.

3.2.   Kas nimetus:

Kas nimetus:

| ☒ | on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta; |
| --- | --- |

☒

on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta;

| ☐ | väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.
  „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ populaarsuse tõttu on toode levinud laialdaselt kõikidesse riigi piirkondadesse ja seda on hakatud tootma tööstuslikult, järgides siiski retsepti ja tootmismeetodit. Toodet on hakatud kuivatama kliimaseadmega kuivatuskambrites, mis võimaldavad aastaringset, aastaajast ja piirkonnast sõltumatut tootmist. Nimetus „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ on saanud seega üldkäibivaks ning geograafiline piirkond ei mõjuta toote kvaliteeti ega omadusi.
  Nimetus „Troyanska“ ise tuleb Troyani linna nimest – seal hakkas toodet esmakordselt tootma ja tegi selle populaarseks Ilia Taslakov, kes oli üks Bulgaaria esimesi vorstitootjaid. 1883. aastal tõi ta Bulgaariasse esimesed hakklihamasinad. (Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva ja Magdalena Mladenova, „From the cusp of the 21st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria“. Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, lk 65). |
| --- | --- |

☐

väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

„Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ populaarsuse tõttu on toode levinud laialdaselt kõikidesse riigi piirkondadesse ja seda on hakatud tootma tööstuslikult, järgides siiski retsepti ja tootmismeetodit. Toodet on hakatud kuivatama kliimaseadmega kuivatuskambrites, mis võimaldavad aastaringset, aastaajast ja piirkonnast sõltumatut tootmist. Nimetus „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ on saanud seega üldkäibivaks ning geograafiline piirkond ei mõjuta toote kvaliteeti ega omadusi.

Nimetus „Troyanska“ ise tuleb Troyani linna nimest – seal hakkas toodet esmakordselt tootma ja tegi selle populaarseks Ilia Taslakov, kes oli üks Bulgaaria esimesi vorstitootjaid. 1883. aastal tõi ta Bulgaariasse esimesed hakklihamasinad. (Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva ja Magdalena Mladenova, „From the cusp of the 21st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria“. Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, lk 65).

4.   Kirjeldus

Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

„Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ on pressitud ning toorkuivatatud ja -suitsutatud lihatoode, mis on valmistatud tihedalt naturaal- või kunstsoolde pritsitud (jahutatud või külmutatud) veise- või pühvlihakklihast ja (jahutatud või külmutatud) seahakklihast, abiainetest ning looduslikest maitseainetest. Toode on pärast kesta eemaldamist kohe tarbitav.

Füüsikalised omadused – kuju ja mõõtmed

50–80 mm läbimõõduga sirged või veidi kumerad pressitud tükid; mõlemast otsast nööriga kinni seotud või klambriga suletud; pikkus 20–60 cm või viilutamiseks ette nähtud toodete puhul 90 cm.

Keemilised omadused

| — | Niiskussisaldus: ≤ 40 % kogumassist; |
| --- | --- |

—

Niiskussisaldus: ≤ 40 % kogumassist;

| — | koguvalk: ≥ 16,8 %; |
| --- | --- |

—

koguvalk: ≥ 16,8 %;

| — | sool: ≤ 5 %; |
| --- | --- |

—

sool: ≤ 5 %;

| — | pH: mitte vähem kui 5,2. |
| --- | --- |

—

pH: mitte vähem kui 5,2.

Organoleptilised omadused

Välimus ja värvus:

| — | kest: puhas, sile, ilma plekkide, defektide, liigse krobelisuse, rasvakondensaadi, täkete ja kestaaluste tühimiketa; värvuselt tumepunasest pruunikaspunaseni, kuiva valge hallitusega, mis ei ole tunginud kesta alla; kest ümbritseb tihedalt täidist. |
| --- | --- |

—

kest: puhas, sile, ilma plekkide, defektide, liigse krobelisuse, rasvakondensaadi, täkete ja kestaaluste tühimiketa; värvuselt tumepunasest pruunikaspunaseni, kuiva valge hallitusega, mis ei ole tunginud kesta alla; kest ümbritseb tihedalt täidist.

Lõikepind: ristlõike sisemus on ühtlase struktuuriga ja homogeenne.

Konsistents: tihke ja elastne.

Maitse ja lõhn: iseloomulik, meeldiv, mõõdukalt soolane; kasutatud maitseainete eripärane lõhn ja iseloomulik suitsulõhn, ilma muude maitsete ja lõhnadeta peale kasutatud maitseainete lõhna ja maitse.

Toodet „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ võib turustada tervelt või viilutatuna, vaakuumpakendis, tsellofaanis või gaasikeskkonda pakendatuna.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

„Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ valmistamiseks kasutatakse järgmisi tooraineid ja abiaineid.

Liha 100 kg tooraine (vorstisegu) kohta:

| — | (jahutatud või külmutatud) veise-/pühvliliha rasvasisaldusega kuni 15 %: 60 kg; |
| --- | --- |

—

(jahutatud või külmutatud) veise-/pühvliliha rasvasisaldusega kuni 15 %: 60 kg;

| — | (jahutatud või külmutatud) sealiha rasvasisaldusega kuni 10 %: 20 kg; |
| --- | --- |

—

(jahutatud või külmutatud) sealiha rasvasisaldusega kuni 10 %: 20 kg;

| — | (jahutatud või külmutatud) sealiha rasvasisaldusega kuni 50 %: 20 kg. |
| --- | --- |

—

(jahutatud või külmutatud) sealiha rasvasisaldusega kuni 50 %: 20 kg.

Veise-/pühvliliha ja sealiha pärineb tervest rümbast, välja arvatud seljatükk ja sisefilee, st puhas liha.

Maitseained (100 kg liha kohta):

| — | naturaalne must või valge pipar: 300 g; |
| --- | --- |

—

naturaalne must või valge pipar: 300 g;

| — | suhkur: 300 g. |
| --- | --- |

—

suhkur: 300 g.

Muu:

| — | sool: 2,3 kg; |
| --- | --- |

—

sool: 2,3 kg;

| — | kaaliumnitraat (E252): 100 g või naatriumnitraat (E251): 85 g; |
| --- | --- |

—

kaaliumnitraat (E252): 100 g või naatriumnitraat (E251): 85 g;

| — | antioksüdant – askorbiinhape (E300): 50 g. |
| --- | --- |

—

antioksüdant – askorbiinhape (E300): 50 g.

100 kg vorstiliha kohta tohib kasutada 20–50 g starterkultuure.

Starterkultuurid on optimaalne kombinatsioon üksikutest valitud Lactobacillus’e ja Micrococcus’e perekonna tüvedest ning mittepatogeensetest koagulaasnegatiivsetest Staphylococcus’e ja Pediococcus’e perekonna tüvedest, mille osakaalud varieeruvad. Starterkultuurid mõjutavad laagerdumist ja kuivamist, sest need mängivad rolli hapestamisel ning värvuse, maitse ja lõhna kujunemisel. Samuti hoiavad need ära soovimatu mikrofloora tekke.

Lactobacillus

Micrococcus

Staphylococcus

Pediococcus

Kest: naturaalsool (soolatud veise jämesoolest või lamba umbsoolest) või kunstsool läbimõõduga 50–80 mm.

Toidus kasutamiseks lubatud nöör või klambrid ja riputuskonksud.

Tootmismeetod

Toodet „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ valmistatakse veise- (pühvli-) ja sealihast, nagu on eespool märgitud. Pärast kontide ja kõõluste eemaldamist ja liha sortimist tükeldatakse liha käsitsi või masinaga. Tükeldatud liha kaalutakse retsepti järgi valmis ning seejärel valmistatakse vorstisegu ühel järgnevast kolmest viisist:

| — | peenestamine hakkmasinas ja segamine kutris; |
| --- | --- |

—

peenestamine hakkmasinas ja segamine kutris;

| — | peenestamine hakkmasinas ja segamine segistis; |
| --- | --- |

—

peenestamine hakkmasinas ja segamine segistis;

| — | peenestamine ja segamine kutris. |
| --- | --- |

—

peenestamine ja segamine kutris.

Peenestamise ja segamise ajal lisatakse retseptis ettenähtud kogustes kõik maitsestamis- ja soolamisained ning starterkultuur. Saadud vorstisegu surutakse seejärel masinaga veise jämesoolest või lamba umbsoolest valmistatud kesta või kunstsoolde. Kest seotakse mõlemast otsast nööriga kinni või suletakse klambritega. Täidetud vorstid „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ riputatakse vorstikärudele paigutatud puidust või metallist raamidele (varbadele). Vorste kuivatatakse ja nõrutatakse kaks kuni kolm päeva temperatuuril 8 °C (kui starterkultuure ei kasutata) kuni 24 °C (kui starterkultuure kasutatakse) ja 65–90 % suhtelise niiskuse juures ning viiakse siis kuivatuskambrisse.

Pärast kuivatamist ja nõrutamist vorstid „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ külmsuitsutatakse. See tehniline toiming leiab aset selleks ette nähtud külmsuitsutuskambrites 14–25 oС suitsu- ja õhutemperatuuri juures 2–24 tunni vältel, olenevalt sellest, millised on tehase suitsutuskambrid. Seejärel viiakse vorstid kuivatamisele. Vorste kuivatatakse maksimaalsel õhutemperatuuril 17 °C ja maksimaalselt 85 % suhtelise niiskuse juures loomuliku õhuvahetusega või kliimaseadmega kambrites. Kuivatamise ja laagerdamise käigus pressitakse vorste kaks kuni kolm korda lameda puidust, plastist või metallist pressiga. Tootmisjärelevalve teostaja otsustab vaatluse põhjal, millal on õige aeg vorste pressida. Vorstid pannakse esimest korda pressi alla siis, kui vorsti alumine ots ja pealispind on katsudes täiesti kuiv ning rasvaosakesed kummuvad kergelt kesta all. Järgmine pressimine toimub vastavalt tootmisjärelevalve teostaja otsusele. Iga pressimine kestab 12–24 tundi. Pressimiseks kasutatakse eri liiki mehaanilisi või hüdraulilisi presse. Rõhk, mida eri liiki pressidega avaldatakse, sõltub kuivusastmest, mida hindab tootmisjärelevalve teostaja. Kuivamise alguses on rõhk väiksem ning kuivamise lõppjärgus suurem. Pressimise ajal suurendab mehaaniline rõhk veidi toote temperatuuri. Koos kondensniiskusega tekitab see toote pealispinnale valge väärishallituse kihi.

o

„Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ tootmisprotsess kestab vähemalt 20 päeva ning jõuab lõpule siis, kui toode on omandanud iseloomuliku struktuuri ja konsistentsi.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

„Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ tootmisel kasutatakse traditsioonilisi tootmisvõtteid ning toode on seotud bulgaarlaste ajaloo ja identiteediga. See on osa mitmekesisest toorkuivatatud ja -suitsutatud lihatoodete valikust, mida on Bulgaarias aastakümneid toodetud.

„Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ käsitöönduslikku tootmismeetodit kasutati 19. sajandil ja 20. sajandi algul. Traditsiooniliselt tehti seda hooajaliselt looduslikes kuivatuskambrites, mis asusid soodsate ilmastikutingimustega mägipiirkondades, nagu Troyani linn.

Traditsiooniline tootmismeetod, mille eripära on kuivatamine ja suitsutamine, tegigi tootest Bulgaaria traditsioonilise eritoote. Kuivatamise ajal reguleeritakse teatavaid parameetreid (temperatuur ja niiskus). Tänu „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ populaarsusele ja looduslikke kuivatamistingimusi säilitavate kliimaseadmega kuivatuskambrite kasutuselevõtule on toodet hakatud valmistama kõikides riigi piirkondades ning tööstuslike meetoditega, kuid selle kvaliteeditunnuseid ja retsepti on tänapäevani muutumatuna alal hoitud. Pikaajaline kogemus on näidanud, et traditsioonilise meetodi ning väljakujunenud retsepti ja võttestiku kasutamine annab tulemuseks toorkuivatatud ja -suitsutatud lihatoote „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“, millel on kindel kuju ning eripärane maitse ja lõhn.

Toodet „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ hakati valmistama 19. sajandi keskel. Esimene tootmismeister oli Ilia Taslakov (1846–1942) Troyanist.

Hiljem oli 1909. aastal ilmunud rahvusvahelise kaubandus- ja tööstusalmanahhi andmetel Bulgaarias ametlikult registreeritud 58 vorstide pastarma ja sujuk tootjat ning 56 vorstide lukanka, sealhulgas „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ tootjat. (Tsachev, H. jt, „From the cusp of the 20st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria“, lk 66).

pastarma

sujuk

lukanka

„Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ koostise ja kvaliteedi nõuete esimene standard kehtestati 1958. aastal vorstide lukanka Bulgaaria riikliku standardina 2589-58. Selle kõrge kvaliteediga toote valmistamisviisi peamised põhimõtted ja standardid on kindlalt paika pandud.

lukanka

„Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ tootmismeetodit on kirjeldatud ka väljaannetes „Proizvodstvo i plasment na mesni produkti“ („Lihatoodete tootmine ja turustamine“), 1963, ning „Sbornik tehnologichni instruktsii za proizvodstvo ma mesni proizvedeniya“ („Lihatoodete valmistamise juhendid“), 1980, samuti tehnilises standardis 34-83 „Lukanka Troyanska“, Riiklik Agrotööstuse Ühing (NAPS), Sofia, 1983; viimases tehti koostises väike muudatus, mis ei mõjutanud toote organoleptilisi omadusi. Valmistamismeetod on püsinud läbi aegade muutumatuna.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---