# Uradni list C 315/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 315 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6519. avgust 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 315

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6519. avgust 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 315/01 | Začetek postopka (Zadeva M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTELE) (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 315/01

Začetek postopka (Zadeva M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTELE) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 315/02 | Menjalni tečaji eura — 18. avgust 2022 | 2 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 315/02

Menjalni tečaji eura — 18. avgust 2022

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 315/03 | Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 315/04 | Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 4 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 315/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10808 – BROOKFIELD / HOMESERVE PLC) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 315/06 | Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju | 7 |
| 2022/C 315/07 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 21 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2022/C 315/03

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

3

2022/C 315/04

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

4

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 315/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10808 – BROOKFIELD / HOMESERVE PLC) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 315/06

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

7

2022/C 315/07

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 315/1

---

Začetek postopka

(Zadeva M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTELE)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 315/01)

Dne 28. julij 2022 je Komisija odločila, da začne postopek glede zgoraj navedene zadeve, po ugotovitvi, da priglašena koncentracija sproža resne dvome o združljivosti s skupnim trgom. Začetek postopka odpira drugo fazo preiskave v zvezi s predlagano koncentracijo in ne posega v končno odločitev o zadevi. Odločba je v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št.139/2004 (1).

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlagane koncentracije.

Da bi bile pripombe v celoti upoštevane, jih mora Komisija prejeti najpozneje v 15 dneh po datumu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali pošti z navedbo sklicne številke M.10663 – ORANGE/VOO/BRUTELE na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 315/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 315/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. avgust 2022

(2022/C 315/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0178 |
| JPY | japonski jen | 137,17 |
| DKK | danska krona | 7,4389 |
| GBP | funt šterling | 0,84391 |
| SEK | švedska krona | 10,5903 |
| CHF | švicarski frank | 0,9683 |
| ISK | islandska krona | 140,50 |
| NOK | norveška krona | 9,8283 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,611 |
| HUF | madžarski forint | 405,13 |
| PLN | poljski zlot | 4,7240 |
| RON | romunski leu | 4,8808 |
| TRY | turška lira | 18,4095 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4617 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3118 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,9844 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6145 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4053 |
| KRW | južnokorejski won | 1 344,81 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,0004 |
| CNY | kitajski juan | 6,9060 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5215 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 092,62 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5536 |
| PHP | filipinski peso | 56,776 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,254 |
| BRL | brazilski real | 5,2326 |
| MXN | mehiški peso | 20,3130 |
| INR | indijska rupija | 81,0420 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0178

JPY

japonski jen

137,17

DKK

danska krona

7,4389

GBP

funt šterling

0,84391

SEK

švedska krona

10,5903

CHF

švicarski frank

0,9683

ISK

islandska krona

140,50

NOK

norveška krona

9,8283

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,611

HUF

madžarski forint

405,13

PLN

poljski zlot

4,7240

RON

romunski leu

4,8808

TRY

turška lira

18,4095

AUD

avstralski dolar

1,4617

CAD

kanadski dolar

1,3118

HKD

hongkonški dolar

7,9844

NZD

novozelandski dolar

1,6145

SGD

singapurski dolar

1,4053

KRW

južnokorejski won

1 344,81

ZAR

južnoafriški rand

17,0004

CNY

kitajski juan

6,9060

HRK

hrvaška kuna

7,5215

IDR

indonezijska rupija

15 092,62

MYR

malezijski ringit

4,5536

PHP

filipinski peso

56,776

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,254

BRL

brazilski real

5,2326

MXN

mehiški peso

20,3130

INR

indijska rupija

81,0420

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 19.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 315/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 315/3

---

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 315/03)

| Država članica | Francija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Limoges–Pariz (Orly) |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | od 4. marca 2023 do 3. marca 2027 |
| Rok za predložitev vlog in ponudb | 27. oktober 2022 do (12. ure po pariškem času) |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse ustrezne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Syndicat Mixte de l’Aéroport de Limoges-Bellegarde |
| 81 avenue de l’aéroport |
| 87100 Limoges |

Država članica

Francija

Zadevna proga

Limoges–Pariz (Orly)

Obdobje veljavnosti pogodbe

od 4. marca 2023 do 3. marca 2027

Rok za predložitev vlog in ponudb

27. oktober 2022 do (12. ure po pariškem času)

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse ustrezne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Syndicat Mixte de l’Aéroport de Limoges-Bellegarde

81 avenue de l’aéroport

87100 Limoges

tel. +33 555433025

Elektronska pošta: direction@smalb-aeroport.fr

ali s profilom kupca SMALB na platformi: https://www.e-marchespublics.com

---

| 19.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 315/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 315/4

---

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 315/04)

| Država članica | Francija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Limoges–Lyon (Saint-Exupéry) |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | od 4. marca 2023 do 3. marca 2027 |
| Rok za predložitev vlog in ponudb | 27. oktober 2022 do 12. ure po pariškem času |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse ustrezne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Syndicat Mixte de l’Aéroport de Limoges-Bellegarde |
| 81 avenue de l’aéroport |
| 87 100 Limoges |
| FRANCE |

Država članica

Francija

Zadevna proga

Limoges–Lyon (Saint-Exupéry)

Obdobje veljavnosti pogodbe

od 4. marca 2023 do 3. marca 2027

Rok za predložitev vlog in ponudb

27. oktober 2022 do 12. ure po pariškem času

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse ustrezne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Syndicat Mixte de l’Aéroport de Limoges-Bellegarde

81 avenue de l’aéroport

87 100 Limoges

FRANCE

tel. +33 555433025

Elektronska pošta: direction@smalb-aeroport.fr

ali s profilom kupca SMALB na platformi: https://www.e-marchespublics.com

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 19.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 315/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 315/5

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10808 – BROOKFIELD / HOMESERVE PLC)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 315/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Hestia Bidco Limited („Hestia“, Kanada), ki je pod nadzorom podjetja Brookfield Asset Management Inc. („Brookfield“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Hestia Bidco Limited („Hestia“, Kanada), ki je pod nadzorom podjetja Brookfield Asset Management Inc. („Brookfield“, Kanada),

| — | HomeServe plc („HomeServe“, ZK). |
| --- | --- |

—

HomeServe plc („HomeServe“, ZK).

Podjetje Hestia pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem HomeServe. Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | podjetje Brookfield je globalni upravljavec premoženja, ki nadzoruje več portfeljskih družb, vključno z družbo Thermondo, ki je podjetje s sedežem v Nemčiji, specializirano za namestitev grelnikov, naprav za prezračevanje in klimatizacijo (v nadaljnjem besedilu: HVAC) ter toplotnih črpalk, |
| --- | --- |

—

podjetje Brookfield je globalni upravljavec premoženja, ki nadzoruje več portfeljskih družb, vključno z družbo Thermondo, ki je podjetje s sedežem v Nemčiji, specializirano za namestitev grelnikov, naprav za prezračevanje in klimatizacijo (v nadaljnjem besedilu: HVAC) ter toplotnih črpalk,

| — | Podjetje HomeServe ponuja storitve za HVAC in montiranje toplotnih črpalk na domu. Ponuja tudi pomoč za vzdrževanje na domu in nujno pomoč (predvsem v zvezi z vodovodnimi instalacijami, ogrevanjem in električno napeljavo), pomoč pri zahtevkih v zvezi z zavarovanjem doma ter spletno tržnico za pomoč lastnikom domovanj pri iskanju lokalnih obrtnikov na zahtevo za pomoč pri popravilih in izboljšavah na domu. V EU je podjetje HomeServe dejavno v Belgiji, Franciji, Nemčiji, Italiji, na Malti, na Portugalskem in v Španiji. |
| --- | --- |

—

Podjetje HomeServe ponuja storitve za HVAC in montiranje toplotnih črpalk na domu. Ponuja tudi pomoč za vzdrževanje na domu in nujno pomoč (predvsem v zvezi z vodovodnimi instalacijami, ogrevanjem in električno napeljavo), pomoč pri zahtevkih v zvezi z zavarovanjem doma ter spletno tržnico za pomoč lastnikom domovanj pri iskanju lokalnih obrtnikov na zahtevo za pomoč pri popravilih in izboljšavah na domu. V EU je podjetje HomeServe dejavno v Belgiji, Franciji, Nemčiji, Italiji, na Malti, na Portugalskem in v Španiji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10808 – BROOKFIELD / HOMESERVE PLC

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 19.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 315/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 315/7

---

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2022/C 315/06)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Rivierenland“

PDO-NL-02774

Datum vloge: 10. junija 2021

1.   Ime za registracijo

Rivierenland

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 9. | Gazirano biser vino |
| --- | --- |

9.

Gazirano biser vino

| 15. | Vino iz sušenega grozdja |
| --- | --- |

15.

Vino iz sušenega grozdja

4.   Opis vina

1.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: rdeče vino, suho, zelo sadno

Sorte vinske trte: rdeče sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: temno rdeča |
| --- | --- |

Barva: temno rdeča

| | Vonj: sadne arome po rdečem jagodičevju |
| --- | --- |

Vonj: sadne arome po rdečem jagodičevju

| | Okus: po rdečem sadju, začimben z blago taninsko strukturo |
| --- | --- |

Okus: po rdečem sadju, začimben z blago taninsko strukturo

Analitske lastnosti: vsebnost sladkorja od 0 do 9 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 59,91 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

59,91 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: rdeče vino, suho, starano v lesenih sodih

Sorte vinske trte: rdeče sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: temno rdeča |
| --- | --- |

Barva: temno rdeča

| | Vonj: intenzivne arome zrelega temnega sadja, ki jo dopolnjujejo začimbne note popra, klinčkov, lovorja in tobaka |
| --- | --- |

Vonj: intenzivne arome zrelega temnega sadja, ki jo dopolnjujejo začimbne note popra, klinčkov, lovorja in tobaka

| | Okus: izrazito sadne arome črnega sadja, polna taninska struktura s pridihom začimb |
| --- | --- |

Okus: izrazito sadne arome črnega sadja, polna taninska struktura s pridihom začimb

Analitske lastnosti:

| | vsebnost sladkorja od 0 do 6 gramov/liter |
| --- | --- |

vsebnost sladkorja od 0 do 6 gramov/liter

| | Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 53,26 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

53,26 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: belo vino, suho, sadno

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora in rdeče sorte pri belih vinih iz rdečega grozdja (delež se spreminja iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: rumena (včasih z barvnim nadihom pri belih vinih iz rdečega grozdja) |
| --- | --- |

Barva: rumena (včasih z barvnim nadihom pri belih vinih iz rdečega grozdja)

| | Vonj: po jabolkih, rahlo karamelni, s pookusom po rdečem sadju |
| --- | --- |

Vonj: po jabolkih, rahlo karamelni, s pookusom po rdečem sadju

| | Okus: sveža cvetica, nežen okus po jabolkih, hruškah in agrumih ter prijetno grenkobo na koncu |
| --- | --- |

Okus: sveža cvetica, nežen okus po jabolkih, hruškah in agrumih ter prijetno grenkobo na koncu

Analitske lastnosti:

| | vsebnost sladkorja od 0 do 9 gramov/liter |
| --- | --- |

vsebnost sladkorja od 0 do 9 gramov/liter

| | Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 79,89 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

79,89 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: belo vino, suho, starano v lesenih sodih

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora in rdeče sorte pri belih vinih iz rdečega grozdja blanc de noir (delež se spreminja iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: rumena do oranžna |
| --- | --- |

Barva: rumena do oranžna

| | Vonj: po zrelem tropskem sadju, cvetlični z nežnimi lesnimi notami |
| --- | --- |

Vonj: po zrelem tropskem sadju, cvetlični z nežnimi lesnimi notami

| | Okus: zrelo rumeno tropsko sadje, polnega telesa, ki ga podpirajo lesne arome in se konča z dolgim pookusom |
| --- | --- |

Okus: zrelo rumeno tropsko sadje, polnega telesa, ki ga podpirajo lesne arome in se konča z dolgim pookusom

Analitske lastnosti:

| | vsebnost sladkorja od 0 do 9 gramov/liter |
| --- | --- |

vsebnost sladkorja od 0 do 9 gramov/liter

| | Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 66,58 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

66,58 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: belo vino, polsladko, sadno

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora in rdeče sorte pri belih vinih iz rdečega grozdja blanc de noir (delež se spreminja iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: svetlo rumena |
| --- | --- |

Barva: svetlo rumena

| | Vonj: intenzivna cvetica |
| --- | --- |

Vonj: intenzivna cvetica

| | Okus: nežen okus zrelega tropskega sadja, suhih marelic in agrumov |
| --- | --- |

Okus: nežen okus zrelega tropskega sadja, suhih marelic in agrumov

Analitske lastnosti:

| | vsebnost sladkorja od 12 do 45 gramov/liter |
| --- | --- |

vsebnost sladkorja od 12 do 45 gramov/liter

| | Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 79,89 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

79,89 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: sladko vino

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora in rdeče sorte pri belih vinih iz rdečega grozdja blanc de noir (delež se spreminja iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: prefinjeno zlato rumeno desertno vino |
| --- | --- |

Barva: prefinjeno zlato rumeno desertno vino

| | Vonj: intenzivna cvetica |
| --- | --- |

Vonj: intenzivna cvetica

| | Okus: nežen okus zrelega tropskega sadja, suhih marelic in agrumov, pa tudi ananasa in ličija ter začimb |
| --- | --- |

Okus: nežen okus zrelega tropskega sadja, suhih marelic in agrumov, pa tudi ananasa in ličija ter začimb

Analitske lastnosti:

| | vsebnost sladkorja več kot 45 gramov/liter |
| --- | --- |

vsebnost sladkorja več kot 45 gramov/liter

| | Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 86,54 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

86,54 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: vino rosé, suho, zelo sadno

Sorte vinske trte: rdeče sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: bledo rožnata |
| --- | --- |

Barva: bledo rožnata

| | Vonj: po malinah in poletnem jagodičevju, rahlo začimben |
| --- | --- |

Vonj: po malinah in poletnem jagodičevju, rahlo začimben

| | Okus: sadno vino z aromami po malinah, jagodah in poletnem jagodičevju, z osvežujočim pookusom |
| --- | --- |

Okus: sadno vino z aromami po malinah, jagodah in poletnem jagodičevju, z osvežujočim pookusom

Analitske lastnosti:

| | vsebnost sladkorja od 0 do 9 gramov/liter |
| --- | --- |

vsebnost sladkorja od 0 do 9 gramov/liter

| | Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 79,89 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

79,89 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8.   VINO KATEGORIJE 5 Kakovostno peneče vino, vrsta vina: peneče belo vino, sadno

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora in rdeče sorte pri belih vinih iz rdečega grozdja blanc de noir (delež se spreminja iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: svetlo rumena |
| --- | --- |

Barva: svetlo rumena

| | Vonj: po zrelem rumenem sadju |
| --- | --- |

Vonj: po zrelem rumenem sadju

| | Okus: nežno peneč, polnega telesa z aromami po zrelem rumenem sadju |
| --- | --- |

Okus: nežno peneč, polnega telesa z aromami po zrelem rumenem sadju

Analitske lastnosti:

| | vsebnost sladkorja od 0 do 24 gramov/liter |
| --- | --- |

vsebnost sladkorja od 0 do 24 gramov/liter

| | Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 79,89 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

79,89 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9.   VINO KATEGORIJE 5 Kakovostno peneče vino, vrsta vina: peneče vino rosé, sadno

Sorte vinske trte: rdeče sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: bledo rožnata |
| --- | --- |

Barva: bledo rožnata

| | Vonj: po zrelem, rdečem sadju |
| --- | --- |

Vonj: po zrelem, rdečem sadju

| | Okus: nežno peneč, polnega telesa z aromami po svežem rdečem sadju |
| --- | --- |

Okus: nežno peneč, polnega telesa z aromami po svežem rdečem sadju

Analitske lastnosti:

| | vsebnost sladkorja od 0 do 24 gramov/liter |
| --- | --- |

vsebnost sladkorja od 0 do 24 gramov/liter

| | Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 79,89 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

79,89 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10.   VINO KATEGORIJE 9 Gazirano biser vino, vrsta vina: belo biser vino, sadno

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora in rdeče sorte pri belih vinih iz rdečega grozdja blanc de noir (delež se spreminja iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: bledo rumena |
| --- | --- |

Barva: bledo rumena

| | Vonj: po belem sadju, cvetlični |
| --- | --- |

Vonj: po belem sadju, cvetlični

| | Okus: sadno biser vino z aromami po zelenih jabolkih, divjih breskvah in cvetovih z diskretnimi notami muškatnega oreščka |
| --- | --- |

Okus: sadno biser vino z aromami po zelenih jabolkih, divjih breskvah in cvetovih z diskretnimi notami muškatnega oreščka

Analitske lastnosti:

| | vsebnost sladkorja od 5 do 24 gramov/liter |
| --- | --- |

vsebnost sladkorja od 5 do 24 gramov/liter

| | Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 79,89 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

79,89 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11.   VINO KATEGORIJE 9 Gazirano biser vino, vrsta vina: biser vino rosé, zelo sadno

Sorte vinske trte: rdeče sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: bledo rožnata |
| --- | --- |

Barva: bledo rožnata

| | Vonj: po malinah in poletnem jagodičevju |
| --- | --- |

Vonj: po malinah in poletnem jagodičevju

| | Okus: sadno biser vino z aromami po malinah, jagodah in poletnem jagodičevju |
| --- | --- |

Okus: sadno biser vino z aromami po malinah, jagodah in poletnem jagodičevju

Analitske lastnosti:

| | vsebnost sladkorja od 5 do 24 gramov/liter |
| --- | --- |

vsebnost sladkorja od 5 do 24 gramov/liter

| | Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 79,89 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

79,89 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12.   VINO KATEGORIJE 9 Gazirano biser vino, vrsta vina: rdeče biser vino, zelo sadno

Sorte vinske trte: rdeče sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: svetlo rdeča |
| --- | --- |

Barva: svetlo rdeča

| | Vonj: po poletnem sadju, aromatičen |
| --- | --- |

Vonj: po poletnem sadju, aromatičen

| | Okus: rahlo peneč, po svežem poletnem sadju, nizek delež alkohola Aromatično vino z malo taninov. Zelo primerno kot aperitiv ali desertno vino. |
| --- | --- |

Okus: rahlo peneč, po svežem poletnem sadju, nizek delež alkohola Aromatično vino z malo taninov. Zelo primerno kot aperitiv ali desertno vino.

Analitske lastnosti:

| | vsebnost sladkorja od 25 do 150 gramov/liter |
| --- | --- |

vsebnost sladkorja od 25 do 150 gramov/liter

| | Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 93,20 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7

Najnižja vsebnost skupnih kislin

93,20 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13.   VINO KATEGORIJE 15 Vino iz sušenega grozdja, vrsta vina: sladko vino, belo

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

| | Barva: zlatorumena |
| --- | --- |

Barva: zlatorumena

| | Vonj: po kandiranem belem in tropskem sadju |
| --- | --- |

Vonj: po kandiranem belem in tropskem sadju

| | Okus: nežne arome po zrelem tropskem in sušenem sadju, uravnotežene s kislinami |
| --- | --- |

Okus: nežne arome po zrelem tropskem in sušenem sadju, uravnotežene s kislinami

Analitske lastnosti:

| | vsebnost sladkorja od 100 do 250 gramov/liter |
| --- | --- |

vsebnost sladkorja od 100 do 250 gramov/liter

| | Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 106,51 miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

106,51 miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

1.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: rdeče vino, suho, zelo sadno

Posebni enološki postopki

| — | Vrenje na kožicah vsaj štiri dni |
| --- | --- |

—

Vrenje na kožicah vsaj štiri dni

| — | Popolno jabolčno-mlečnokislinsko vrenje |
| --- | --- |

—

Popolno jabolčno-mlečnokislinsko vrenje

2.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: rdeče vino, suho, starano v lesenih sodih

Posebni enološki postopki

| — | Vrenje na kožicah vsaj štiri dni |
| --- | --- |

—

Vrenje na kožicah vsaj štiri dni

| — | Staranje v lesenih sodih vsaj devet mesecev |
| --- | --- |

—

Staranje v lesenih sodih vsaj devet mesecev

| — | Popolno jabolčno-mlečnokislinsko vrenje |
| --- | --- |

—

Popolno jabolčno-mlečnokislinsko vrenje

3.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: belo vino, suho, sadno

Posebni enološki postopki

| — | Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka) |
| --- | --- |

—

Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

| — | Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja |
| --- | --- |

—

Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja

4.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: belo vino, suho, starano v lesenih sodih

Posebni enološki postopki

| — | Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka) |
| --- | --- |

—

Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

| — | Najmanj tri mesece staranja v lesenih sodih za vsaj 50 % količine |
| --- | --- |

—

Najmanj tri mesece staranja v lesenih sodih za vsaj 50 % količine

| — | Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja |
| --- | --- |

—

Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja

5.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: belo vino, polsladko, sadno

Posebni enološki postopki

| — | Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka) |
| --- | --- |

—

Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

| — | Zgodnja ustavitev vrenja z ohlajanjem in/ali filtracijo |
| --- | --- |

—

Zgodnja ustavitev vrenja z ohlajanjem in/ali filtracijo

| — | Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja |
| --- | --- |

—

Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja

6.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: vino rosé, suho, zelo sadno

Posebni enološki postopki

| — | Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka) |
| --- | --- |

—

Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

| — | Hladna maceracija na kožicah za ekstrakcijo rožnate barve |
| --- | --- |

—

Hladna maceracija na kožicah za ekstrakcijo rožnate barve

7.   VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: sladko vino

Posebni enološki postopki

| — | Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka) |
| --- | --- |

—

Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

| — | Pri ledenem vinu mora biti grozdje zamrznjeno na prostem (pri najmanj –7 °C), zato mora biti potrgano in predelano popolnoma zamrznjeno, da voda iz grozdja ne pride v vino. |
| --- | --- |

—

Pri ledenem vinu mora biti grozdje zamrznjeno na prostem (pri najmanj –7 °C), zato mora biti potrgano in predelano popolnoma zamrznjeno, da voda iz grozdja ne pride v vino.

| — | Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja |
| --- | --- |

—

Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja

8.   VINO KATEGORIJE 5 Kakovostno peneče vino, vrsta vina: peneče belo, sadno

Posebni enološki postopki

| — | Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka) |
| --- | --- |

—

Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

| — | Stiskanje celih grozdov z največjim donosom 64 % |
| --- | --- |

—

Stiskanje celih grozdov z največjim donosom 64 %

| — | Sekundarno vrenje v steklenici po tradicionalni metodi |
| --- | --- |

—

Sekundarno vrenje v steklenici po tradicionalni metodi

| — | Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja |
| --- | --- |

—

Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja

9.   VINO KATEGORIJE 5 Kakovostno peneče vino, vrsta vina: peneče vino rosé, zelo sadno

Posebni enološki postopki

| — | Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka) |
| --- | --- |

—

Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

| — | Hladna maceracija na kožicah za ekstrakcijo rožnate barve |
| --- | --- |

—

Hladna maceracija na kožicah za ekstrakcijo rožnate barve

| — | Sekundarno vrenje v steklenici z uporabo tradicionalne metode |
| --- | --- |

—

Sekundarno vrenje v steklenici z uporabo tradicionalne metode

10.   VINO KATEGORIJE 9 Gazirano biser vino, vrsta vina: belo biser vino, sadno

Posebni enološki postopki

| — | Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka) |
| --- | --- |

—

Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

| — | Največ 2,5 bara CO2 v steklenici |
| --- | --- |

—

Največ 2,5 bara CO2 v steklenici

| — | Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja |
| --- | --- |

—

Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja

11.   VINO KATEGORIJE 9 Gazirano biser vino, vrsta vina: biser vino rosé, zelo sadno

Posebni enološki postopki

| — | Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka) |
| --- | --- |

—

Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

| — | Hladna maceracija na kožicah za ekstrakcijo roza barve |
| --- | --- |

—

Hladna maceracija na kožicah za ekstrakcijo roza barve

| — | Največ 2,5 bara CO2 v steklenici |
| --- | --- |

—

Največ 2,5 bara CO2 v steklenici

12.   VINO KATEGORIJE 9 Gazirano biser vino, vrsta vina: rdeče biser vino, zelo sadno

Posebni enološki postopki

| — | Hladno vrenje pri temperaturi pod 18 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka) |
| --- | --- |

—

Hladno vrenje pri temperaturi pod 18 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

| — | Največ 2,5 bara CO2 v steklenici |
| --- | --- |

—

Največ 2,5 bara CO2 v steklenici

13.   VINO KATEGORIJE 15 Vino iz sušenega grozdja, vrsta vina: sladko vino

Posebni enološki postopki

| — | Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka) |
| --- | --- |

—

Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

| — | Vino je pridobljeno iz grozdja, ki je bilo delno dehidrirano (sušeno na soncu ali v senci). Zato ima mošt iz tega grozdja brez obogatitve najmanjši delež potencialnega alkohola 16 % (ali vsaj 272 gramov sladkorja/liter). |
| --- | --- |

—

Vino je pridobljeno iz grozdja, ki je bilo delno dehidrirano (sušeno na soncu ali v senci). Zato ima mošt iz tega grozdja brez obogatitve najmanjši delež potencialnega alkohola 16 % (ali vsaj 272 gramov sladkorja/liter).

(b.)   Največji donosi

| 1. | Cabernet blanc
  50 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

50 hektolitrov na hektar

| 2. | Johanniter
  60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

2.

60 hektolitrov na hektar

| 3. | Merzling
  60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

3.

60 hektolitrov na hektar

| 4. | Muscaris
  50 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

4.

50 hektolitrov na hektar

| 5. | Sauvignac
  50 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

5.

50 hektolitrov na hektar

| 6. | Solaris
  60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

6.

60 hektolitrov na hektar

| 7. | Cabernet cantor
  40 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

7.

40 hektolitrov na hektar

| 8. | Cabernet cortis
  40 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

8.

40 hektolitrov na hektar

| 9. | Cabaret noir
  40 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

9.

40 hektolitrov na hektar

| 10. | Monarch
  40 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

10.

40 hektolitrov na hektar

| 11. | Pinotin
  40 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

11.

40 hektolitrov na hektar

| 12. | Regent
  40 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

12.

40 hektolitrov na hektar

| 13. | Souvignier gris
  60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

13.

60 hektolitrov na hektar

| 14. | Villaris
  60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

14.

60 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje porekla „Rivierenland“ zajema sosednje območje med rekami, ki tečejo iz Nemčije in Limburga v pokrajino Gelderland in naprej do Gorinchema, kjer rečna in peščena glina prehaja v šotišče, in vzdolž teh rek. Geografsko območje „Rivierenland“ je določeno večinoma na podlagi rek, ki tečejo skozenj. Zunanje meje območja segajo do 5 km zračne linije čez reko, merjeno od sredine reke. Območje na severu omejujejo (od vzhoda proti zahodu) reke Oude IJssel, IJssel, Nederrijn in Lek, na vzhodu pa kopenska meja z Nemčijo med krajema Gendringen in Bredeweg. Na jugu območje omejujeta deželna meja z Limburgom – med krajema Bredeweg in Molenhoek – in deželna meja s Severnim Brabantom do kraja Heusden, ki poteka vzdolž struge reke Maas. Zahodno mejo določata kanal Heusden in zajezeni del reke Maas proti Woudrichemu, ki leži na reki Waal. Od Woudrichema poteka meja pokrajine Gelderland čez reko Linge proti reki Lek na severu območja ZOP „Rivierenland“.

7.   Glavne sorte vinske trte

Cabaret noir N (VB 91-26-4)

Cabernet blanc B (VB 91-26-1)

Cabernet cantor N

Cabernet cortis

Johanniter B

Merzling B

Monarch

Muscaris B

Pinotin N

Regent N

Sauvignac B (Cal 6-04)

Solaris

Souvignier gris

Villaris B

8.   Opis povezave

| 8.1 | Vinorodni prostor – vsi vplivi na trto v vinogradu – ima velik vpliv na kakovost vina. Na razmejenem geografskem območju „Rivierenland“ vsi vidiki vinorodnega prostora – podnebje, lega, tla, upravljanje vinogradov, izbira sort in enološki postopek – prispevajo h kakovosti vin vseh štirih kategorij (1. vino, 5. kakovostno peneče vino, 9. gazirano biser vino in 15. vino iz sušenega grozdja). |
| --- | --- |

8.1

Podnebje

Zaradi severne lege območja „Rivierenland“ se obdobje zorenja podaljša v september in oktober. Zato grozdje zori pri zmernih dnevnih in nizkih nočnih temperaturah. Hladne noči omogočajo zelo postopno razgradnjo kislin, kar grozdju omogoča dolgotrajno zorenje in doseganje optimalne fenolne zrelosti. V teh podnebnih razmerah nastajajo značilna vina hladnega podnebja z ZOP „Rivierenland“ z veliko primarnimi sadnimi aromami in prijetnimi, svežimi kislinami.

Lega

Lega območja – na zavetrni (suhi) strani grebena gričev med Utrechtom in Veluwejem – pomeni, da je količina padavin v primerjavi z okoliškimi regijami zmerna. Ta lega v kombinaciji z odprtimi ravnicami s polderji in vodnimi površinami zagotavlja tudi nadpovprečno močan veter v primerjavi z regijami na severu in jugu območja. Ta veter omogoča optimalno prezračevanje vinogradov, kar pomeni, da se listna stena hitro posuši, zlasti po padavinah (ki so že tako zmerne). S tem se zmanjša tveganje za razvoj glivic, grozdje pa ostane zdravo in kakovostno. To omogoča podaljšanje obdobja zorenja grozdja – ni potrebe po prisilni trgatvi – in pomeni, da lahko grozdje ostane na trti do jeseni (september/oktober), da doseže optimalno fiziološko zrelost.

Tla

S hranili in minerali bogata rečna tla na območju „Rivierenland“ omogočajo optimalno rast, ki je idealna za pridelavo sadja in zelo primerna za poudarjanje primarnih arom grozdja. Rečna tla imajo visoko sposobnost zadrževanja vode in oskrbujejo dovolj vode tudi v sušnih obdobjih. Tako lahko trta v sušnih obdobjih absorbira dovolj hranil in nadaljuje fotosintezo. To spodbuja nastajanje sladkorjev in zorenje primarnih arom, ki so tako značilne za vina z ZOP „Rivierenland“.

Upravljanje vinogradov

Na območju „Rivierenland“ imajo vinogradniki ključno vlogo pri zagotavljanju optimalnega zorenja grozdja z ustreznim upravljanjem svojih vinogradov. Upravljanje tal (obdelava in sajenje v vrstah za dobro sestavo tal in ravnotežje vode) in listne stene (pletev listov v območju grozdov, zelena trgatev, obrezovanje itd.), majhen donos in določitev optimalnega časa trgatve omogočajo optimalno alkoholno in fenolno zrelost grozdja.

Primeri vpliva človekovega delovanja na vsa vina so:

| — | „mehko obrezovanje“, ki se izvaja pozimi in je pomembno za ohranjanje zdrave trte. Med obrezovanjem se zmanjša število brstov, kar pripomore k rasti zrelega grozdja (trta ni preobremenjena, zato je vino kakovostno), |
| --- | --- |

—

„mehko obrezovanje“, ki se izvaja pozimi in je pomembno za ohranjanje zdrave trte. Med obrezovanjem se zmanjša število brstov, kar pripomore k rasti zrelega grozdja (trta ni preobremenjena, zato je vino kakovostno),

| — | uporaba zelene trgatve (odstranjevanje grozdičev), da se zagotovi, da lahko trta vsak grozd nahrani dovolj, da doseže ustrezno zrelost, kar izboljša zrelost grozdja, |
| --- | --- |

—

uporaba zelene trgatve (odstranjevanje grozdičev), da se zagotovi, da lahko trta vsak grozd nahrani dovolj, da doseže ustrezno zrelost, kar izboljša zrelost grozdja,

| — | pletev listov za hitrejše sušenje grozdov, da se čim bolj prepreči nastanek plesni in da se razvijejo bolj ohlapni grozdi, ki se bolje sušijo in imajo bolj zdravo grozdje, |
| --- | --- |

—

pletev listov za hitrejše sušenje grozdov, da se čim bolj prepreči nastanek plesni in da se razvijejo bolj ohlapni grozdi, ki se bolje sušijo in imajo bolj zdravo grozdje,

| — | pravi čas trgatve, ki se določi z merjenjem kombinacije sladkorja/kislin in arome, v povezavi z natančno vremensko napovedjo in dobro sliko stanja grozdja. Vsi ti dejavniki se upoštevajo pri odločanju o času trgatve (trgatev optimalno zrelega grozdja). |
| --- | --- |

—

pravi čas trgatve, ki se določi z merjenjem kombinacije sladkorja/kislin in arome, v povezavi z natančno vremensko napovedjo in dobro sliko stanja grozdja. Vsi ti dejavniki se upoštevajo pri odločanju o času trgatve (trgatev optimalno zrelega grozdja).

8.2   Izbor sort vinske trte

Sorte vinske trte, ki se uporabljajo na območju „Rivierenland“, so zaradi večje odpornosti proti glivičnim boleznim in nekoliko zgodnejšega zorenja primerne za bolj vlažno severno podnebje, kar omogoča trajnostno gojenje. Odpornost proti boleznim omogoča podaljšanje obdobja zorenja in zmanjšanje uporabe fungicidov. To spodbuja splošno ekologijo vinograda, zdravje trt ter kakovost grozdja in vina.

Vinifikacija

Enološki postopki se osredotočajo na ohranjanje primarnih arom in svežih kislin.

Podrobnosti za druge kategorije vina (razen kategorije vino)

-   Kakovostno peneče vino

Osnovno vino za kakovostno peneče vino ima enake organoleptične lastnosti kot kategorija vino (enako svežino in sadni okus, ki izhajata iz prepleta tal, podnebja in človeškega dejavnika). Poleg tega njegove lastnosti izhajajo iz predelave osnovnega vina v peneče vino (po tradicionalni metodi), s katero vino dobi elegantno peno. Vino ima nadpritisk najmanj 3,5 bara. Cuvée, ki se uporablja za kakovostno peneče vino, ima največji delež skupnega alkohola 11 %.

-   Gazirano biser vino

Tudi osnovno vino za gazirano biser vino ima enake organoleptične lastnosti kot kategorija vino (enako svežino in sadni okus, ki izhajata iz prepleta tal, podnebja in človeškega delovanja). Prav tako ima lastnosti, ki so posledica dodajanja CO2 za pridobitev mehurčkov. Gazirano biser vino ima najmanjši delež dejanskega alkohola 7 % in nadpritisk največ 2,5 bara. To je sveže in zelo sadno poletno vino.

-   Vino iz sušenega grozdja

Daljše zorenje grozdja, ki se nato suši vsaj dva tedna, je ključni korak, ki vinu iz sušenega grozdja daje koncentracijo sladkorjev in arom. S hladnim vrenjem se pridobi vino z najmanjšim deležem dejanskega alkohola 9,4 %. Koncentracija arom v tem sadnem vinu izhaja iz prepleta tal, podnebja in človeškega dejavnika. Predvsem skrbnost proizvajalcev tega desertnega vina je tista, ki mu daje poln okus.

Povzetek

Vplivi vinorodnega prostora, izbor sort vinske trte in enološki postopki vplivajo na vse kategorije vina, proizvedenega na območju „Rivierenland“. Grozdje za vsa vina iz kategorije vino je optimalno alkoholno in fenolno zrelo, kar daje belim vinom in vinom rosé zelo sadno aromo in sveže kisline. Poleg tega obstajajo močna rdeča vina z mehkim pookusom, ki so zaradi enološkega postopka ohranila te zelo sadne arome, zanje so značilni mehka tekstura in prožni tanini. Grozdje za vina iz kategorij kakovostno peneče vino in gazirano biser vino se pogosto potrga prej kot grozdje za vina iz kategorije vino. Čeprav zato ohrani več svežih kislin, zaradi vinorodnega prostora že pridobi veliko sadnih arom, kar pomeni, da je popolnoma dozorelo za zadevni slog vina. Grozdje za vina iz kategorije vino iz sušenega grozdja doseže optimalno alkoholno in fenolno zrelost, vinorodni prostor pa omogoča optimalno ravnotežje med kislinami, sladkorji in aromami. Zaradi sušenja grozdja in zgoščevanja njegovega soka se to občutljivo ravnotežje še izboljša v končnem visokokakovostnem desertnem vinu z zgoščenimi sladkorji, sadnimi aromami in svežimi kislinami.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Ime manjšega območja

Pravni okvir:

| | pravila EU |
| --- | --- |

pravila EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| | Regionalni imeni „Achterhoek“ in „Betuwe“ se lahko dodata imenu „Rivierenland“, tj. imenu območja porekla, da se označi manjša regija porekla znotraj tega območja. V tem primeru mora vsaj 85 % grozdja izvirati iz navedene regije. |
| --- | --- |

Regionalni imeni „Achterhoek“ in „Betuwe“ se lahko dodata imenu „Rivierenland“, tj. imenu območja porekla, da se označi manjša regija porekla znotraj tega območja. V tem primeru mora vsaj 85 % grozdja izvirati iz navedene regije.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2022-04/Productdossier-BOB-Rivierenland.pdf

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 19.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 315/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 315/21

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 315/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Keleméri bárányhús“

EU št.: PGI-HU-02480 – 7.9.2018

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Keleméri bárányhús“

2.   Država članica ali tretja država

Madžarska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.1 Sveže meso (in klavnični izdelki)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Keleméri bárányhús“ je meso jagnjet, ki so potomci samcev pasme île-de-France ali suffolk ter se od izbora do zakola gojijo in redijo v vasi Kelemér. Samice ne smejo pripadati sortam racka, cikta ali cigája. Jagnjeta v času zakola ne smejo biti starejša od 120 dni, njihova živa telesna teža pa ne sme presegati 40 kg.

„Keleméri bárányhús“ se lahko prodaja:

| — | kot celoten trup skupaj z notranjimi organi prsne in trebušne votline (jetra, pljuča, srce, grlo, ledvice), razen neužitne drobovine; |
| --- | --- |

—

kot celoten trup skupaj z notranjimi organi prsne in trebušne votline (jetra, pljuča, srce, grlo, ledvice), razen neužitne drobovine;

| — | kot polovica trupa ali |
| --- | --- |

—

kot polovica trupa ali

| — | kot trup ali polovica trupa v skladu z zahtevami potrošnika, s kostmi ali brez njih; |
| --- | --- |

—

kot trup ali polovica trupa v skladu z zahtevami potrošnika, s kostmi ali brez njih;

ohlajen ali zamrznjen.

Fizikalne in organoleptične lastnosti proizvoda „Keleméri bárányhús“ so sveža, prefinjena in pikantna aroma, pikanten okus in mehka tekstura, svetlo rdeča barva, odsotnost zamaščenosti na mesu in v njem ter marmoriranost površine razkosanega mesa zaradi tankih plasti medmišične maščobe.

Pod kožo jagnjet ali v predelu trebuha je zelo tanka in komaj opazna plast maščobnega tkiva.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Ko so jagnjeta v ogradi, uživajo samo materino mleko. S premestitvijo živali v ogrado za jagnjitev se te lahko začnejo prehranjevati ne le z materinim mlekom, temveč po želji tudi s senom in krmo iz izbranih, nežnih, mladih rastlin s pašnikov na opredeljenem geografskem območju. Približno 80 % sena sestavlja trava, preostalih 20 % pa zeliščne in druge prosto rastoče rastline. Za te pašnike so značilne volnate medene trave, ki jih drugje v Evropi ni, kot je ovčja bilnica (Festuca ovina) ali visoka pahovka (Arrhenatherum elatius), in zeliščne rastline, kot je nedišeča trirobka (Tripleurospermum perforatum) ali navadni rman (Achillea millefolium). Jagnjeta so poleg sena krmljena le z določeno količino krme ali krme in krmnih rastlin (ječmen, oves), odvisno od želene klavne teže.

Potrebe jagnjet, ki se redijo v ogradi za jagnjitev, po energiji stalno naraščajo sorazmerno s povečevanjem njihove telesne teže, zato se stalno povečuje tudi količina sena in krme, ki jo jagnjeta zaužijejo po želji, medtem ko se količina zaužitega materinega mleka zmanjšuje. Sestava krme, ki jo jagnjeta zaužijejo po želji: energija: 8,99 MJ/kg, suhe snovi: 86 %, surove beljakovine: 16,23 % in vlaknine: 11,0 %.

Krma vsebuje tudi minerale (Ca, Na, Se) in vitamine A, D3 in E, ki zadostujejo za zadovoljitev vseh potreb, ki jih imajo rejena jagnjeta na vsaki razvojni stopnji. Krma ne sme vsebovati soje, gensko spremenjenih rastlin, živalskih beljakovin, pšenice in koruze ali farmacevtskih izdelkov. Krmljenje jagnjet se razlikuje glede na njihovo starost:

| 1. | starost: 5–14 dni; živa telesna teža: manj kot 6 kg; rejena v: ogradi; krmljena z: materinim mlekom; |
| --- | --- |

1.

starost: 5–14 dni; živa telesna teža: manj kot 6 kg; rejena v: ogradi; krmljena z: materinim mlekom;

| 2. | starost: 14–40 dni; živa telesna teža: 6–16 kg; rejena v: ogradi za jagnjitev; krmljena z: materinim mlekom, po želji pa tudi s krmo in senom; |
| --- | --- |

2.

starost: 14–40 dni; živa telesna teža: 6–16 kg; rejena v: ogradi za jagnjitev; krmljena z: materinim mlekom, po želji pa tudi s krmo in senom;

| 3. | starost: 41–120 dni; živa telesna teža: 16–40 kg; rejena na: farmi za pitanje; krmljena s: 70 % krme in 30 % sena po želji pri starosti 41–90 dni; 15 % ječmena, 15 % ovsa in 70 % sena pri starosti 91–120 dni. |
| --- | --- |

3.

starost: 41–120 dni; živa telesna teža: 16–40 kg; rejena na: farmi za pitanje; krmljena s: 70 % krme in 30 % sena po želji pri starosti 41–90 dni; 15 % ječmena, 15 % ovsa in 70 % sena pri starosti 91–120 dni.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Jagnjeta je treba od izbora do zakola rediti na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Znotraj upravnih meja vasi Kelemér.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava med proizvodom „Keleméri bárányhús“ in geografskim območjem temelji na posebnih kakovostnih lastnostih proizvoda.

Krma in tehnika reje, ki se jima potomci samcev pasme île-de-France ali suffolk dobro prilagajajo, imata ključno vlogo pri proizvodnji jagnjetine s svežo, prefinjeno in pikantno aromo in okusom, mehko teksturo ter svetlo rdečo barvo.

Vas Kelemér se nahaja ob vznožju pobočja Gömör-Szepes v severnem pogorju v narodnem parku Aggtelek, ob katerem tečeta reka Sajó in potok Kelemér. Območje, ki ga prečkajo ozke doline, ima izrazit relief, posebno mikroklimo in rastlinske združbe. Geografsko območje leži na 200–250 m nadmorske višine. Njegovo površino prekrivajo glinaste in peščene pliocenske usedline, na katerih so nastala kisla in močno erodirana, glinasta rjava gozdnata tla z meljasto strukturo. Za podnebje na tem območju so značilne nizke količine padavin (500–600 mm na leto), zmerno topla in suha poletja, dovzetna za sušo, ter obdobja zmrzali, megle in meglice pozno spomladi in zgodaj jeseni. Območje na leto prejme majhno število ur sonca, njegova povprečna temperatura pa je pod 10 °C.

Pasmi suffolk in île-de-France sta se dobro prilagodili lokalnim geografskim razmeram, mikroklimi in rastlinskim združbam. Po kratkem obdobju izključnega sesanja (največ 14 dni) lahko jagnjeta s svojo materjo ostanejo v ogradi za jagnjitev, kjer lahko sesajo po želji. V zaprtem delu ograde za jagnjitev, do katerega matere nimajo dostopa, se lahko jagnjeta po želji hranijo s senom s pašnikov v vasi Kelemér in krmo, prilagojeno njihovim prehranskim potrebam.

Posebna mikroklima (hladna in suha poletja) ter lastnosti tal so izjemno ugodne za rast trav in zeliščnih rastlin. Zaradi tega so se na pašnikih v vasi Kelemér razvile edinstvene rastlinske združbe in travišča z več kot 90 vrstami rastlin. Vsaj 80 % pašnika in sena, pridobljenega iz rastlin s pašnika, sestavlja trava, ki vsebuje ogljikove hidrate v obliki vlaknin in ne škroba. Zaradi tega v mišicah jagnjet ne nastane debela plast maščobe (loja). Trava ima veliko beljakovin, mineralov in esencialnih aminokislin, zaradi česar ima proizvod „Keleméri bárányhús“ marmoriran videz, mehko teksturo in svetlo rdečo barvo.

Na pašnikih so poleg trave tudi zdravilne rastline, zaradi katerih ima proizvod „Keleméri bárányhús“ pikantno aromo in okus.

Deleži sestavin krme so popolnoma v skladu s potrebami rejenih jagnjet na vsaki stopnji razvoja, zato zaradi krme in sena ne more priti do zamaščenosti mesa.

Poleg tehnike reje in uporabljene krme ima meso mehko teksturo in svetlo rdečo barvo tudi zaradi zakola jagnjet, preden so stara 120 dni.

Ti dejavniki skupaj vplivajo na kakovost mesa in zaradi njih ima proizvod „Keleméri bárányhús“ prijetno pikanten okus, mehko teksturo, svetlo rdečo barvo, svež vonj in marmoriran videz zahvaljujoč odsotnosti loja in tankim plastem medmišične maščobe.

Sklic na objavo specifikacije

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---