# Europos Sąjungos C 278/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 278 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. liepos 20d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 278

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. liepos 20d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 278/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.9286 – SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 278/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) (
  1
  ) | 2 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2022/C 278/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.9286 – SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE) (
  1
  )

1

1

2022/C 278/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2022/C 278/03 | 2022 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimas, kuriuo priimama Tarybos pozicija dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 2 projekto | 3 |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 278/04 | 2022 m. liepos 19 d. Euro kursas | 5 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2022/C 278/03

2022 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimas, kuriuo priimama Tarybos pozicija dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 2 projekto

3

Europos Komisija

2022/C 278/04

2022 m. liepos 19 d. Euro kursas

5

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 278/05 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 6 |
| 2022/C 278/06 | Komisijos pranešimas, skelbiamas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 27 straipsnio 4 dalį, dėl bylų AT.40703 Amazon – Buy Box ir AT.40462 Amazon Marketplace (C(2022) 5078) | 8 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 278/07 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 11 |
| 2022/C 278/08 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 21 |
| 2022/C 278/09 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 27 |
| 2022/C 278/10 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 35 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2022/C 278/05

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

6

2022/C 278/06

Komisijos pranešimas, skelbiamas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 27 straipsnio 4 dalį, dėl bylų AT.40703 Amazon – Buy Box ir AT.40462 Amazon Marketplace (C(2022) 5078)

Amazon – Buy Box

Amazon Marketplace

8

KITI AKTAI

Europos Komisija

2022/C 278/07

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

11

2022/C 278/08

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

21

2022/C 278/09

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

27

2022/C 278/10

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2022 7 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 278/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 7 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 278/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9286 – SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 278/01)

2019 m. kovo 20 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32019M9286. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32019M9286. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2022 7 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 278/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 7 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 278/2

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 278/02)

2022 m. liepos 11 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik prancūzų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10764. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32022M10764. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 2022 7 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 278/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 7 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 278/3

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2022 m. liepos 18 d.

kuriuo priimama Tarybos pozicija dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 2 projekto

(2022/C 278/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, kartu su Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi, ypač jos 106a straipsniu,

atsižvelgdama į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį,

kadangi:

| — | 2021 m. lapkričio 24 d. buvo galutinai priimtas 2022 finansinių metų Sąjungos biudžetas (2); |
| --- | --- |

—

2021 m. lapkričio 24 d. buvo galutinai priimtas 2022 finansinių metų Sąjungos biudžetas (2);

| — | 2022 m. balandžio 12 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl 2022 finansinių metų bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 2 projekto, |
| --- | --- |

—

2022 m. balandžio 12 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl 2022 finansinių metų bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 2 projekto,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Tarybos pozicija dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 2 projekto buvo priimta 2022 m. liepos 18 d.

Visą tekstą galima rasti Tarybos interneto svetainėje (http://www.consilium.europa.eu/) arba iš jos atsisiųsti.

Priimta Briuselyje 2022 m. liepos 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

Z. NEKULA

---

(1)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

1

(2)  OL L 45, 2022 2 24, p. 1.

2

---

Europos Komisija

| 2022 7 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 278/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 7 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 278/5

---

Euro kursas (1)

2022 m. liepos 19 d.

(2022/C 278/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0245 |
| JPY | Japonijos jena | 141,01 |
| DKK | Danijos krona | 7,4449 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,85303 |
| SEK | Švedijos krona | 10,4964 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9918 |
| ISK | Islandijos krona | 138,90 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,1760 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,555 |
| HUF | Vengrijos forintas | 397,45 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,7598 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9395 |
| TRY | Turkijos lira | 18,0180 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4869 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3264 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,0423 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6456 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4269 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 340,33 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 17,4570 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 6,9064 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5093 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 344,49 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,5590 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,583 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 37,492 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,5454 |
| MXN | Meksikos pesas | 20,8552 |
| INR | Indijos rupija | 81,8980 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0245

JPY

Japonijos jena

141,01

DKK

Danijos krona

7,4449

GBP

Svaras sterlingas

0,85303

SEK

Švedijos krona

10,4964

CHF

Šveicarijos frankas

0,9918

ISK

Islandijos krona

138,90

NOK

Norvegijos krona

10,1760

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,555

HUF

Vengrijos forintas

397,45

PLN

Lenkijos zlotas

4,7598

RON

Rumunijos lėja

4,9395

TRY

Turkijos lira

18,0180

AUD

Australijos doleris

1,4869

CAD

Kanados doleris

1,3264

HKD

Honkongo doleris

8,0423

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6456

SGD

Singapūro doleris

1,4269

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 340,33

ZAR

Pietų Afrikos randas

17,4570

CNY

Kinijos ženminbi juanis

6,9064

HRK

Kroatijos kuna

7,5093

IDR

Indonezijos rupija

15 344,49

MYR

Malaizijos ringitas

4,5590

PHP

Filipinų pesas

57,583

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

37,492

BRL

Brazilijos realas

5,5454

MXN

Meksikos pesas

20,8552

INR

Indijos rupija

81,8980

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2022 7 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 278/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 7 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 278/6

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 278/05)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Madison Dearborn Partners, LLC “ (toliau – MDP, Jungtinės Amerikos Valstijos), |
| --- | --- |

—

„Madison Dearborn Partners, LLC “ (toliau – MDP, Jungtinės Amerikos Valstijos),

| — | „HPS Investment Partners, LLC“ (toliau – HPS, Jungtinės Amerikos Valstijos), |
| --- | --- |

—

„HPS Investment Partners, LLC“ (toliau – HPS, Jungtinės Amerikos Valstijos),

| — | „Premfina Limited“ (toliau – „Premfina“, Jungtinė Karalystė), kontroliuojama įmonės MDP, |
| --- | --- |

—

„Premfina Limited“ (toliau – „Premfina“, Jungtinė Karalystė), kontroliuojama įmonės MDP,

| — | „i GO 4 Ltd.“ (toliau – „iGO4“, Jungtinė Karalystė), kontroliuojama įmonės MDP. |
| --- | --- |

—

„i GO 4 Ltd.“ (toliau – „iGO4“, Jungtinė Karalystė), kontroliuojama įmonės MDP.

Įmonės MDP ir HPS įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą įmonių „Premfina“ ir „iGO4“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | MDP yra JAV įsisteigusi privataus kapitalo investicijų įmonė, daugiausia vykdanti veiklą šiuose sektoriuose: pagrindinės pramonės šakos, verslui ir valdžios sektoriui skirta programinė įranga ir paslaugos, finansinės ir sandorių paslaugos, sveikatos priežiūra, telekomunikacijos, žiniasklaida ir technologijos; |
| --- | --- |

—

MDP yra JAV įsisteigusi privataus kapitalo investicijų įmonė, daugiausia vykdanti veiklą šiuose sektoriuose: pagrindinės pramonės šakos, verslui ir valdžios sektoriui skirta programinė įranga ir paslaugos, finansinės ir sandorių paslaugos, sveikatos priežiūra, telekomunikacijos, žiniasklaida ir technologijos;

| — | HPS yra JAV įsisteigusi investicinė įmonė, vykdanti veiklą, susijusią su sindikuotomis paskolomis su finansiniu svertu, didelio pelningumo obligacijomis, privačiai suderėta pirmaeile užtikrinta skola, investicijomis į tarpinio pobūdžio skolą, turtu grindžiama išperkamąja nuoma ir privačiu kapitalu; |
| --- | --- |

—

HPS yra JAV įsisteigusi investicinė įmonė, vykdanti veiklą, susijusią su sindikuotomis paskolomis su finansiniu svertu, didelio pelningumo obligacijomis, privačiai suderėta pirmaeile užtikrinta skola, investicijomis į tarpinio pobūdžio skolą, turtu grindžiama išperkamąja nuoma ir privačiu kapitalu;

| — | „Premfina“, kaip kreditorius, teikia draudimo įmokų finansavimą ir prekės ženklu nepažymėtus draudimo programinės įrangos sprendimus draudimo brokeriams Jungtinėje Karalystėje; |
| --- | --- |

—

„Premfina“, kaip kreditorius, teikia draudimo įmokų finansavimą ir prekės ženklu nepažymėtus draudimo programinės įrangos sprendimus draudimo brokeriams Jungtinėje Karalystėje;

| — | „iGO4“ teikia automobilių draudimo ir telematikos draudimo produktus Jungtinės Karalystės vartotojams. |
| --- | --- |

—

„iGO4“ teikia automobilių draudimo ir telematikos draudimo produktus Jungtinės Karalystės vartotojams.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2022 7 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 278/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 7 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 278/8

---

Komisijos pranešimas, skelbiamas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 27 straipsnio 4 dalį, dėl bylų AT.40703 Amazon – Buy Box ir AT.40462 Amazon Marketplace

(C(2022) 5078)

(2022/C 278/06)

1.   Įvadas

| (1) | Pagal 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose (1), įgyvendinimo 9 straipsnį, jei Komisija ketina priimti sprendimą, reikalaujantį, kad pažeidimas būtų nutrauktas, o atitinkamos šalys pasiūlo savo įsipareigojimus dėl Komisijos išankstiniame vertinime iškeltų problemų, ji savo sprendimu gali padaryti šiuos įsipareigojimus privalomus įmonėms. Toks sprendimas gali būti priimamas nustatytam laikotarpiui. Jame turi būti padaryta išvada, kad tolesniems Komisijos veiksmams nebėra pagrindo. Pagal to paties reglamento 27 straipsnio 4 dalį, Komisija paskelbia glaustą bylos santrauką ir pagrindinį įsipareigojimų turinį. Suinteresuotosios šalys gali pateikti savo pastabas per Komisijos nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(1)

2.   Bylos santrauka

| (2) | 2020 m. lapkričio 10 d. byloje AT.40462 Amazon Marketplace, iškeltoje dėl to, kad bendrovės „Amazon.com, Inc.“, „Amazon Europe Core Sarl“, „Amazon Services Europe Sarl“ ir „Amazon EU Sarl“ (toliau kartu – „Amazon“) įtariamos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 102 straipsnio ir Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) 54 straipsnio pažeidimais, Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 7 straipsnį priėmė prieštaravimo pareiškimą (toliau – prieštaravimo pareiškimas). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Prieštaravimo pareiškime pateikta preliminari išvada, kad „Amazon“, veikdama kaip prekyvietės paslaugų pardavėjams teikėja, pažeisdama Sutarties 102 straipsnį piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi, nes sistemingai rėmėsi dideliais kiekiais neviešų duomenų, kuriuos ji gauna dėl pardavėjų, kurie yra trečiosios šalys, veiklos jos prekyvietėje, siekdama naudos savo pačios mažmeninės prekybos veiklai, kurią vykdydama ji tiesiogiai konkuruoja su šiais pardavėjais. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Visų pirma tokiais pardavėjų, kurie yra trečiosios šalys, duomenimis „Amazon“ automatizuotose sistemose rėmėsi jos mažmeninės prekybos veiklą vykdantys darbuotojai, siekdami nustatyti, kuriuos produktus pradėti parduoti, kada pradėti ir nutraukti jų pardavimą ir kas yra tiekėjai, derėtis dėl didmenos kainų ir sąlygų, planuoti ir valdyti atsargas ir vykdyti pačios „Amazon“ mažmeninių pasiūlymų kainodarą. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Prieštaravimo pareiškime neprieštaraujama tam, kad pardavėjų, kurie yra trečiosios šalys, duomenis „Amazon“ naudotų siekdama pagerinti prekyvietės veiklą ir pardavėjams jos teikiamas paslaugas. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Be to, 2022 m. birželio 15 d. byloje AT.40703 Amazon – Buy Box, iškeltoje dėl to, kad „Amazon“ įtariama Sutarties 102 straipsnio ir EEE susitarimo 54 straipsnio pažeidimais, Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnio 1 dalį priėmė išankstinį vertinimą (toliau – išankstinis vertinimas). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Išankstiniame vertinime preliminariai išreikštas susirūpinimas, kad „Amazon“, pažeisdama Sutarties 102 straipsnį, piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi, nes dirbtinai sudarė palankesnes sąlygas savo pačios mažmeniniams pasiūlymams ir prekyvietės pardavėjų, kurie naudojasi „Amazon“ logistikos ir pristatymo paslaugomis (vadinamosiomis „Fulfilment by Amazon“, arba FBA, paslaugomis), pasiūlymams ir taip kenkė kitiems prekyvietės pardavėjams ir vartotojams, i) „Amazon“ informacijos apie produktą puslapyje pateikdama vieną aiškiai matomą pasiūlymą („Buy Box“ pasiūlymą) ir ii) suteikdama pardavėjams galimybę savo produktus siūlyti „Amazon“ lojalumo programos (toliau – programa „Prime“) naudotojams, juos pažymėdama ženklu „Prime“. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | „Buy Box“ – tai informacijos apie produktą puslapyje esanti pozicija, kurioje pateikiamas aiškiai matomas vieno mažmenininko konkretaus produkto pasiūlymas ir kurioje pateiktą prekę klientas gali iškart įdėti į savo pirkinių krepšelį. Kad pasiūlymas atsidurtų pozicijoje „Buy Box“, „Amazon“ prekyvietės pardavėjams yra labai svarbu, nes didžioji dauguma vartotojų peržiūri ir perka tik pozicijoje „Buy Box“ pateiktus pasiūlymus. Taigi dėl atrenkant „Buy Box“ pasiūlymą taikomų nevienodų atrankos sąlygų ir kriterijų gali būti dirbtinai padidintas „Amazon“ mažmeninės prekybos padalinio ir pardavėjų, kurie naudojasi „Amazon“ FBA paslaugomis, pasiūlymų srautas ir jų siūlomų produktų pirkimas, taip iškraipant konkurenciją „Amazon“ prekyvietėje. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Pardavėjams svarbu pasiekti programos „Prime“ naudotojus: jų skaičius nuolat auga, jie paprastai būna lojalesni ir linkę „Amazon“ prekyvietėje pirkti daugiau už programos „Prime“ nenaudojančius pirkėjus; pardavėjų galimybės parduoti programos „Prime“ naudotojams daro poveikį jų galimybėms pateikti savo pasiūlymą pozicijoje „Buy Box“. „Amazon“ sąlygos ir kriterijai, taikomi atrenkant pardavėjus ir pasiūlymus, atitinkančius ženklo „Prime“ reikalavimus, palankūs „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklai ir pardavėjams, kurie naudojasi „Amazon“ FBA paslaugomis, todėl „Amazon“ prekyvietėje iškraipoma konkurencija. Nevienodų prieigos prie programos „Prime“ naudotojų sąlygas ir kriterijų pavyzdys – sąlygos ir kriterijai, susiję su tuo, kokius logistikos paslaugų teikėjus pasirenka nepriklausomi pardavėjai, siekiantys prieigos prie programos „Prime“ naudotojų, jų sutarčių su tiekėjais sąlygomis ir pastarųjų veiklos rezultatais. |
| --- | --- |

(9)

3.   Pagrindiniai pasiūlyti įsipareigojimai

| (10) | Bylos šalys nesutinka su Komisijos prieštaravimo pareiškimu ir išankstiniu vertinimu. Vis dėlto, remdamosi Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsniu, jos pasiūlė savo įsipareigojimus, kad išspręstų Komisijos nurodytas su konkurencija susijusias problemas. Toliau pateikiami pagrindiniai įsipareigojimai. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Siekdama atsižvelgti į prieštaravimo pareiškime byloje AT.40462 Amazon Marketplace Komisijos nurodytas problemas, „Amazon“ įsipareigoja nenaudoti neviešų duomenų, kuriuos jos prekyvietėje pateikia pardavėjai, kurie yra trečiosios šalys, arba neviešų duomenų, gautų pardavėjams, kurie yra trečiosios šalys, naudojantis „Amazon“ prekyvietės paslaugomis arba susijusiomis prekyvietės paslaugomis, pavyzdžiui, mokėjimo ir užsakymų vykdymo paslaugomis, kai tie pardavėjai, kurie yra trečiosios šalys, tokiais duomenimis negali naudotis „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklos, dėl kurios su tais pardavėjais, kurie yra trečiosios šalys, konkuruojama, tikslais. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Visų pirma „Amazon“ įsipareigoja nenaudoti tokių pardavėjų, kurie yra trečiosios šalys, duomenų savo automatizuotose sistemose ir neleisti jais naudotis savo darbuotojams, neatsižvelgiant į tai, ar siekiama parduoti jos privačiu ar kitu prekių ženklu pažymėtas prekes. Tai gali būti (pirminiai arba tvarkomi) suvestiniai, atskiri, nuasmeninti ir asmens duomenys. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Siekdama atsižvelgti į Komisijos išankstiniame vertinime byloje AT.40703 Amazon – Buy Box nurodytas problemas, „Amazon“ įsipareigoja:






  i. | taikyti nediskriminacines sąlygas ir kriterijus atrenkant „Buy Box“ pasiūlymą (toliau – pasiūlymas „Featured Offer“). Kad pardavėjams būtų sudarytos vienodos sąlygos konkuruoti dėl „Buy Box“, šios sąlygos ir kriterijai bus taikomi visiems parametrams ir svertiniams koeficientams; |
| --- | --- | --- |

(13)

i.

taikyti nediskriminacines sąlygas ir kriterijus atrenkant „Buy Box“ pasiūlymą (toliau – pasiūlymas „Featured Offer“). Kad pardavėjams būtų sudarytos vienodos sąlygos konkuruoti dėl „Buy Box“, šios sąlygos ir kriterijai bus taikomi visiems parametrams ir svertiniams koeficientams;

| ii. | be pasiūlymo „Featured Offer“, pateikti bent vieną konkuruojantį pasiūlymą (jei tokio esama), kurio kaina ir (arba) pristatymo laikas skiriasi nuo pasiūlymo „Featured Offer“. Šiuose pasiūlymuose vienodomis sąlygomis bus pateikiama ta pati aprašomoji informacija ir jie suteiks visiškai tokias pačias pirkimo galimybes kaip pasiūlymas „Featured Offer“; |
| --- | --- |

ii.

be pasiūlymo „Featured Offer“, pateikti bent vieną konkuruojantį pasiūlymą (jei tokio esama), kurio kaina ir (arba) pristatymo laikas skiriasi nuo pasiūlymo „Featured Offer“. Šiuose pasiūlymuose vienodomis sąlygomis bus pateikiama ta pati aprašomoji informacija ir jie suteiks visiškai tokias pačias pirkimo galimybes kaip pasiūlymas „Featured Offer“;

| iii. | nustatyti nediskriminacines sąlygas ir kriterijus, susijusius su pardavėjų, kurie yra trečiosios šalys, ir trečiųjų šalių pasiūlymų galimybėmis pasiekti programos „Prime“ naudotojus, kad būtų užtikrintas visų pardavėjų lygiavertiškumas; |
| --- | --- |

iii.

nustatyti nediskriminacines sąlygas ir kriterijus, susijusius su pardavėjų, kurie yra trečiosios šalys, ir trečiųjų šalių pasiūlymų galimybėmis pasiekti programos „Prime“ naudotojus, kad būtų užtikrintas visų pardavėjų lygiavertiškumas;

| iv. | leisti ženklu „Prime“ pažymėtų prekių pardavėjams laisvai rinktis vežėjus ir su jais derėtis dėl tarifų ir komercinių sąlygų; |
| --- | --- |

iv.

leisti ženklu „Prime“ pažymėtų prekių pardavėjams laisvai rinktis vežėjus ir su jais derėtis dėl tarifų ir komercinių sąlygų;

| v. | „Amazon“ logistikos veiklos tikslais nenaudoti jokių duomenų, susijusių su vežėjų, kurie yra trečiosios šalys, siūlomomis sąlygomis ar jų veiklos rezultatais. |
| --- | --- |

v.

„Amazon“ logistikos veiklos tikslais nenaudoti jokių duomenų, susijusių su vežėjų, kurie yra trečiosios šalys, siūlomomis sąlygomis ar jų veiklos rezultatais.

| (14) | „Amazon“ siūlo šiuos įsipareigojimus taikyti visoms esamoms ir būsimoms savo prekyvietėms EEE, išskyrus 13 punkte nurodytus įsipareigojimus, kurie, atsižvelgiant į 2021 m. lapkričio 30 d. Italijos konkurencijos institucijos priimtą sprendimą byloje A528, nebus taikomi Italijoje. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Visi įsipareigojimai anglų kalba paskelbti Konkurencijos generalinio direktorato svetainėje
  https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en. |
| --- | --- |

(15)

https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en.

4.   Kvietimas teikti pastabas

| (16) | Atsižvelgdama į rinkos tyrimą, Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnio 1 dalį ketina priimti sprendimą, kuriuo pirmiau apibendrinti ir Konkurencijos generalinio direktorato interneto svetainėje paskelbti įsipareigojimai būtų pripažinti privalomais. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 27 straipsnio 4 dalį, Komisija kviečia suinteresuotąsias trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlytų įsipareigojimų. Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 9 d. Suinteresuotų trečiųjų šalių taip pat prašoma pateikti nekonfidencialią savo pastabų versiją, iš kurios visa informacija, kuri, jų manymu, yra komercinė paslaptis, ir kita konfidenciali informacija turėtų būti išbraukta ir pakeista nekonfidencialia santrauka arba žodžiais „komercinės paslaptys“ arba „konfidencialu“. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Pageidautina, kad atsakymai ir pastabos būtų motyvuoti ir juose būtų išdėstyti aktualūs faktai. Komisija taip pat jūsų prašo siūlyti, kaip galėtų būti sprendžiamos problemos, kurių, jūsų nuomone, galėtų kilti dėl kurios nors pasiūlytų įsipareigojimų dalies. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Pastabas su nuorodomis AT.40703 Amazon – Buy Box ir AT.40462 Amazon Marketplace Komisijai galima siųsti e. paštu (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu ir comp-c6-mail@ec.europa.eu) arba paštu šiuo adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(19)

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1. 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 81 ir 82 straipsniai tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) atitinkamai 101 ir 102 straipsniais. Naujųjų straipsnių nuostatos iš esmės atitinka senųjų straipsnių nuostatas. Šiame pranešime daromos nuorodos į SESV 101 ir 102 straipsnius, kai taikytina, turėtų būti laikomos nuorodomis į EB sutarties 81 ir 82 straipsnius.

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2022 7 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 278/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 7 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 278/11

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 278/07)

Šis pranešimas skelbiamas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„Touraine“

PDO-FR-A0501-AM03

Paraiškos pateikimo data: 2022 5 12

1.   Aprašymas ir pagrindimas

1.   Oficialusis geografinių kodų registras

Aprašymas ir pagrindimas

Arčiausiai esančios geografinės vietovės komunų sąrašas atnaujintas atsižvelgiant į Oficialųjį geografinių kodų registrą.

Vietovės ribos lieka nepakitusios.

Iš dalies pakeisti bendrojo dokumento 6 ir 9 punktai.

2.   Nustatytas sklypų plotas

Aprašymas ir pagrindimas

Kompetentingo nacionalinio komiteto, patvirtinusio nustatytas sklypų ribas, posėdžių sąrašas buvo papildytas 2022 m. vasario 9 ir 10 d. data.

Šiuo pakeitimu siekiama įtraukti datą, kurią kompetentinga valdžios institucija patvirtino geografinėje gamybos vietovėje nustatyto sklypų ploto pakeitimą. Sklypų nustatymas reiškia geografinėje gamybos vietovėje esančių sklypų, kuriuose gali būti gaminamas saugomos kilmės vietos nuoroda žymimas produktas, parinkimą.

Kalbant apie papildomas geografines nuorodas „Oisly“ ir „Chenoncedes“, nuo sklypų identifikavimo procedūros pereinama prie sklypų nustatymo procedūros, siekiant nustatyti sklypus, kuriuose gali būti gaminamas vynas, žymimas nuoroda „Touraine“ kartu su šiomis papildomomis geografinėmis nuorodomis.

Bendrajam dokumentui šie pakeitimai įtakos neturi.

3.   Agrarinės aplinkosaugos nuostatos

Aprašymas ir pagrindimas

Visiems sklypams, kuriuose gaminamas nuoroda „Touraine“ žymimas vynas, pridedama ši nuostata:

„Draudžiamas cheminis piktžolių naikinimas visuose sklypuose.“

Šiais pakeitimais siekiama labiau atsižvelgti į visuomenės poreikį vartoti mažiau augalų apsaugos produktų ir puoselėti aplinką.

Dėl šio pakeitimo bendrasis dokumentas nekeičiamas.

4.   Nuoroda į kontrolės įstaigą

Aprašymas ir pagrindimas

Siekiant redakcijos suderinamumo su kitomis nuorodų specifikacijomis, peržiūrėta nuorodos į kontrolės įstaigą redakcija. Šis pakeitimas yra tik redakcinio pobūdžio.

Dėl šio pakeitimo bendrasis dokumentas nekeičiamas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Touraine

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 5. | Rūšinis putojantis vynas |
| --- | --- |

5.

Rūšinis putojantis vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

1.   Analitinės savybės

TRUMPAS APRAŠYMAS

Tai neputojantys baltieji, raudonieji ir rožiniai vynai ir putojantys baltieji ir rožiniai vynai. Neputojančių baltųjų, raudonųjų ir rožinių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10 %.

Po išpilstymo kiekvienos partijos vynui būdingos toliau nurodytos analitinės savybės.

| — | Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis baltuosiuose ir rožiniuose vynuose yra ne didesnis negu 4 g/l, o bendrasis rūgštingumas – didesnis negu 3,5 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis baltuosiuose ir rožiniuose vynuose yra ne didesnis negu 4 g/l, o bendrasis rūgštingumas – didesnis negu 3,5 g/l vyno rūgšties.

| — | Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis raudonuosiuose vynuose neviršija 2 g/l. Raudonųjų vynų fermentavimas užbaigiamas pienarūgščiu rūgimu. Obuolių rūgšties kiekis yra ne didesnis negu 0,3 g/l. |
| --- | --- |

—

Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis raudonuosiuose vynuose neviršija 2 g/l. Raudonųjų vynų fermentavimas užbaigiamas pienarūgščiu rūgimu. Obuolių rūgšties kiekis yra ne didesnis negu 0,3 g/l.

| — | Be sodrinimo etapo gaminamuose baltuosiuose ir rožiniuose vynuose, kurių mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 12,5 %, fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis yra ne didesnis negu 6 g/l. Tokiu atveju bendrasis rūgštingumas, išreikštas vyno rūgšties kiekiu, negali būti daugiau nei 1 g/l mažesnis už fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekį. |
| --- | --- |

—

Be sodrinimo etapo gaminamuose baltuosiuose ir rožiniuose vynuose, kurių mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 12,5 %, fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis yra ne didesnis negu 6 g/l. Tokiu atveju bendrasis rūgštingumas, išreikštas vyno rūgšties kiekiu, negali būti daugiau nei 1 g/l mažesnis už fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekį.

| — | Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija: baltųjų, raudonųjų ir rožinių vynų – 12,5 %, baltųjų ir rožinių putojančių vynų – 13 % (jei misa sodrinama).






  Bendrosios analitinės savybės |
| --- | --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

—

Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija: baltųjų, raudonųjų ir rožinių vynų – 12,5 %, baltųjų ir rožinių putojančių vynų – 13 % (jei misa sodrinama).

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

2.   Rūgštingumas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Neputojančių baltųjų ir rožinių vynų lakusis rūgštingumas ir bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Sąjungos teisės aktuose. Neputojančių raudonųjų vynų lakusis rūgštingumas, bendrasis rūgštingumas ir bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Sąjungos teisės aktuose.

Putojančių rožinių ir baltųjų vynų lakusis rūgštingumas, bendrasis rūgštingumas, bendras sieros dioksido kiekis ir anglies dioksido kiekis nustatyti Sąjungos teisės aktuose.

Bet kurios partijos neišpilstyto vyno, kuris gali būti ženklinamas nuoroda „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas), lakusis rūgštingumas yra ne didesnis kaip 10,2 miliekvivalento viename litre.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

3.   Aprašymas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Vynams su saugoma kilmės vietos nuoroda „Touraine“ būdingas sodrus skonis ir gaivus, gerai subalansuotas poskonis. Baltieji vynai dažniausiai būna blyškios aukso spalvos. Jiems būdinga plati aromatų paletė su citrusinius ar egzotinius vaisius ir baltos spalvos gėles primenančiomis natomis. Šie vynai išlaiko gaivų poskonį.

Rožiniams vynams būdingi subtilūs aromatai, kurie gali priminti juoduosius serbentus, egzotinius ar citrusinius vaisius.

Iš vynuogių veislės „Gamay N“ pagamintiems raudoniesiems vynams (vynams su nuoroda „Gamay“ ir vynams su nuoroda „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas)) dažniausiai būdinga vyšnių spalva ir šilti smulkių raudonų uogų aromatai bei švelnūs taninai. Šiuose subalansuotuose vynuose puikiai dera lengvumas ir subtilumas. Vynai, gaminami į vakarus nuo Tūro meridiano derinant kelias vynuogių veisles arba tik iš vienos „Cabernet franc N“ vynuogių veislės, yra elegantiški ir stiprūs, su tinkamos struktūros taninais. Jiems būdingi raudonųjų ir juodųjų uogų aromatai ir tamsaus rubino ar intensyvi granatų spalva.

Baltųjų ir rožinių putojančių vynų struktūroje dominuoja rūgštumas, vynams suteikiantis ypatingo gaivumo ir subtilumo. Rūgštumą papildo vaisių natos, o brandinant gali atsiskleisti brijošės aromatas.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

1.   Specifiniai vynininkystės metodai

a.   Specifinis vynininkystės metodas

| — | Gaminant rožinius vynus medžio anglis leidžiama naudoti apdorojant misą ir dar besifermentuojantį jauną vyną, neviršijant 15 % atitinkamo vyndario konkrečiais derliaus metais pagaminto rožinio vyno tūrio ir didžiausios 60 g dozės vienam hektolitrui. |
| --- | --- |

—

Gaminant rožinius vynus medžio anglis leidžiama naudoti apdorojant misą ir dar besifermentuojantį jauną vyną, neviršijant 15 % atitinkamo vyndario konkrečiais derliaus metais pagaminto rožinio vyno tūrio ir didžiausios 60 g dozės vienam hektolitrui.

| — | Tokiu atveju nustatomas didžiausias 10 % dalinės koncentracijos dydis, palyginti su gamybos apimtimi. |
| --- | --- |

—

Tokiu atveju nustatomas didžiausias 10 % dalinės koncentracijos dydis, palyginti su gamybos apimtimi.

| — | Putojantys vynai gaminami tik vykdant antrinę fermentaciją buteliuose. |
| --- | --- |

—

Putojantys vynai gaminami tik vykdant antrinę fermentaciją buteliuose.

| — | Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija: baltųjų, raudonųjų ir rožinių vynų – 12,5 %, baltųjų ir rožinių putojančių vynų – 13 % (jei misa sodrinama). |
| --- | --- |

—

Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija: baltųjų, raudonųjų ir rožinių vynų – 12,5 %, baltųjų ir rožinių putojančių vynų – 13 % (jei misa sodrinama).

Vynai turi būti gaminami laikantis ne tik pirmiau nurodytų nuostatų, bet ir visoje Sąjungoje taikytinų bei Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

b.   Auginimo praktika

Mažiausias vynuogyno tankumas – 4 500 vynmedžių sodinių viename hektare, atstumas tarp eilių – ne didesnis kaip 2,10 m. Tarpai tarp sodinių toje pačioje eilėje yra ne mažesni negu 0,9 m.

Vynmedžiai genimi arba paliekant ilgas šakas, arba trumpai, ant sodinio paliekant ne daugiau kaip 11 pumpurų.

Neatsižvelgiant į genėjimo metodą, vynmedžiai gali būti genimi ant sodinio paliekant 2 papildomus pumpurus, jeigu 11–12 lapų fenologinėje stadijoje vaisius mezgančių šakų bus ne daugiau kaip 11.

2.   Didžiausia išeiga

| a. | Baltieji vynai
  72 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

a.

Baltieji vynai

72 hektolitrai iš hektaro

| b. | Raudonieji ir rožiniai vynai
  66 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

b.

Raudonieji ir rožiniai vynai

66 hektolitrai iš hektaro

| c. | Putojantys vynai
  78 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

c.

Putojantys vynai

78 hektolitrai iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogės skinamos, vynas gaminamas ir brandinamas, taip pat putojantiems vynams skirtos vynuogės skinamos, putojantys vynai gaminami, brandinami ir išpilstomi toliau nurodytų komunų teritorijoje (sąrašas parengtas atsižvelgiant į 2021 m. Oficialųjį geografinių kodų registrą):

| — | Endro ir Luaros departamentas: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (uniquement sur l’ancien territoire communal de Langeais, devenue commune chef-lieu), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

Endro ir Luaros departamentas: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (uniquement sur l’ancien territoire communal de Langeais, devenue commune chef-lieu), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | Luaro ir Šero departamentas: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (šios įgaliotosios komunos teritorija: Contres et de Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (šios įgaliotosios komunos teritorija: Chambon-sur-Cisse et Molineuf) Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (šios įgaliotosios komunos teritorija: Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (šios įgaliotosios komunos teritorija: Onzain). |
| --- | --- |

—

Luaro ir Šero departamentas: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (šios įgaliotosios komunos teritorija: Contres et de Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (šios įgaliotosios komunos teritorija: Chambon-sur-Cisse et Molineuf) Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (šios įgaliotosios komunos teritorija: Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (šios įgaliotosios komunos teritorija: Onzain).

7.   Vyninių vynuogių veislė (-ės)

„Cabernet franc N“

„Cabernet-Sauvignon N“

„Chardonnay B“

„Chenin B“

„Cot N“ – „Malbec“

„Gamay N“

„Grolleau N“

„Grolleau gris G“

„Meunier N“

„Orbois B“

„Pineau d’Aunis N“

„Pinot gris G“

„Pinot noir N“

„Sauvignon B“ – „Sauvignon blanc“

„Sauvignon gris G“ – „Fié gris“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Geografinė vietovė išsidėsčiusi Paryžiaus baseino pietvakariuose esančioje kiek nelygaus paviršiaus plynaukštėje. Vietovė apima teritoriją, kurioje Šeras, Endras ir Vjenas įteka į Luarą. Beveik šimtą kilometrų besitęsiantis vynuogynas daugiausia pasodintas slėniuose, išskyrus rytuose esantį Solonės vynuogyną, kuris auga tarp Šero ir Luaros upių esančioje plynaukštėje.

Papildomų geografinių nuorodų „Amboise“ ir „Mesland“ geografinės vietovės iš vakarų į rytus driekiasi palei Luaros žemumą išsidėsčiusiuose slėniuose, o papildomos geografinės nuorodos „Azay-le-Rideau“ geografinė vietovė – palei Endro slėnį. Papildomos geografinės nuorodos „Chenonceaux“ vietovė išsidėsčiusi Šero žemupio slėnyje, o „Oisly“ geografinė vietovė užima tarp Luaros ir Šero esančią rytinę plynaukštę.

Geografinės vietovės, kurią sudaro 143 komunos, teritorijoje bendras aukštis retai viršija 100–120 m.

Vynai gaminami griežtai ir tiksliai nustatytuose sklypuose, kurie daugiausia apima istorinius gamybos centrus. Išskiriami tokie sklypai:

| — | sklypai, kuriems būdingas iš molio su titnago nuosėdomis ir mioceno periodo smėlio priemaišomis sudarytas dirvožemis, vietinių vadinamas „bournais perrucheux“; |
| --- | --- |

—

sklypai, kuriems būdingas iš molio su titnago nuosėdomis ir mioceno periodo smėlio priemaišomis sudarytas dirvožemis, vietinių vadinamas „bournais perrucheux“;

| — | sklypai, kuriems būdingas iš molio su titnago nuosėdomis sudarytas dirvožemis, vietinių vadinamas „perruches“, arba iš molio, klinčių ir akmenų sudarytas dirvožemis, vietinių vadinamas „aubuis“; (tai greitai įšylantys ir pralaidūs dirvožemiai, dengiantys priekalnes arba slėnius); |
| --- | --- |

—

sklypai, kuriems būdingas iš molio su titnago nuosėdomis sudarytas dirvožemis, vietinių vadinamas „perruches“, arba iš molio, klinčių ir akmenų sudarytas dirvožemis, vietinių vadinamas „aubuis“; (tai greitai įšylantys ir pralaidūs dirvožemiai, dengiantys priekalnes arba slėnius);

| — | sklypai su slėniams būdingu dirvožemiu, kuris dengia senąsias sąnašines terasas ir kuris vietinių vadinamas „graviers“. |
| --- | --- |

—

sklypai su slėniams būdingu dirvožemiu, kuris dengia senąsias sąnašines terasas ir kuris vietinių vadinamas „graviers“.

Geografinei vietovei būdingas jūrinis klimatas, kurio poveikis gerokai švelnėja tolstant į rytinę geografinės vietovės dalį ties Tūro meridianu. Tokį klimato švelnėjimą rodo temperatūra ir kritulių kiekis. Kritulių kiekis vakarinėje dalyje siekia maždaug 550 mm, rytinėje dalyje – iki 650 mm. Didesni temperatūros svyravimai rytuose taip pat liudija, kad jūrinio klimato įtaka gerokai sumažėjo.

Netoli Azė le Rido esančioje Šejė komunoje rastos seno vynuogių spaustuvo liekanos rodo, kad vynuogės Turene buvo auginamos jau nuo II amžiaus. Vynuogininkystė dėl bažnyčios įtakos itin suklestėjo VIII–XII a.

Tai, kad XVI a. Luaros slėnio Šamboro ir Šenonso pilyse gyveno karališkosios šeimos, gerokai prisidėjo prie kokybiškų vynų gamybos apimties padidėjimo, taip pat prie aukštos kokybės vynų „Cru“ išgarsėjimo.

Gamyba dar labiau išaugo paskelbus Dvidešimties ljė ediktą, kuriuo buvo draudžiama aplink Paryžių gaminti vyną. Panašiu metu pradėtos auginti iš Liono regiono kilusios veislės „Gamay“ vynuogės. Gamtiniai keliai – Luaros ir Šero upės – savaime paskatino pradėti prekybą geografinės vietovės produkcija, plėtoti ir eksportuoti šią produkciją. Nanto esantį Engrando prie Luaros muitinės postą daugiausia prekiauta su Olandija ir Anglija. Tuo metu šie kokybiški vynai dėl savo tinkamumo gabenti buvo pavadinti „jūros vynais“.

Geriausiais vynais per netoli Nanto esantį Engrando prie Luaros muitinės postą daugiausia prekiauta su Olandija ir Anglija. Tuo metu šie kokybiški vynai dėl savo tinkamumo gabenti buvo pavadinti „jūros vynais“. XVIII a. vynuogynas plėtėsi į Šero žemutinį slėnį, aplink Blerė, Tezė, Montrišaro ir Šenonso miestus. Vynuogininkystės sektoriuje naudotų vynuogių veislių aprašymas pateiktas atlikus XII metų pagal prancūzų revoliucinį kalendorių žemės ūkio sektoriaus tyrimą (1804 m.). Tyrimo ataskaitos dalyje „Šero šlaituose labiausiai paplitusių vynmedžių lentelė“ vynuogių veislė „Côt“ nurodoma kaip pagrindinė vynuogių veislė, kuri yra „labiausiai paplitusi pietų kryptimi išsidėsčiusiuose Šero šlaituose ir iš kurios vynuogių gaminamas aukščiausios kokybės vynas“.

1845 m. grafas Odaras savo veikale „Ampélographie“ (liet. ampelografija) „Cot N“ vynuogių veislę taip pat nurodo kaip „Šero ir Lo pakrantėse daugiausia auginamą vynuogių veislę“. 1860 m. Žiulis Gijo savo aprašymuose, kaip visada, labai tiksliai pažymi: „Pagrindinis Bretanės vynuogių veislės („Cabernet franc N“) auginimo centras yra Burgėjuje, tarp Šinono ir Somiūro, kur iš jos gaminami puikūs vynai. Vis dėlto keliaujant į regiono rytus ši veislė nusileidžia veislėms „Côt“, „Chardenet“, „Pinot noir“, „Beurot“ ir „Meunier“ <...>, kurios dominuoja Luaro ir Šero krašte <...>“.

Po filokserų krizės Tureno vynuogynas buvo atkurtas pasitelkiant įvairias vynuogių veisles, visų pirma tokias naujas įskiepytas vynuogių veisles, kaip „Gamay N“ ir „Sauvignon B“. Tuo metu pamažu formavosi geografinė vietovė, į kurią buvo įtraukiami gerą kokybinį potencialą turintys vynuogininkystės sklypai, o prieš pat Antrojo pasaulinio karo pradžią, t. y. 1939 m., buvo pripažinta saugoma kilmės vietos nuoroda „Coteaux de Touraine“.

1953 m. galutinai patvirtintas pavadinimas „Touraine“.

Tuo metu vynuogynas užėmė 8 000 hektarų plotą, o į penkis vyndarystės kooperatyvus susibūrę gamintojai tobulino vynus, gaminamus iš vynuogių veislių „Sauvignon B“ ir „Gamay N“. Geras šių vynų vardas tapo gerai žinomas restoranų sektoriuje, kuriame jie bendrai buvo vadinami „Sauvignon de Touraine“ ir „Gamay de Touraine“.

Gerai žinodami savo vietovės ir vynuogių veislių potencialą, Šero slėnio augintojai nuo 1985 m. šlaituose esančiuose sklypuose pradėjo auginti vynuogių veisles „Cot N“ ir „Sauvignon B“, o Solonės vynuogyno sklypuose su smėlingu dirvožemiu – vynuogių veislę „Sauvignon B“.

Tokias autentiškumo paieškas vainikuoja papildomų geografinių nuorodų pripažinimas: „Chenonceaux“ – Šero šlaituose gaminamiems baltiesiems ir raudoniesiems vynams, „Oisly“ – Solonės vynuogyne gaminamiems baltiesiems vynams.

2009 m. vynuogynas užėmė 4 500 hektarų plotą. Jame dirbo maždaug 800 augintojų. Pagaminama maždaug 260 000 hektolitrų vyno, o 60 % šio kiekio sudaro baltieji vynai. Vynams su saugoma kilmės vietos nuoroda „Touraine“ būdingas sodrus skonis ir gaivus, gerai subalansuotas poskonis.

Baltieji vynai dažniausiai būna blyškios aukso spalvos. Jiems būdinga plati aromatų paletė su citrusinius ar egzotinius vaisius ir baltos spalvos gėles primenančiomis natomis. Šie vynai išlaiko gaivų poskonį.

Rožiniams vynams būdingi subtilūs aromatai, kurie gali priminti juoduosius serbentus, egzotinius ar citrusinius vaisius.

Iš veislės „Gamay N“ vynuogių pagamintiems raudoniesiems vynams (vynams su nuoroda „Gamay“ ir vynams su nuoroda „primeur“ (šviežias)) dažniausiai būdinga vyšnių spalva ir šilti smulkių raudonų uogų aromatai bei švelnūs taninai. Šiuose subalansuotuose vynuose puikiai dera lengvumas ir subtilumas. Vynai, gaminami į vakarus nuo Tūro meridiano derinant kelias vynuogių veisles arba tik iš vienos „Cabernet franc N“ vynuogių veislės, yra elegantiški ir stiprūs, su tinkamos struktūros taninais. Jiems būdingi raudonųjų ir juodųjų uogų aromatai ir tamsaus rubino ar intensyvi granatų spalva.

Baltųjų ir rožinių putojančių vynų struktūroje dominuoja rūgštumas, vynams suteikiantis ypatingo gaivumo ir subtilumo. Rūgštumą papildo vaisių natos, o brandinant gali atsiskleisti brijošės aromatas. Platus Luaros, Vjeno, Šero ir Endro suformuotas hidrografinis tinklas ilgainiui iš minkštų mezozojaus ir terciaro periodo uolienų suformavo nelygią plokštikalnę. Viduramžiais bažnyčios paskatinti žmonės taip susiformavusiuose šlaituose ir pakraščiuose pasodino vynuogyną.

Šalia tekėjusios upės jau Renesanso laikais buvo didelis privalumas, leidęs eksportuoti vynus „Touraine“. Taigi dėl nuolat veikiančio Engrando prie Luaros muitinės posto, iš kurio vynai būdavo išplukdomi į Olandiją, ir dėl 1577 m. paskelbto Dvidešimties ljė edikto taikymo pradėjo formuotis Luaros slėnio vynuogynas, kuriame buvo gaminamas kokybiškas vynas. Vynuogių veislės būdavo parenkamos atsižvelgiant į klimato sąlygas, todėl vakarinėje geografinės vietovės dalyje buvo auginamos vynuogių veislės „Chenin B“ ir „Cabernet franc N“, o rytinėje dalyje – „Sauvignon B“, „Cot N“ ir „Gamay N“. Šią natūralią klimato sąlygų ribą žymi Tūro meridianas. Tokiomis įvairiomis augintojų sutinkamomis vynuogininkystės sąlygomis tinkamiausios vynuogių veislės išryškėjo savaime. Tradiciškai vynuogėms auginti parenkami sklypai, kuriuose pralaidus dirvožemis daugiausia susidaręs ant turonio ir senonio periodo pagrindo. Molio, kuriame gausu titnago nuosėdų ir silikatinių akmenų, dažniausiai pasitaiko vietovės centre esančiuose slėniuose. Paviršiuje titnago gausus dirvožemis turi didelę reikšmę vynuogėms nokstant, nes padidina dirvožemio ir aplinkos šilumos mainus. Tokios sąlygos labai prisideda prie kokybiškų baltųjų ir raudonųjų vynų gamybos.

Vynuogių veislei „Sauvignon B“ labai tinka sklypų dirvožemis iš molio su titnago nuosėdomis ir iš molio, klinčių ir akmenų. Tokia aplinka nuo seno laikoma pagrindine tinkamo šios veislės vynuogių nokimo sąlyga. Esant tokiam dirvožemiui ir klimato sąlygoms, iš šios veislės pagaminti vynai įgauna gaivumo ir originalumo. 2009 m. šie vynai sudarė du trečdalius produkcijos su saugoma kilmės vietos nuoroda. Po filokserų antplūdžio atkuriant vynuogyną pasodinta juodųjų vynuogių veislė „Gamay N“ daugiausia auga molio su titnago nuosėdomis dirvožemyje. Iš šios veislės pagaminti vynai yra intensyvaus vaisiško skonio. Į rytus nuo Tūro meridiano pagrindinė raudoniesiems vynams gaminti naudojama vynuogių veislė yra „Cot N“, o į vakarus – „Cabernet franc N“. Šios vynuogių veislės vynui suteikia gerą taninų struktūrą.

Saugomos kilmės vietos nuorodos „Touraine“ geografinėje vietovėje pripažintos penkios papildomos geografinės nuorodos.

„Amboise“

Minkštos kreidos plokštikalnei būdingas palyginti nelygus reljefas, o jos aukštis siekia 80–100 m. Geologinių ir dirvožemio sąlygų įvairovė kiekvienam augintojui suteikė galimybę atrasti tas vynuogių veisles, kurios galėtų optimaliai atskleisti savo savybes ir įsitvirtinti. Rožiniai vynai yra vaisiški ir gaivūs. Jiems būdinga gera taninų struktūra, o aromatai yra gan intensyvūs ir daugiausia dvelkia raudonosiomis uogomis. Baltieji vynai dažniausiai būna sausi, bet kartais juose gali būti fermentuojamų cukrų – tuomet jie vadinami pusiau sausais, pusiau saldžiais arba saldžiais vynais. Raudonųjų vynų brandinimas leidžia sušvelninti taninų struktūrą. Brandinant baltuosius vynus sustiprėja kompleksiški aromatai.

„Azay-le-Rideau“

Šis vynuogynas auga tarp Luaros ir Endro slėnių, todėl vietovei būdingas nuosaikus klimatas. Vynuogių veislės „Grolleau N“ ir „Chenin B“ auga smėlingame ir žvyringame kalvų ir terasų dirvožemyje. Šios veislės puikiai tinka elegantiškiems ir gaiviems baltiesiems vynams, taip pat vaisiškiems rožiniams vynams gaminti. Tradiciškai rožiniai vynai turi būti gaminami naudojant tiesioginio spaudimo techniką, prieš kurią vynuogės fermentuojamos siekiant išgauti vaisiškumą. Baltieji vynai, kuriuose kartais gali pasitaikyti fermentuojamų cukrų, yra elegantiški ir pasižymi mineralingumu.

„Chenonceaux“

Ši geografinė vietovė driekiasi abiejuose Šero upės krantuose esančiuose šlaituose. Vynmedžiai sodinami tuose sklypuose, kurių dirvožemyje gausu titnago nuosėdų. Baltiesiems vynams dažniausiai būdingas intensyvus, augalų (gudobelių, akacijų ir kt.) žiedus primenantis aromatas ir vaisiškesnės (citrusinių vaisių, džiovintų vaisių ir kt.) natos. Brandinimas bent iki kitų metų po derliaus nuėmimo balandžio 30 d. suteikia vynams sodrumo ir subtilumo. Raudoniesiems vynams būdinga gera taninų struktūra. Jų aromatai yra palyginti intensyvūs ir daugiausia primena juodųjų uogų natas. Brandinimas bent iki kitų metų po derliaus nuėmimo rugpjūčio 31 d. suteikia vynams kompleksiškų aromatų ir leidžia susiformuoti sodriems, bet švelniems taninams.

„Mesland“

Ši geografinė vietovė yra saugomos kilmės vietos nuorodos „Touraine“ geografinės vietovės šiaurės rytuose ir driekiasi į Luarą atsigręžusiu plokštikalnės pakraščiu. Čia dirvožemis visur toks pat: su titnago nuosėdomis ir mioceno periodo smėliu. Dideli temperatūros skirtumai ir geografinės vietovės padėtis leidžia atsiskleisti ankstyvųjų vynuogių veislių savybėms. Daugiausia iš vynuogių veislės „Gamay N“ gaminamiems raudoniesiems ir rožiniams vynams būdingi koncentruoti smulkių raudonųjų uogų aromatai. Baltiesiems vynams, kuriuose kartais gali pasitaikyti fermentuojamų cukrų, būdingi kompleksiški aromatai, primenantys augalų žiedus (gudobelių, liepų, verbenų ir kt.), ir vaisiškesnės natos (citrusinių vaisių, kriaušių ir kt.). Degustacijos pabaigoje dažnai atsiranda gaivumo pojūtis.

„Oisly“

Vietovė yra Solonės vynuogyno centre. Šiame vynuogyne baltieji sausi vynai gaminami iš vienintelės vynuogių veislės „Sauvignon B“, visas savo galimybes atskleidžiančios žemyniniame smėlio ir žvyro dirvožemyje su būdingomis Solonės formacijomis, kurias sudaro smėlis, molis ir mergelis su kriauklių liekanomis. Geografinės vietovės klimatui būdingas visame Tureno regione ryškiausias pusiau sausas sezonas. Gamtinė aplinka suteikia vynams gaivumo, kurį dar labiau paryškina švelnūs ir subtilūs aromatai, primenantys citrusinius vaisius ir baltos spalvos gėles. Brandinimas bent iki kitų metų po derliaus nuėmimo balandžio 30 d. suteikia vynams kompleksiškumo.

Senųjų vynuogynų tradicijas perėmęs ir kadaise karalių liaupsintuose slėniuose įsikūręs Tureno vynuogynas yra vienas iš geriausių šiaurės Prancūzijos vynuogynų. Išsaugotas šio vynuogyno kraštovaizdis ir šimtametės vynmedžių auginimo tradicijos prisidėjo prie Luaros slėnio įtraukimo į UNESCO istorinio paveldo sąrašą.

Putojantys vynai

Putojantys vynai pradėti gaminti pirmiau minėtomis aplinkybėmis. Tureno gamintojai pastebėjo, kad rūsiuose į butelius išpilstytas vynas kartais imdavo vėl fermentuoti, taigi nusprendė suvaldyti šį natūralaus putojimo reiškinį ir pakreipti jį savo naudai. Taip pagaminti vynai, pavadinti „putojančiais vynais“, nuo XIX a. pradėti tiekti vartotojams. Tuo metu tobulinti gamybą labai padėjo kreidiniame smiltainyje iškasti rūsiai, nes šiems vynams laikyti ir prižiūrėti reikia didelių erdvių, kuriose vyrauja vidutinė temperatūra.

Šiuo metu putojančių vynų gamintojai naudojasi ne tik daugiau nei šimtmetį puoselėtomis žiniomis, bet ir puikiai įvaldyta vynų maišymo praktika. Teritorinį baltųjų vynų originalumą atspindi reikalavimas naudoti 60 % veislės „Chenin B“ arba „Orbois B“ vynuogių. Ilgas vyno brandinimas horizontaliai suguldytuose buteliuose leidžia atsiskleisti brijošės aromatui ir vyno kompleksiškumui.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata.

Sąlygos aprašymas

Arčiausiai esančią vietovę, kuri nustatyta su vynų gamyba ir brandinimu, taip pat su putojančių vynų gamyba, brandinimu ir išpilstymu susijusioje nukrypti leidžiančioje nuostatoje, sudaro toliau nurodytų komunų teritorijos (sąrašas parengtas pagal 2021 m. Oficialųjį geografinių kodų registrą):

| — | Endro departamentas: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois; |
| --- | --- |

—

Endro departamentas: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois;

| — | Endro ir Luaros departamentas: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse; |
| --- | --- |

—

Endro ir Luaros departamentas: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse;

| — | Luaro ir Šero departamentas: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Fresnes, Le Controis-en-Sologne (šių įgaliotųjų komunų teritorija: Feings, Fougères-sur-Bièvre ir Ouchamps), Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin, Selles-sur-Cher; |
| --- | --- |

—

Luaro ir Šero departamentas: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Fresnes, Le Controis-en-Sologne (šių įgaliotųjų komunų teritorija: Feings, Fougères-sur-Bièvre ir Ouchamps), Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin, Selles-sur-Cher;

| — | Meno ir Luaros departamentas: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau. |
| --- | --- |

—

Meno ir Luaros departamentas: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau.

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo.

Sąlygos aprašymas

| — | Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, po saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo privaloma nurodyti pavadinimą „Gamay“. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, po saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo privaloma nurodyti pavadinimą „Gamay“.

| — | Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti pateikiama viena iš šių papildomų geografinių nuorodų: „Amboise“, „Azay-le-Rideau“, „Chenonceaux“, „Mesland“ arba „Oisly“. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti pateikiama viena iš šių papildomų geografinių nuorodų: „Amboise“, „Azay-le-Rideau“, „Chenonceaux“, „Mesland“ arba „Oisly“.

| — | Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti pateikiamos nuorodos „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas). |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti pateikiamos nuorodos „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas).

| — | Visi papildomi užrašai, kurių naudojimą pagal Sąjungos teisės nuostatas gali reglamentuoti valstybės narės, etiketėse užrašomi rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) yra ne daugiau kaip du kartus didesnis už rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydį. |
| --- | --- |

—

Visi papildomi užrašai, kurių naudojimą pagal Sąjungos teisės nuostatas gali reglamentuoti valstybės narės, etiketėse užrašomi rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) yra ne daugiau kaip du kartus didesnis už rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydį.

| — | Geografinė nuoroda „Val de Loire“ užrašoma rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei du trečdaliai rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio. |
| --- | --- |

—

Geografinė nuoroda „Val de Loire“ užrašoma rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei du trečdaliai rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio.

Papildomos geografinės nuorodos

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo.

Sąlygos aprašymas

| — | Papildomos geografinės nuorodos „Amboise“, „Azay-le-Rideau“ ar „Mesland“ rašomos iškart po saugomos geografinės nuorodos pavadinimo rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis. |
| --- | --- |

—

Papildomos geografinės nuorodos „Amboise“, „Azay-le-Rideau“ ar „Mesland“ rašomos iškart po saugomos geografinės nuorodos pavadinimo rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

| — | Papildomos geografinės nuorodos „Chenonceaux“ ar „Oisly“ rašomos po saugomos geografinės nuorodos pavadinimu rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis. |
| --- | --- |

—

Papildomos geografinės nuorodos „Chenonceaux“ ar „Oisly“ rašomos po saugomos geografinės nuorodos pavadinimu rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

| — | Baltųjų vynų su papildomomis geografinėmis nuorodomis „Amboise“, „Mesland“ ar „Azay-le-Rideau“ etiketėse privaloma pateikti nuorodą „demi-sec“ (pusiau sausas), atsižvelgiant į specifikacijoje šiai nuorodai nustatytas analitines savybes, ir nuorodas „moelleux“ (pusiau saldus) arba „doux“ (saldus), atsižvelgiant į šiame vyne esantį fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekį, kuris yra nustatytas Sąjungos teisės aktuose. |
| --- | --- |

—

Baltųjų vynų su papildomomis geografinėmis nuorodomis „Amboise“, „Mesland“ ar „Azay-le-Rideau“ etiketėse privaloma pateikti nuorodą „demi-sec“ (pusiau sausas), atsižvelgiant į specifikacijoje šiai nuorodai nustatytas analitines savybes, ir nuorodas „moelleux“ (pusiau saldus) arba „doux“ (saldus), atsižvelgiant į šiame vyne esantį fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekį, kuris yra nustatytas Sąjungos teisės aktuose.

Ženklinimas

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo.

Sąlygos aprašymas

| — | Rožinių vynų su papildoma geografine nuoroda „Mesland“ etiketėse privaloma pateikti nuorodą „demi-sec“ (pusiau sausas), atsižvelgiant į specifikacijoje šiai nuorodai nustatytas analitines savybes, ir nuorodas „moelleux“ (pusiau saldus) arba „doux“ (saldus), atsižvelgiant į šiame vyne esantį fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekį, kuris yra nustatytas Sąjungos teisės aktuose. |
| --- | --- |

—

Rožinių vynų su papildoma geografine nuoroda „Mesland“ etiketėse privaloma pateikti nuorodą „demi-sec“ (pusiau sausas), atsižvelgiant į specifikacijoje šiai nuorodai nustatytas analitines savybes, ir nuorodas „moelleux“ (pusiau saldus) arba „doux“ (saldus), atsižvelgiant į šiame vyne esantį fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekį, kuris yra nustatytas Sąjungos teisės aktuose.

| — | Vynų, kuriems gali būti suteikta nuoroda „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas), etiketėse privaloma nurodyti derliaus metus. |
| --- | --- |

—

Vynų, kuriems gali būti suteikta nuoroda „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas), etiketėse privaloma nurodyti derliaus metus.

| — | Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji: |
| --- | --- |

—

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:

| — | įtraukta į kadastrą; |
| --- | --- |

—

įtraukta į kadastrą;

| — | nurodyta derliaus deklaracijoje. |
| --- | --- |

—

nurodyta derliaus deklaracijoje.

| — | Nuoroda „Gamay“ rašoma iškart po saugomos geografinės nuorodos pavadinimu rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) ne mažesnis nei 2/3 rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis, arba tokio pat dydžio rašmenimis. |
| --- | --- |

—

Nuoroda „Gamay“ rašoma iškart po saugomos geografinės nuorodos pavadinimu rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) ne mažesnis nei 2/3 rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis, arba tokio pat dydžio rašmenimis.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fb0f49d6-abf0-4a1d-954e-89dbe4bf31b3

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 2022 7 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 278/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 7 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 278/21

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 278/08)

Šis pranešimas skelbiamas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„Fiefs Vendéens“

PDO-FR-A0733-AM02

Paraiškos pateikimo data: 2022 5 12

1.   Pakeitimo aprašymas ir pagrindimas

1.   Oficialusis geografinių kodų registras

Aprašymas ir pagrindimas

Geografinės vietovės savivaldybių sąrašas atnaujintas atsižvelgiant į Oficialųjį geografinių kodų registrą.

Vietovės ribos lieka nepakitusios.

Iš dalies pakeistas bendrojo dokumento 6 punktas.

2.   Nustatytas sklypų plotas

Aprašymas ir pagrindimas

Kompetentingo nacionalinio komiteto, patvirtinusio nustatytas sklypų ribas, posėdžių sąrašas buvo papildytas 2022 m. vasario 9 ir 10 d. data.

Šiuo pakeitimu siekiama įtraukti datą, kurią kompetentinga valdžios institucija patvirtino geografinėje gamybos vietovėje nustatyto sklypų ploto pakeitimą. Sklypų nustatymas reiškia geografinėje gamybos vietovėje esančių sklypų, kuriuose gali būti gaminamas saugomos kilmės vietos nuoroda žymimas produktas, parinkimą.

Bendrajam dokumentui šie pakeitimai įtakos neturi.

3.   Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Aprašymas ir pagrindimas

Išbraukiamos nebegaliojančios pereinamojo laikotarpio priemonės.

Pereinamojo laikotarpio priemonės, susijusios su sklypų registro tvarkymu, taikymas nutrauktas.

Šis pakeitimas neturi poveikio bendrajam dokumentui.

4.   Nuoroda į kontrolės įstaigą

Aprašymas ir pagrindimas

Siekiant suderinti tekstą su kitomis nuorodų specifikacijomis, peržiūrėta nuorodos į kontrolės įstaigą redakcija. Šis pakeitimas yra tik redakcinio pobūdžio.

Dėl šio pakeitimo bendrasis dokumentas nekeičiamas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Fiefs Vendéens

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

1.   Baltieji ir rožiniai vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Gaminami baltieji, rožiniai ir raudonieji vynai.

Vynams būdingos tokios analitinės savybės:

| — | minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais: baltieji vynai – 10 %, rožiniai vynai – 10,5 %, raudonieji vynai – 10,5 %; |
| --- | --- |

—

minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais: baltieji vynai – 10 %, rožiniai vynai – 10,5 %, raudonieji vynai – 10,5 %;

| — | visuminė didžiausia alkoholio koncentracija tūrio procentais po sodrinimo: baltieji vynai – 12 %, rožiniai vynai – 12 %, raudonieji vynai – 12,5 %; |
| --- | --- |

—

visuminė didžiausia alkoholio koncentracija tūrio procentais po sodrinimo: baltieji vynai – 12 %, rožiniai vynai – 12 %, raudonieji vynai – 12,5 %;

| — | didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis: baltieji vynai – 11 miliekvivalentų viename litre, rožiniai vynai – 11 miliekvivalentų viename litre, raudonieji vynai – 13 miliekvivalentų viename litre; |
| --- | --- |

—

didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis: baltieji vynai – 11 miliekvivalentų viename litre, rožiniai vynai – 11 miliekvivalentų viename litre, raudonieji vynai – 13 miliekvivalentų viename litre;

| — | didžiausias fermentuojamųjų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis: baltieji vynai – 3 g/l, rožiniai vynai – 3 g/l, raudonieji vynai – 2,5 g/l; |
| --- | --- |

—

didžiausias fermentuojamųjų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis: baltieji vynai – 3 g/l, rožiniai vynai – 3 g/l, raudonieji vynai – 2,5 g/l;

| — | didžiausias obuolių rūgšties kiekis: raudonieji vynai – 0,4 g viename litre arba mažiau. |
| --- | --- |

—

didžiausias obuolių rūgšties kiekis: raudonieji vynai – 0,4 g viename litre arba mažiau.

Bendrasis rūgštingumas, bendras sieros dioksido kiekis ir bendra faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais atitinka Sąjungos teisės aktuose nustatytas taisykles. Baltiesiems vynams būdingas subalansuotas skonis, kuriame dominuoja gaivios natos. Šiems kokybiškiems ir subtiliems vynams dažniausiai būdinga puiki mineralų pusiausvyra ir plati gėlių bei vaisių natų gama.

Rožiniai vynai gali būti nuo šviesiai rožinės iki lašišos rožinės spalvos. Jie yra kiek rūgštoki, gaivūs bei švelnūs burnoje ir dažniausiai skleidžia vaisių aromatą.

Raudonieji vynai išsiskiria sodriu vaisių aromatu, kurį kartais lydi švelnių prieskonių, odos arba saldymedžio natos.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis | |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 14,3 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendras rūgščių kiekis

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

14,3

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

2.   Raudonieji vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Vynams būdingos tokios analitinės savybės:

| — | minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11 % |
| --- | --- |

—

minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11 %

| — | didžiausias fermentuojamųjų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis: 2,5 g viename litre; |
| --- | --- |

—

didžiausias fermentuojamųjų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis: 2,5 g viename litre;

| — | didžiausias obuolių rūgšties kiekis: raudonieji vynai – ne daugiau kaip 0,4 g viename litre. |
| --- | --- |

—

didžiausias obuolių rūgšties kiekis: raudonieji vynai – ne daugiau kaip 0,4 g viename litre.

Bendrasis rūgštingumas, bendras sieros dioksido kiekis ir bendra faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais atitinka Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas taisykles.

Raudonieji vynai išsiskiria sodriu vaisių aromatu, kurį kartais lydi švelnių prieskonių, odos arba saldymedžio natos.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis | |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 16,3 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendras rūgščių kiekis

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

16,3

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

1.   Konkretūs vynininkystės metodai

a.   Konkretus vynininkystės metodas

Gaminant rožinius vynus draudžiama taikyti apdorojimą medžio anglimis, nepriklausomai nuo to, ar jos būtų naudojamos vienos, ar mišiniuose su kitais preparatais.

Gaminant raudonuosius vynus leidžiama naudoti gryninamojo sodrinimo techniką. Tokiu atveju nustatomas didžiausias 10 % dalinės koncentracijos dydis, palyginti su gamybos apimtimi.

Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija: baltųjų vynų – 12 %, rožinių vynų – 12 %, raudonųjų vynų – 12,5 %.

Be to, kas nurodyta pirmiau, vynai turi būti gaminami laikantis visų Sąjungos lygmeniu ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

b.   Auginimo praktika

Mažiausias vynuogyno tankumas – 5 000 vynmedžių sodinių viename hektare.

Tarpai tarp eilių ne didesni nei 1,80 m, o tarpai tarp sodinių toje pačioje eilėje – 0,90–1,30 m.

Vynmedžiai genimi ant sodinio paliekant daugiausiai 10 pumpurų ir:

| — | taikant paprastąjį arba dvigubą Guyot metodą |
| --- | --- |

—

taikant paprastąjį arba dvigubą Guyot metodą

| — | arba trumpai, paliekant daugiausiai 5 ataugas ant sodinio. |
| --- | --- |

—

arba trumpai, paliekant daugiausiai 5 ataugas ant sodinio.

Genėjimas baigiamas iki derliaus metų gegužės 31 d.

c.   Medžio anglys

Vyno gamybai taikomi apribojimai

Gaminant rožinius vynus medžio anglis leidžiama naudoti apdorojant misą ir dar besifermentuojantį jauną vyną, neviršijant 15 % atitinkamo vyndario konkrečiais derliaus metais pagaminto rožinio vyno tūrio ir daugiausiai 60 g dozės vienam hektolitrui.

2.   Didžiausias gamybos kiekis

a.   Baltieji ir rožiniai vynai

66 hektolitrai iš vieno hektaro.

b.   Raudonieji vynai

62 hektolitrai iš vieno hektaro.

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derlius renkamas, vynas gaminamas ir brandinamas toliau išvardytų Vandėjos departamento savivaldybių teritorijoje, kurią 2011 m. vasario 10 d. nacionalinio kompetentingo komiteto posėdyje patvirtino Nacionalinis kilmės ir kokybės institutas (INAO). Dieną, kai kompetentingas nacionalinis komitetas patvirtino šią specifikaciją, ta vietovė apėmė toliau nurodytų savivaldybių arba jų dalių, kaip jos 2021 m. apibrėžtos Oficialiajame geografinių kodų registre, teritoriją:

Auchay-sur-Vendée (tik Auzay deleguotosios savivaldybės teritorija), Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Le Champ-Saint-Père, Chantonnay, Château-Guibert, La Couture, L’Ïle-d’Olonne, Longèves, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Les Sables d’Olonne pour le seul territoire de la commune déléguée d’Olonne-sur-Mer, Pissotte, Le Poiré-sur-Velluire, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier, Vairé, Vix.

7.   Vyninių vynuogių veislė (-ės)

„Cabernet franc N“

„Chardonnay B“

„Chenin B“

„Négrette N“

„Pinot noir N“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Geografinė vietovė driekiasi tarp Vandėjos gamtinio regiono šiaurėje iki grūdinėms kultūroms skirtos Liusono lygumos pietuose. Armorikos aukštumos pakraštys žymi geografinės vietovės ribas iš vakarų į rytus: nuo Le Sabl d’Olono Atlanto pakrantėje iki Fontene le Konto. Vynuogynas auga daugiausia į pietų ir pietvakarių pusę nukreiptuose 3–5 % statumo šlaituose tose vietovėse, kur aukštumos pakraštį kerta formuojantysis hidrografinis tinklas. „Brem“ geografinės nuorodos vynuogynas įveistas pelkingo Olono raisto apylinkėse, „Mareuil“ ir „Chantonnay“ – palei Lė ir Jono upių slėnius, o „Vix“ ir „Pissotte“ – Vandėjos upės pakrantėse. Šią geografinę vietovę sudaro Vandėjos departamento pietinės dalies aštuoniolikos savivaldybių teritorija.

Geologiniu požiūriu geografinė vietovė yra palyginti vienalytė ir išsidėsčiusi ant kristalinio Armorikos pagrindo su kalkiniais juros periodo dariniais. Dirvožemį daugiausia sudaro skalūnai ir riolitas, rečiau – gneisas ir amfibolitas, o kalbant apie „Vix“ geografinę nuorodą – klintys. Šias klintis dažniausiai dengia terciaro eros upių sąnašos iš smėlio ir žvyro. Todėl tiksliai nustatytiems sklypams, kuriuose renkamas vynuogių derlius, daugiausia būdingas rudas rūgštus dirvožemis, kuriame yra daug stambių dalelių. Šis dirvožemis iš esmės skiriasi nuo šiaurinėje dalyje esančio bokažo gilaus dumbluoto dirvožemio ir nuo labiau į pietus esančios lygumos derlingo molingo dirvožemio. Vandėjos pietinei daliai būdingas vidutinis vandenyninis klimatas, gerokai šiltesnis nei labiau į šiaurę esančiame bokaže. Be to, šioje dalyje klimatas ne toks lietingas ir saulėtesnis, o vasarą dažnai trūksta lietaus (Olono ir La Rošelio regionai yra saulėčiausi regionai Atlanto pakrantėje, kuriuose per 6 mėnesius (nuo birželio iki rugsėjo) saulė vidutiniškai šviečia 1 430 valandų). Vidutinė metinė temperatūra svyruoja nuo 12 °C iki 12,5°C. Didesni temperatūros skirtumai jaučiami keliaujant iš vakarų į rytus, atitinkamai didėjant aukščiui ir mažėjant jūros įtakai.

Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Daugybė dokumentų, kuriuose rašoma apie regiono abatijoms ir vienuolynams mokamą dešimtinės mokestį už vynuogių produktus, rodo, kaip viduramžiais Vandėjoje buvo plėtojama vynuogininkystė. Nuo XI amžiaus pradėta aktyvi „Brem“ geografinės nuorodos vynų prekyba su Olandija. XII–XV amžiuose „Mareuil“ geografinės nuorodos vynai krovininėmis valtimis buvo gabenami iki Sen Benua ir Moriko prie Lė uostų, tuomet į La Rošelį, kur buvo pakraunami į Anglijon plaukiančius laivus.

Kad sužinotume apie anuomet naudotas vynuogių veisles, turėjome sulaukti Rablė, kuris 1520–1528 m. viešėjo Fontene le Konte ir Majezė, raštų. Jau XVI ir XVII amžiuose dažniausiai auginama baltųjų vynuogių veislė buvo „Chenin B“ („Brem“ vynuogyne vadinama „Franc Blanc“, „Vix“ – „Blanc d’Aunis“), o rožiniams ir raudoniesiems vynams daugiausia buvo naudojama veislė „Pinot noir N“ („Brem“ vynuogyne vadinama „Pinot Rosé“ arba „Bourgogne“, „Mareuil“ vynuogyne – „Ragoûtant“, o „Vix“ vynuogyne – „Chantonnay“ arba „Folle Noire“). XVIII amžiuje pradėta auginti „Cabernet franc N“ vynuogių veislė.

Vandėjoje vynuogininkystė labiausiai suklestėjo XIX amžiuje (1880 m. vynuogynai užėmė 18 000 hektarų). Vynuogynus nusiaubus vynuoginėms filokseroms, pietų Vandėjos gamintojai pradėjo labiau specializuotis ir geriausiai saulės apšviečiamuose šlaituose atgaivino vynuogynus. Juose buvo auginami tradicinėmis veislėmis įskiepyti augalai, taip pat daugiausia „Gamay N“, „Chardonnay B“, „Cabernet-sauvignon N“ veislės ir, atsižvelgiant į vietovę, „Sauvignon blanc B“ veislė „Vix“ vynuogyne ir „Grolleau gris G“ veislė „Brem“ vynuogyne.

Po Antrojo pasaulinio karo gamintojai nusprendė sujungti penkias pagrindines istorines gamybos vietas. 1953 m. buvo sukurtas pavadinimas „Anciens Fiefs du Cardinal“ (liet. senoji kardinolo valda), kaip nuoroda į Rišeljė, 1608 m. paskelbtą Liusono vyskupu, nes jis buvo didelis „Mareuil“ geografinės nuorodos vynų rėmėjas. Tuo metu buvo susistemintos ir sutrumpintos gamybos taisyklės, siekiant pagerinti kokybę ir išsaugoti vietinius veislių parinkimo ypatumus. 1965 m. „Anciens Fiefs du Cardinal“ suteikta nuoroda „Appellation d’origine simple“ (paprasta kilmės vietos nuoroda), 1974 m. – nuoroda „Vins de pays“ (krašto vynai), o 1984 m. – „Appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure“ (aukščiausios kokybės vyno kilmės vietos nuoroda). 1991 m. imtasi veiksmų siekiant vynams suteikti saugomos kilmės vietos nuorodą.

2009 m. vynuogynas užėmė 480 hektarų plotą, kurį dirbo maždaug 40 augintojų. Per metus buvo pagaminama vidutiniškai 27 000 hektolitrų vyno, iš kurių 45 % sudarė rožiniai vynai, 40 % – raudonieji vynai, 15 % – baltieji vynai. Baltiesiems vynams būdingas subalansuotas skonis, kuriame dominuoja gaivios natos. Šiems kokybiškiems ir subtiliems vynams dažniausiai būdinga puiki mineralų pusiausvyra ir plati gėlių bei vaisių natų gama.

Rožiniai vynai gali būti nuo šviesiai rožinės iki lašišos rožinės spalvos. Jie yra kiek rūgštoki, gaivūs bei švelnūs burnoje ir dažniausiai skleidžia vaisių aromatą.

Raudonieji vynai išsiskiria sodriu vaisių aromatu, kurį kartais lydi švelnių prieskonių, odos arba saldymedžio natos. Geografinių nuorodų „Brem“ ir „Pissotte“ vynai dažniausiai būna rubino arba granato spalvos, švelnaus ir subtilaus skonio, o „Mareuil“, „Chantonnay“ ir „Vix“ vynai gali būti įvairesnės spalvos ir labiau kompleksiško skonio. Dėl pietų Vandėjai būdingo pietinio klimato, pasižyminčio dideliu saulėtumu, taip pat akmenuoto ir negilaus dirvožemio, kuriame dominuoja skalūnai arba riolitas, šios geografinės vietovės vyndariai nuo seno gamina daugiausia rožinius ir raudonuosius vynus – jie sudaro vidutiniškai 85 % saugomos kilmės vietos nuorodos vyno gamybos.

Nuo Luaros slėnio iki pietvakarių besitęsiančio vynuogyno geografinė padėtis taip pat lėmė iš kartos į kartą perduodamą veislių parinkimo patirtį. Vynuogyne auginamas originalus vynuogių veislių derinys, kuriame juntama Luaros („Chenin“, „Cabernet franc“, „Grolleau gris“), žemyninė („Pinot noir“, „Gamay“) ir pietvakarių („Négrette“, „Cabernet-sauvignon“) įtaka. Vis dėlto baltiesiems vynams gaminti daugiausia naudojama „Chenin B“ veislė, rožiniams vynams gaminti naudojamos pagrindinės „Pinot noir N“ ir „Gamay N“ veislės, o raudonųjų vynų pagrindas – „Pinot noir N“, „Cabernet franc N“ ir „Négrette N“ veislės, kurios produktui suteikia jo išskirtines savybes.

Kiekvienos geografinės nuorodos istorija primena apie nuo seno susiklosčiusius skirtingus prekybinius kelius. „Brem“ geografinės nuorodos vynai buvo gabenami per Sen Martin de Bremo uostą, „Mareuil“ ir „Chantonnay“ – Lė upe, o „Vix“ ir „Pissotte“ – Vandėjos žiotimis. Nevienodi gamtiniai veiksniai (dirvožemis ir klimatas) lėmė, kad atitinkamose vietovėse gamintojai ištobulino skirtingas veislių parinkimo ir jų derinimo strategijas, dėl kurių šios saugomos kilmės vietos nuorodos vynai įgyja kompleksiškumą ir įvairių skoninių atspalvių. Šių penkių geografinių vietovių vynai niekada nebuvo maišomi vieni su kitais ir tokia praktika nėra pageidaujama.

Nuo 1985 m. saugomos kilmės vietos nuorodos „Fiefs vendéens“ žinomumas itin padidėjo ir šių vynų pardavimo kiekis išaugo beveik dvigubai. Šių vynų originalumą, gaivumą ir vaisių aromatą itin pamėgo Vandėjos regiono pajūryje viešintys poilsiautojai. Vynų įvairovė leidžia įvairiomis aplinkybėmis juos derinti su regiono virtuve.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Ženklinimas

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo nurodoma viena iš šių papildomų geografinių nuorodų:

| — | „Brem“, |
| --- | --- |

—

„Brem“,

| — | „Chantonnay“, |
| --- | --- |

—

„Chantonnay“,

| — | „Mareuil“, |
| --- | --- |

—

„Mareuil“,

| — | „Pissotte“, |
| --- | --- |

—

„Pissotte“,

| — | „Vix“, |
| --- | --- |

—

„Vix“,

jeigu vynai atitinka kiekvienai iš šių nuorodų specifikacijoje nustatytas gamybos sąlygas.

Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti papildomai nurodoma geografinė nuoroda „Val de Loire“.

Etiketėse visos neprivalomos nuorodos turi būti rašomos rašmenimis, kurių dydis (aukštis, plotis ir storis) negali būti didesnis nei dvigubas rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

Ženklinimas

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Rašmenų, kuriais užrašytos papildomos geografinės nuorodos „Brem“, „Chantonnay“, „Mareuil“, „Pissotte“ ir „Vix“, dydis (aukštis, plotis ir storis) negali būti didesnis nei rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

Papildomos geografinės nuorodos „Val de Loire“ rašmenų dydis (aukštis, plotis ir storis) negali būti didesnis nei du trečdaliai rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio.

Etiketėse su visomis privalomomis nuorodomis draudžiama pateikti vynuogių veislės pavadinimą.

Vynų etiketėse gali būti nurodyti vynuogių derliaus metai, jei tiems vynams gaminti buvo naudojamos tik atitinkamų metų vynuogės.

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda „Fiefs Vendéens“, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu: ji yra įtraukta į kadastrą; ji minima derliaus deklaracijoje; jos į kadastrą įtrauktas pavadinimas nurodomas iškart po kilmės vietos nuorodos pavadinimo ir yra užrašytas rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei pusė rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio. ».

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ab074c84-057d-4f28-8501-8c98876fe25a

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 2022 7 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 278/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 7 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 278/27

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2022/C 278/09)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„PIADINA ROMAGNOLA“ / „PIADA ROMAGNOLA“

ES Nr.: PGI-IT-1067-AM01 - 12.11.2020

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

| Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola („Piadina Romagnola“ propagavimo ir apsaugos asociacija) |
| --- |
| Piazza L. Tosi 4 |
| 47923 Rimini |
| Italija |

Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola („Piadina Romagnola“ propagavimo ir apsaugos asociacija)

Piazza L. Tosi 4

47923 Rimini

Italija

Tel. +39 0541/760227

Faks. +39 0541/791734

Mob. Tel. +39 366/1136514

E. paštas consorziopiadinaromagnola@pec.it

„Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola“ yra „Piadina Romagnola“ gamintojai ir pagal 2013 m. spalio 14 d. Žemės ūkio, maisto ir miškininkystės politikos ministerijos nutarimo Nr. 12511 13 straipsnio 1 dalį turi teisę pateikti pakeitimo paraišką.

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Keičiamos produkto specifikacijos dalys

| ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☐

Produkto pavadinimas

| ☒ | Produkto aprašymas |
| --- | --- |

☒

Produkto aprašymas

| ☐ | Geografinė vietovė |
| --- | --- |

☐

Geografinė vietovė

| ☐ | Kilmės įrodymas |
| --- | --- |

☐

Kilmės įrodymas

| ☒ | Gamybos būdas |
| --- | --- |

☒

Gamybos būdas

| ☐ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☐

Ryšys su geografine vietove

| ☒ | Ženklinimas etiketėmis |
| --- | --- |

☒

Ženklinimas etiketėmis

| ☒ | Kita (patikros) |
| --- | --- |

☒

Kita (patikros)

4.   Pakeitimo rūšis

| ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

| ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

5.   Pakeitimas (-ai)

Produkto aprašymas

| — | Produkto specifikacijos 2 straipsnio dalis:

  Produktas „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ gaminamas iš paprastųjų kviečių miltų, sumaišytų su vandeniu, riebalais, druska ir kai kuriomis pasirinktinai naudojamomis sudėtinėmis dalimis. Vartotojams pateikiamas gaminys būna dramblio kaulo baltumo spalvos su jam būdingomis gintaro spalvos įvairių dydžių ir atspalvių dėmelėmis ant abiejų pusių. Gaminys būna gardaus skonio, o jam būdingas kvapas primena ką tik iškeptos duonos kvapą.

  iš dalies keičiama taip:

  Produktas „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ gaminamas iš kviečių arba farro miltų, sumaišytų su vandeniu, riebalais, druska ir kai kuriomis pasirinktinai naudojamomis sudėtinėmis dalimis. Vartotojams pateikiamas gaminys būna nuo dramblio kaulo baltumo iki tamsaus gintaro spalvos su jam būdingomis gintaro spalvos įvairių dydžių ir atspalvių dėmelėmis ant abiejų pusių. Gaminys būna gardaus skonio, o jam būdingas kvapas primena ką tik iškeptos duonos kvapą.

  Šiuo pakeitimu prie naudojamų sudėtinių dalių pridedami kitų rūšių miltai, todėl keičiasi ir gamybos būdas. |
| --- | --- |

—

Produkto specifikacijos 2 straipsnio dalis:

Produktas „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ gaminamas iš paprastųjų kviečių miltų, sumaišytų su vandeniu, riebalais, druska ir kai kuriomis pasirinktinai naudojamomis sudėtinėmis dalimis. Vartotojams pateikiamas gaminys būna dramblio kaulo baltumo spalvos su jam būdingomis gintaro spalvos įvairių dydžių ir atspalvių dėmelėmis ant abiejų pusių. Gaminys būna gardaus skonio, o jam būdingas kvapas primena ką tik iškeptos duonos kvapą.

iš dalies keičiama taip:

Produktas „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ gaminamas iš kviečių arba farro miltų, sumaišytų su vandeniu, riebalais, druska ir kai kuriomis pasirinktinai naudojamomis sudėtinėmis dalimis. Vartotojams pateikiamas gaminys būna nuo dramblio kaulo baltumo iki tamsaus gintaro spalvos su jam būdingomis gintaro spalvos įvairių dydžių ir atspalvių dėmelėmis ant abiejų pusių. Gaminys būna gardaus skonio, o jam būdingas kvapas primena ką tik iškeptos duonos kvapą.

Šiuo pakeitimu prie naudojamų sudėtinių dalių pridedami kitų rūšių miltai, todėl keičiasi ir gamybos būdas.

| — | Dėl mažo glitimo kiekio farro miltai yra labai vertinami vartotojų ir dažnai naudojami gaminant piadine. Tai patvirtina istoriniai šaltiniai, kuriuose bendrai užsimenama apie miltus. Farro yra vienas seniausių kada nors augintų javų (Italijoje žinomas nuo romėnų laikų).
  Naudojant kitų rūšių miltus – kietųjų kviečių miltus – galima išplėsti žaliavų pasirinkimą, įtraukiant ir tradicinės genetinės atrankos tiek paprastųjų, tiek kietųjų kviečių grūdus, dar vadinamus senaisiais grūdais. |
| --- | --- |

—

Dėl mažo glitimo kiekio farro miltai yra labai vertinami vartotojų ir dažnai naudojami gaminant piadine. Tai patvirtina istoriniai šaltiniai, kuriuose bendrai užsimenama apie miltus. Farro yra vienas seniausių kada nors augintų javų (Italijoje žinomas nuo romėnų laikų).

Naudojant kitų rūšių miltus – kietųjų kviečių miltus – galima išplėsti žaliavų pasirinkimą, įtraukiant ir tradicinės genetinės atrankos tiek paprastųjų, tiek kietųjų kviečių grūdus, dar vadinamus senaisiais grūdais.

| — | Gaminant su šios rūšies miltais, pasikeičia pagaminto produkto išvaizda, ypač jo spalva, kuri tiksliau apibūdinama pridedant žodžius „iki tamsaus gintaro“. Keičiamas bendrojo dokumento 3 punkto 2 papunktis ir 5 punktas. |
| --- | --- |

—

Gaminant su šios rūšies miltais, pasikeičia pagaminto produkto išvaizda, ypač jo spalva, kuri tiksliau apibūdinama pridedant žodžius „iki tamsaus gintaro“. Keičiamas bendrojo dokumento 3 punkto 2 papunktis ir 5 punktas.

Gamybos būdas

| — | Produkto specifikacijos 5 straipsnyje išvardytos šios privalomos sudėtinės dalys:

  Privalomos sudėtinės dalys (vienam kilogramui paprastųjų kviečių miltų):


  paprastųjų kviečių miltai;


  vandens, kiek reikia vientisai masei užminkyti;


  ne daugiau kaip 25 g druskos;


  iki 250 g taukų ir (arba) alyvuogių aliejaus ir (arba) ypač gryno alyvuogių aliejaus.

  Sąrašas papildomas taip:

  Privalomos sudėtinės dalys (vienam kilogramui paprastųjų kviečių arba farro miltų):


  kviečių arba farro miltai;


  vandens, kiek reikia vientisai masei užminkyti;


  ne daugiau kaip 25 g druskos;


  iki 250 g taukų ir (arba) alyvuogių aliejaus ir (arba) ypač gryno alyvuogių aliejaus.

  Šiuo pakeitimu į sudėtines dalis įtraukiama kitos rūšies kviečių miltų ir farro miltų. Pakeitimo pagrindimas nurodytas produkto aprašymo dalyje ir yra glaudžiai susijęs su gamybos būdu. Šis pakeitimas daromas ir bendrojo dokumento 3 punkto 3 papunktyje. |
| --- | --- |

—

Produkto specifikacijos 5 straipsnyje išvardytos šios privalomos sudėtinės dalys:

Privalomos sudėtinės dalys (vienam kilogramui paprastųjų kviečių miltų):

paprastųjų kviečių miltai;

vandens, kiek reikia vientisai masei užminkyti;

ne daugiau kaip 25 g druskos;

iki 250 g taukų ir (arba) alyvuogių aliejaus ir (arba) ypač gryno alyvuogių aliejaus.

Sąrašas papildomas taip:

Privalomos sudėtinės dalys (vienam kilogramui paprastųjų kviečių arba farro miltų):

kviečių arba farro miltai;

vandens, kiek reikia vientisai masei užminkyti;

ne daugiau kaip 25 g druskos;

iki 250 g taukų ir (arba) alyvuogių aliejaus ir (arba) ypač gryno alyvuogių aliejaus.

Šiuo pakeitimu į sudėtines dalis įtraukiama kitos rūšies kviečių miltų ir farro miltų. Pakeitimo pagrindimas nurodytas produkto aprašymo dalyje ir yra glaudžiai susijęs su gamybos būdu. Šis pakeitimas daromas ir bendrojo dokumento 3 punkto 3 papunktyje.

| — | Produkto specifikacijos 5 straipsnyje pridedamos šios neprivalomos sudėtinės dalys:

  šviežias arba UAT karvės pienas – iki 300 ml;


  žiedų medus – iki 20 g;


  į bendrą riebalų kiekį taip pat gali įeiti saulėgrąžų aliejus, tačiau tik tuo atveju, jei jis naudojamas kartu su ypač grynu alyvuogių aliejumi ir jei naudojamas mažesnis jo kiekis nei ypač gryno alyvuogių aliejaus.

  Daugelis gamintojų prie pagrindinių sudėtinių dalių ką nors prideda, kad suteiktų savo produktui daugiau savitumo, visai kaip anuomet, kai produktas dar buvo gaminamas daugiausia namuose ir kiekviena šeima ar smulkus gamintojas šiek tiek keisdavo pagrindinį receptą. Dabar tai atsispindi produkto specifikacijoje. Plačiausiai naudojamos ir istoriniuose šaltiniuose dažniausiai minimos sudėtinės dalys yra pienas ir medus.
  Šiuo pakeitimu bus sudarytos sąlygos daugiau gamintojų, kurių dauguma, bet ne visi, yra labai mažos įmonės, pradėti gaminti SGN „Piadina Romagnola“, nes ilgą laiką naudoti jų receptai bus suderinti su produkto specifikacija ir SGN kontrolės sistema.
  Kad nebūtų pakeistas specifikacijos pobūdis, galimybė naudoti saulėgrąžų aliejų mažesniais kiekiais nei ypač gryną alyvuogių aliejų buvo įtraukta iš esmės dėl techninių priežasčių, nes dėl saulėgrąžų aliejaus gaminys tampa minkštesnis, todėl jį lengviau kočioti. Prėskučiai Piadina yra labai populiarūs tarp vartotojų, nes jie gali būti patiekiami įvairiais būdais.
  Šis pakeitimas daromas ir bendrojo dokumento 3 punkto 3 papunktyje. |
| --- | --- |

—

Produkto specifikacijos 5 straipsnyje pridedamos šios neprivalomos sudėtinės dalys:

šviežias arba UAT karvės pienas – iki 300 ml;

žiedų medus – iki 20 g;

į bendrą riebalų kiekį taip pat gali įeiti saulėgrąžų aliejus, tačiau tik tuo atveju, jei jis naudojamas kartu su ypač grynu alyvuogių aliejumi ir jei naudojamas mažesnis jo kiekis nei ypač gryno alyvuogių aliejaus.

Daugelis gamintojų prie pagrindinių sudėtinių dalių ką nors prideda, kad suteiktų savo produktui daugiau savitumo, visai kaip anuomet, kai produktas dar buvo gaminamas daugiausia namuose ir kiekviena šeima ar smulkus gamintojas šiek tiek keisdavo pagrindinį receptą. Dabar tai atsispindi produkto specifikacijoje. Plačiausiai naudojamos ir istoriniuose šaltiniuose dažniausiai minimos sudėtinės dalys yra pienas ir medus.

Šiuo pakeitimu bus sudarytos sąlygos daugiau gamintojų, kurių dauguma, bet ne visi, yra labai mažos įmonės, pradėti gaminti SGN „Piadina Romagnola“, nes ilgą laiką naudoti jų receptai bus suderinti su produkto specifikacija ir SGN kontrolės sistema.

Kad nebūtų pakeistas specifikacijos pobūdis, galimybė naudoti saulėgrąžų aliejų mažesniais kiekiais nei ypač gryną alyvuogių aliejų buvo įtraukta iš esmės dėl techninių priežasčių, nes dėl saulėgrąžų aliejaus gaminys tampa minkštesnis, todėl jį lengviau kočioti. Prėskučiai Piadina yra labai populiarūs tarp vartotojų, nes jie gali būti patiekiami įvairiais būdais.

Šis pakeitimas daromas ir bendrojo dokumento 3 punkto 3 papunktyje.

| — | Galiausiai nuostata, kuria nurodoma kepimo temperatūra:

  Kepimo temperatūra svyruoja nuo 200 °C iki 250 °C; gaminio negalima kepti ant kepimo plokštės ilgiau kaip 4 minutes.

  iš dalies keičiama taip:

  Kepimo temperatūra svyruoja nuo 150 °C iki 300 °C; gaminio negalima kepti ant kepimo plokštės ilgiau kaip 4 minutes.

  Šis pakeitimas grindžiamas tam tikromis techninėmis priežastimis. Skirtingo dydžio kepimo plokštės kartais būna veikiamos oro srovių, kurios gali turėti įtakos temperatūrai. Kai ant kepimo plokštės dedami ką tik paruošti, vadinasi, šalti gaminiai, temperatūra taip pat gali kisti. Todėl temperatūros intervalas turėtų būti praplėstas, nors vidutinė temperatūra atitiks iš pradžių nustatytų verčių ribas.
  Reikėtų pažymėti, kad šie produkto gamybos būdo pakeitimai neturi jokios įtakos taisyklėms, kuriomis apibrėžiamas gamybos metodas ir lieka galioti dabartinėje specifikacijoje nustatytos taisyklės.
  Šis pakeitimas daromas ir bendrojo dokumento 3 punkto 4 papunktyje. |
| --- | --- |

—

Galiausiai nuostata, kuria nurodoma kepimo temperatūra:

Kepimo temperatūra svyruoja nuo 200 °C iki 250 °C; gaminio negalima kepti ant kepimo plokštės ilgiau kaip 4 minutes.

iš dalies keičiama taip:

Kepimo temperatūra svyruoja nuo 150 °C iki 300 °C; gaminio negalima kepti ant kepimo plokštės ilgiau kaip 4 minutes.

Šis pakeitimas grindžiamas tam tikromis techninėmis priežastimis. Skirtingo dydžio kepimo plokštės kartais būna veikiamos oro srovių, kurios gali turėti įtakos temperatūrai. Kai ant kepimo plokštės dedami ką tik paruošti, vadinasi, šalti gaminiai, temperatūra taip pat gali kisti. Todėl temperatūros intervalas turėtų būti praplėstas, nors vidutinė temperatūra atitiks iš pradžių nustatytų verčių ribas.

Reikėtų pažymėti, kad šie produkto gamybos būdo pakeitimai neturi jokios įtakos taisyklėms, kuriomis apibrėžiamas gamybos metodas ir lieka galioti dabartinėje specifikacijoje nustatytos taisyklės.

Šis pakeitimas daromas ir bendrojo dokumento 3 punkto 4 papunktyje.

Ženklinimas etiketėmis

Produkto specifikacijos 8 straipsnyje nustatytos produkto ženklinimo etiketėmis ir pakavimo taisyklės.

| — | Ženklinimo etiketėmis taisyklės papildomos šiuo sakiniu apie produkto logotipe naudotinas spalvas:

  Nespalvotą ženklą leidžiama naudoti tik tada, kai ant pakuotės naudojamos vien juoda ir balta spalvos.

  Šiuo pakeitimu siekiama leisti gamintojams spausdinti nespalvotas etiketes ir taip padėti jiems lengviau prekiauti produktu „Piadina Romagnola“. Šis pakeitimas daromas ir bendrojo dokumento 3 punkto 6 papunktyje. |
| --- | --- |

—

Ženklinimo etiketėmis taisyklės papildomos šiuo sakiniu apie produkto logotipe naudotinas spalvas:

Nespalvotą ženklą leidžiama naudoti tik tada, kai ant pakuotės naudojamos vien juoda ir balta spalvos.

Šiuo pakeitimu siekiama leisti gamintojams spausdinti nespalvotas etiketes ir taip padėti jiems lengviau prekiauti produktu „Piadina Romagnola“. Šis pakeitimas daromas ir bendrojo dokumento 3 punkto 6 papunktyje.

| — | Be to, ši specifikacijos nuostata dėl formuluotės, kurią galima įtraukti į etiketę:

  Jei bent trys iš toliau nurodytų gamybos proceso etapų atliekami rankiniu būdu – tešlos paruošimas, dalijimas į porcijas, kočiojimas ir kepimas – ir jei produktas nėra supakuojamas į sandariai uždarytas pakuotes, prie logotipo gali būti pridedamas užrašas „tradicinis rankų darbo produktas“, kurio šriftas, spalva ir dydis turi būti tokie patys, kaip ir žodžio „Romagnola“.

  iš dalies keičiama taip:

  Jei gamybos procese dalijimas į porcijas ir kepimas atliekamas rankiniu būdu ir produktas nėra supakuojamas į sandariai uždarytą pakuotę, šalia logotipo gali būti pridedamas užrašas „tradicinis rankų darbo produktas“, kurio šriftas, spalva ir dydis turi būti tokie patys, kaip ir žodžio „Romagnola“.

  Reikia pažymėti, kad specifikacijoje jau leidžiama vartoti formuluotę „tradicinis rankų darbo gaminys“, kurią naudoja daugybė kilmės vietovėje veikiančių labai mažų įmonių (kioskai ir įvairios parduotuvėlės, nesupakuotus prėskučius piadine tiesiogiai parduodančios vartotojams), kad būtų galima paremti tokio pobūdžio nedidelės apimties gamybą. Šiose įmonėse rankiniu būdu paprastai atliekamas vien dalijimas į porcijas ir kepimas, o, kad gamybos procesas vyktų greičiau, neretai kočiojama pasitelkiant mechaninę įrangą.
  Kadangi šis etapas tik iš dalies atliekamas rankiniu būdu, kad nebūtų nesusipratimų, reikėtų išbraukti nuorodą į kočiojimą, tačiau leisti gamintojams naudoti šią formuluotę, jei dalijimas į porcijas ir kepimas ir toliau atliekami tik rankiniu būdu. |
| --- | --- |

—

Be to, ši specifikacijos nuostata dėl formuluotės, kurią galima įtraukti į etiketę:

Jei bent trys iš toliau nurodytų gamybos proceso etapų atliekami rankiniu būdu – tešlos paruošimas, dalijimas į porcijas, kočiojimas ir kepimas – ir jei produktas nėra supakuojamas į sandariai uždarytas pakuotes, prie logotipo gali būti pridedamas užrašas „tradicinis rankų darbo produktas“, kurio šriftas, spalva ir dydis turi būti tokie patys, kaip ir žodžio „Romagnola“.

iš dalies keičiama taip:

Jei gamybos procese dalijimas į porcijas ir kepimas atliekamas rankiniu būdu ir produktas nėra supakuojamas į sandariai uždarytą pakuotę, šalia logotipo gali būti pridedamas užrašas „tradicinis rankų darbo produktas“, kurio šriftas, spalva ir dydis turi būti tokie patys, kaip ir žodžio „Romagnola“.

Reikia pažymėti, kad specifikacijoje jau leidžiama vartoti formuluotę „tradicinis rankų darbo gaminys“, kurią naudoja daugybė kilmės vietovėje veikiančių labai mažų įmonių (kioskai ir įvairios parduotuvėlės, nesupakuotus prėskučius piadine tiesiogiai parduodančios vartotojams), kad būtų galima paremti tokio pobūdžio nedidelės apimties gamybą. Šiose įmonėse rankiniu būdu paprastai atliekamas vien dalijimas į porcijas ir kepimas, o, kad gamybos procesas vyktų greičiau, neretai kočiojama pasitelkiant mechaninę įrangą.

Kadangi šis etapas tik iš dalies atliekamas rankiniu būdu, kad nebūtų nesusipratimų, reikėtų išbraukti nuorodą į kočiojimą, tačiau leisti gamintojams naudoti šią formuluotę, jei dalijimas į porcijas ir kepimas ir toliau atliekami tik rankiniu būdu.

| — | Galiausiai, dėl ženklinimo etiketėmis daromas pakeitimas, pagal kurį leidžiama naudoti tokią formuluotę:

  Jei „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ yra 4–8 mm storio, etiketėje gali būti rašoma spessa arba la spessa [storapadė].

  Šiuo pakeitimu leidžiama nurodyti konkrečią produkto savybę, kuri nėra giriamojo pobūdžio, tačiau kuria siekiama pabrėžti dviejų specifikacijoje numatytų produkto rūšių (tradicinės ir Riminio rūšies prėskučių „Piadina Romagnola“) skirtumą, kad pirkėjams būtų lengviau apsispręsti norint įsigyti produktą.
  Šis pakeitimas daromas ir bendrojo dokumento 3 punkto 6 papunktyje. |
| --- | --- |

—

Galiausiai, dėl ženklinimo etiketėmis daromas pakeitimas, pagal kurį leidžiama naudoti tokią formuluotę:

Jei „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ yra 4–8 mm storio, etiketėje gali būti rašoma spessa arba la spessa [storapadė].

Šiuo pakeitimu leidžiama nurodyti konkrečią produkto savybę, kuri nėra giriamojo pobūdžio, tačiau kuria siekiama pabrėžti dviejų specifikacijoje numatytų produkto rūšių (tradicinės ir Riminio rūšies prėskučių „Piadina Romagnola“) skirtumą, kad pirkėjams būtų lengviau apsispręsti norint įsigyti produktą.

Šis pakeitimas daromas ir bendrojo dokumento 3 punkto 6 papunktyje.

Kita: patikros

Produkto specifikacijos 7 straipsnis, kuriame nurodoma įstaiga, tikrinanti atitiktį produkto specifikacijos nuostatoms, buvo performuluotas, kad atitiktų Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 7 straipsnio g punktą.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„PIADINA ROMAGNOLA“ / „PIADA ROMAGNOLA“

ES Nr.: PGI-IT-1067-AM01 - 12.11.2020

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Pavadinimas

„Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

2.3 klasė. Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Nuoroda „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ žymimas iš miltų, riebalų, druskos ir kai kurių pasirinktinai naudojamų sudėtinių dalių užminkytas ir ant kepimo plokštės iškeptas duonos gaminys.

Vartotojams pateikiamas gaminys būna skritulio formos, nuo dramblio kaulo baltumo iki tamsaus gintaro spalvos su jam būdingomis gintaro spalvos įvairių dydžių ir atspalvių dėmelėmis ant abiejų pusių. Gaminys būna gardaus skonio, o jam būdingas kvapas primena ką tik iškeptos duonos kvapą.

Išskirtinės „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ fizinės savybės:

apvali netaisyklinga forma;

dydis:

| — | 15–25 cm (arba 23–30 cm – Riminio rūšies gaminio) skersmuo, |
| --- | --- |

—

15–25 cm (arba 23–30 cm – Riminio rūšies gaminio) skersmuo,

| — | 4–8 mm (arba iki 3 mm – Riminio rūšies gaminio) storis, |
| --- | --- |

—

4–8 mm (arba iki 3 mm – Riminio rūšies gaminio) storis,

išvaizda – nelygaus paviršiaus su gintaro spalvos dėmėmis arba įvairaus dydžio pūslelėmis, kurios atsiranda kepant;

organoleptinės savybės – gardus skonis ir tipiškas kvapas, panašus į ką tik iškeptos duonos kvapą.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik apdorotiems produktams)

Prėskučio „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ gamyboje naudojamos šios sudėtinės dalys:

| 3.3.1. | Privalomos sudėtinės dalys (vienam kilogramui paprastųjų kviečių arba farro miltų):
  kviečių arba farro miltai;
  vandens, kiek reikia vientisai masei užminkyti;
  ne daugiau kaip 25 g druskos;
  iki 250 g taukų ir (arba) alyvuogių aliejaus ir (arba) ypač gryno alyvuogių aliejaus. |
| --- | --- |

3.3.1.

kviečių arba farro miltai;

vandens, kiek reikia vientisai masei užminkyti;

ne daugiau kaip 25 g druskos;

iki 250 g taukų ir (arba) alyvuogių aliejaus ir (arba) ypač gryno alyvuogių aliejaus.

| 3.3.2. | Neprivalomos sudėtinės dalys (vienam kilogramui paprastųjų kviečių arba farro miltų):
  kildymo medžiagos – iki 20 g natrio bikarbonato, dinatrio difosfato, kukurūzų arba kviečių krakmolo;
  šviežias arba UAT karvės pienas – iki 300 ml;
  žiedų medus – iki 20 g;
  į bendrą riebalų kiekį taip pat gali įeiti saulėgrąžų aliejus, tačiau tik tuo atveju, jei jis naudojamas kartu su ypač grynu alyvuogių aliejumi ir naudojamas mažesnis jo kiekis nei ypač gryno alyvuogių aliejaus.
  Draudžiama dėti konservantų, kvapų ir (arba) kitų priedų. |
| --- | --- |

3.3.2.

kildymo medžiagos – iki 20 g natrio bikarbonato, dinatrio difosfato, kukurūzų arba kviečių krakmolo;

šviežias arba UAT karvės pienas – iki 300 ml;

žiedų medus – iki 20 g;

į bendrą riebalų kiekį taip pat gali įeiti saulėgrąžų aliejus, tačiau tik tuo atveju, jei jis naudojamas kartu su ypač grynu alyvuogių aliejumi ir naudojamas mažesnis jo kiekis nei ypač gryno alyvuogių aliejaus.

Draudžiama dėti konservantų, kvapų ir (arba) kitų priedų.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi toliau nurodyti gamybos etapai turi vykti nustatytoje geografinėje vietovėje.

Tešlos paruošimas. Sudėtinės dalys maišomos su vandeniu tol, kol gaunama tešla.

Dalijimas į porcijas. Tešla rankomis arba mechaniškai padalijama į gumulėlius arba rutuliukus.

Kočiojimas. Gumulėliai arba rutuliukai, iš kurių formuojami prėskučiai „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“, suplojami ir iškočiojami tik mechaniniu arba rankiniu būdu.

Kepimas. Tešlos skritulys termiškai apdorojamas iš abiejų pusių. Skritulys gali būti apverčiamas mechaniniu arba rankiniu būdu. Kepimo temperatūra svyruoja nuo 150 °C iki 300 °C; gaminio negalima kepti ant kepimo plokštės ilgiau kaip 4 minutes.

Atvėsinimas.

3.5.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Gamybos ir pakavimo procesai turi vykti nepertraukiamai vienas paskui kitą, kad atvėsęs gaminys neprarastų savo konsistencijos. Tiesioginis produkto sąlytis su oru ilgiau nei reikia, kad jis natūraliai atvėstų, turi neigiamo poveikio jo savitoms organoleptinėms savybėms – jis sudžiūva ir sužiedėja.

Prėskutis „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“, kuris bus vartojamas iš karto, parduodamas suvyniotas į maisto produktams skirtą popierių arba medžiagą, o vėlesniam vartojimui skirtas gaminys supakuojamas į sandariai uždarytus maisto produktams skirtus maišelius.

Sandariai uždaryti maisto produktams skirtuose maišeliuose prėskučiai, skirti vėlesniam vartojimui, ne tik nepraranda savo organoleptinių savybių, bet ir yra apsaugomi nuo išorės veiksnių, kaip antai kenksmingo miltų parazitų (visų pirma, miltų kandžių) poveikio.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo etiketėmis taisyklės

Ant kiekvienos prėskučių „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ pakuotės aiškiomis, įskaitomomis, neištrinamomis ir aiškiai išsiskiriančiomis raidėmis turi būti pateikti šie elementai:

| — | ES logotipas, |
| --- | --- |

—

ES logotipas,

| — | pavadinimas „Piadina Romagnola“ arba „Piada Romagnola“, o po jo – žodžiai „Indicazione Geografica Protetta“ [Saugoma geografinė nuoroda] arba santrumpa IGP [SGN], |
| --- | --- |

—

pavadinimas „Piadina Romagnola“ arba „Piada Romagnola“, o po jo – žodžiai „Indicazione Geografica Protetta“ [Saugoma geografinė nuoroda] arba santrumpa IGP [SGN],

| — | gaminio logotipas. |
| --- | --- |

—

gaminio logotipas.

Kad vartotojui būtų suteikta aiškesnė informacija, ant Riminio rūšies prėskučių „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ pakuotės privaloma papildomai tokiomis pačiomis aiškiomis, įskaitomomis, neištrinamomis ir aiškiai išsiskiriančiomis raidėmis kaip gaminio pavadinimas įrašyti žodžius „alla Riminese“ [Riminio rūšies].

Toliau pateikiamas gaminio logotipas.

Image 1

Jo spalvos – ruda (724 C) ir gelsvai ruda (728 C). Nespalvotą ženklą leidžiama naudoti tik tada, kai ant pakuotės naudojamos vien juoda ir balta spalvos.

Jei gaminys gaminamas ir parduodamas tiesiogiai, turint išskirtines teises, šalia pirmiau nurodytų žodžių ir logotipo gali būti pateikiamas pardavimo vietos ženklas. Užrašas SGN „Piadina Romagnola“ arba „Piada Romagnola“ arba kiti šiame dokumente numatyti užrašai turi būti pateikiami tame pačiame matomame paviršiuje. Jie turi būti aiškūs, įskaitomi, neištrinami ir pakankamai dideli, kad fone aiškiai išsiskirtų iš kitų nuorodų ir (arba) ženklų.

Be to, etiketėje gali būti pateikta kitos neprivalomos informacijos, skirtos vartotojui padėti, ir (arba) informacijos apie gaminio maistingumą, taip pat įmonių pavadinimai ir privatūs ženklai, jei jie nėra giriamojo pobūdžio ir neklaidina pirkėjo. Jei „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ yra 4–8 mm storio, etiketėje gali būti rašoma spessa arba la spessa [storapadė]. Ant užsienio rinkoms skirtų gaminių užrašas „Saugoma geografinė nuoroda“ gali būti pateikiamas šalies, kuriai jis skirtas, kalba.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Prėskučių „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ gamybos ir pakavimo vietovė apima istorinio Romanijos regiono teritoriją, t. y. visą Riminio, Forli Čezenos bei Ravenos provincijų teritoriją ir šias Bolonijos provincijos komunas: Borgo Tosinjano, Kazalfjumanezės, Kastel del Rijaus, Kastel Guelfo, Kastel San Pjetro, Docos, Fontaneličės, Imolos ir Mordano.

5.   Ryšys su geografine vietove

Romanijos teritorija yra rytinėje Emilijos-Romanijos regiono dalyje. Ji driekiasi nuo Adrijos jūros pakrantės rytuose iki Bolonijos provincijos ribų vakaruose ir nuo Markės regiono ribų pietuose iki Feraros provincijos ribų šiaurėje. Šioje teritorijoje vyrauja vidutinis subkontinentinis klimatas, kuris kinta, priklausomai nuo aukščio virš jūros lygio ir atstumo nuo pakrantės. Nors Romanijos klimatas nelabai skiriasi nuo Italijos šiaurėje vyraujančio klimato, jam savitumo suteikia šioje teritorijoje palengva siaurėjanti lygumų juosta.

Seniau Romanijoje paplitę prėskučiai „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ buvo gaminami ir vartojami kaip alternatyva duonai, kurios tuo metu trūko. Šis gaminys įsitvirtino kaip tautinė Romanijos gyventojų duona, – taip ją pavadino žymus šio regiono poetas Giovanni Pascoli.

Bėgant laikui įsitvirtinus prėskučių gamybos ir vartojimo tradicijoms ir susiformavus specifiniams gamybos metodams, praeito amžiaus aštuntajame dešimtmetyje „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ pradėti gaminti mažose amatininkų prekybos vietose (kioskuose), kuriose buvo parduodami švieži.

Nedideli šio duonos gaminio, skirto greitam vartojimui, gamybos ir prekybos kioskai yra plačiai Romanijoje paplitęs, gerai pastebimas ir puikiai vietos gyventojams bei turistams pažįstamas elementas. Vėliau iš šių tradicijų išsivystė pakuojamų prėskučių, skirtų vėlesniam vartojimui, gamyba.

„Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ gaminami laikantis iš kartos į kartą Romanijoje perduodamų gamybos metodų, dėl kurių gaminys įgyja jam būdingas savybes. Sudėtinės gaminio dalys turi būti maišomos laikantis tikslios tvarkos; tešlos nereikia minkyti per ilgai, ir ji turi įgyti kočioti tinkamą konsistenciją; prėskučiai turi būti kepami laikantis nurodytos temperatūros ir laiko, juos nuolat vartant ant kepimo plokštės, kol įgis 3 punkto 2 papunktyje aprašytas savybes.

Sumaniai naudodamiesi ilgai kauptomis žiniomis ir patirtimi, vietos gamintojai suteikia gaminiui „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ išskirtines, nuo pat gamybos pradžios nepakitusias savybes, kuriomis jis nepaliauja garsėjęs.

„Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ – tipiškiausias Romanijos gaminys. Romanijos gatvėse prėskučių galima rasti visur: juos tipiškuose spalvinguose kioskuose gamina kepėjos, vadinamos piadinare, jie kepami restoranuose, specializuotose parduotuvėse ir maisto pramonės įmonėse. „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ yra tokie garsūs, kad juos gerai žino ir už regiono ribų.

Šis pagal senas tradicijas iš miltų, vandens, druskos, riebalų ir kai kurių pasirinktinai naudojamų sudėtinių dalių gaminamas gaminys būna skritulio formos, nuo dramblio kaulo baltumo iki tamsaus gintaro spalvos su jam būdingomis gintaro spalvos įvairių dydžių ir atspalvių dėmelėmis ant abiejų pusių. Jis būna gardaus skonio, o jam būdingas kvapas primena ką tik iškeptos duonos kvapą.

Geras „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ vardas glaudžiai susijęs su vietovės istorija, tradicijomis ir net posakiais ir liaudies tikėjimo apraiškomis.

Oficialų terminą piada sukūrė Giovanni Pascoli, kuris Romanijos dialekto žodžiui piè suteikė itališką formą. Viename iš savo garsių eilėraščių poetas giria šį „seną beveik kaip žmogus“ duonos gaminį ir jį vadina tautine Romanijos gyventojų duona. Taip buvo sukurtas neatskiriamas šio gaminio ir Romanijos regiono binomas.

Romanijos prėskučio savybės aprašytos įvairiuose darbuose (dažnai monografijose). Juose, remiantis istoriniais šaltiniais, nurodoma gaminio kilmė, aprašomi dviejų rūšių gaminio skirtumai, o aprašymai praturtinami patarimais, kaip jį gaminti ir su kuo pateikti. 1913 m. dienraštyje „Il Plaustro“ Antonio Sassi piadine apibūdina kaip gardžius tradicinius Romanijos paplotėlius.

Adelmo Masotti žodyne Vocabolario Romagnolo-Italiano (Zanichelli, 1996 m.) piada apibrėžiama kaip tipiškas plonas Romanijos neraugintos duonos gaminys, kepamas ant stipriai įkaitintos geležinės plokštės.

Literatūroje randama įvairių nuorodų į Riminio rūšies prėskučius, kurie nuo kitų skiriasi savo skersmeniu ir storiu. Be kita ko, galima paminėti tokius leidinius, kaip Graziano Pozzetto La Piadina Romagnola Tradizionale [„Tradiciniai Romanijos prėskučiai“] (Panozzo Editore, Rimini, 2005 m.) ir Cucina di Romagna [„Romanijos virtuvė“] (Franco Muzzio, 2004 m.), kuriame išskiriamos dvi gaminio rūšys.

2004 m. viename leidinyje pirmą kartą pateikiamas „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ receptas arabų, prancūzų, anglų, japonų, kinų, rusų, ispanų ir vokiečių kalbomis.

Pavadinimas „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ dažnai minimas gastronomijos knygose ir giduose.

1984 m. gido Italia a tavola – Guida Gastronomica [„Italija prie stalo. Gastronominis gidas“]), Touring Club italiano, p. 30, skyriuje Piatti popolareschi di ieri diventano consumi popolari di oggi [„Senieji liaudies patiekalai šiandien vėl įgyja populiarumą“] minimi ir aprašomi „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“. Straipsnyje aprašomos prėskučiams gaminti naudojamos sudedamosios dalys, vartojimo būdai (pjaustyta riekėmis, įdaryta ir perlenkta) ir jam būdinga skritulio forma.

2001 m. turizmo gido Turismo gastronomico in Italia [„Gastronominis turizmas Italijoje“] (Touring Club italiano, p. 367–368) skyriuje, skirtame Emilijos-Romanijos regionui, po trumpo Riminio provincijos pristatymo kaip joje labiausiai paplitęs patiekalas aprašomas pjaustytais mėsos gaminiais ir sūriu įdarytas „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“.

2002 m. leidinio Romagna – viaggio attraverso le regioni italiane [„Romanija. Kelionė po Italijos regionus“] (Finintenet S.p.A., 53 p.) skyriuje Rimini, il regno della Piadina [„Riminis – piadina karalystė“] aprašomi prėskučiai „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“, jų gamyba ir pateikimo būdai (pvz., nurodoma, kad jie valgomi įdaryti sūriu ir pjaustytais mėsos gaminiais).

Šiam gaminiui dėmesio skyrė net nacionalinė televizija. Paminėtina televizijos laida Terra e Sapori [„Žemė ir skoniai“], transliuota RAI kanalu 2008 m. liepos 18 d. pavadinimu Emilia Romagna: i segreti della Piadina [„Emilija-Romanija. Piadina paslaptys“], kurioje kalbėta apie prėskučių sudėtines dalis, receptą ir gamybos metodus.

Galiausiai, Romanijoje jau seniai vyksta „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ skirti renginiai, gastronominiai konkursai ir šventės.

Nuo 1993 m. Ravenos provincijoje, Červijoje, kasmet rengiama šventė Piadina d’Autore [„Autorinis prėskutis“], per kurią skiriamas apdovanojimas už geriausią vietos kioskuose pagamintą piadina.

Nuo 1998 m. Santarkandželo di Romanjoje vyksta šventė Palio della Piadina, kuria siekiama išlaikyti gyvas šio autentiško tradicinio Romanijos gaminio tradicijas.

2009 m. liepos 6 d. paskelbtas straipsnis La miglior Piadina: assegnato il premio della ricetta romagnola per eccellenza [„Geriausias piadina. Skirtas apdovanojimas už geriausią Romanijos receptą“], kuriame pranešama apie skirtą apdovanojimą.

Su 2010 m. švente susijęs pranešimas spaudai pavadintas Premio Piadina Romagnola, miglior piadina 2010 [„Premija už geriausią 2010 m. Romanijos piadina“]. Be kita ko, paminėtinos šios naujausios šventės:

2002 m. Čezenoje pradėta rengti šventė „Lo Sposalizio della Piadina“, kuria siekiama plėtoti „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ tradicijas;

Emilijos-Romanijos regione vykstant „Vyno ir maisto festivaliui“ nuo 2010 m. rengiamos „Piadina dienos“, per kurias visoje Romanijoje dvi dienas vyksta renginiai, spektakliai, koncertai ir piadina degustacijos.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Valdžios institucijos pradėjo nacionalinę prieštaravimų pateikimo procedūrą, paskelbdamos produkto „Piadina Romagnola“ / „Piada Romagnola“ specifikacijos pakeitimo paraišką 2020 m. spalio 1 d. Italijos Respublikos oficialiame leidinyje Nr. 243.

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti interneto svetainėje http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

arba

tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos interneto svetainėje (www.politicheagricole.it), ekrano dešinėje viršuje spaudžiant nuorodą „Qualità“ (kokybė), paskui ekrano kairėje – nuorodą „Prodotti DOP IGP STG“ (SKVN, SGN, GTG nuorodomis žymimi produktai) ir galiausiai – nuorodą „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (ES nagrinėjamos produktų specifikacijos).

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---

| 2022 7 20 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 278/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 7 20

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 278/35

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2022/C 278/10)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pateikti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„SAMOBORSKA ČEŠNJOVKA / SAMOBORSKA ČEŠNOFKA“

ES Nr.: PGI-HR-02790 – 23.7.2021

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Pavadinimas (-ai) [SKVN arba SGN]

„Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Kroatijos Respublika

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis [nurodyta XI priede]

1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ – rūkyta dešra, gaminama iš maltos kiaulienos, jautienos ir (arba) veršienos, taip pat iš kiaulienos riebalų, įmaišant šviežių česnakų ir baltojo sauso vyno užpilo, skirta virti. Gaminant dešrą į ją dedama maltų juodųjų pipirų, maltos saldžiosios paprikos, grūstos aitriosios paprikos arba marinuotų aitriųjų pipirų, taip pat valgomosios druskos ir nitritinės druskos. Gautas mišinys kemšamas į natūralias kiaulės žarnas, kuriame suformuotos dešrų poros vėliau išrūkomos karštuoju būdu.

Išrūkytai dešrai „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ (galutinis produktas) būdingas savitos šviesiai arba tamsiai rausvai rudos spalvos paviršius. Dešrą perpjovus, pjūvio vietoje mėsa yra šviesiai rožinės spalvos, joje matosi riebalų gabaliukai. Pjūvyje įdaras vientisas ir standus, prigludęs prie žarnų. Dešrą išrūkius ir atvėsinus, jos tekstūra tampa minkštesnė.

Cheminiai parametrai

Bendras mėsos baltymų kiekis galutiniame produkte yra ne mažesnis kaip 16 proc.

Riebalų kiekis galutiniame produkte yra ne didesnis kaip 30 proc.

Galutinio produkto (vienos poros atšaldytų dešrelių) svoris yra 250–300 g

Rūkyta dešra „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ valgoma virta, troškinta arba kepta ant grotelių. Paruošta valgyti ji yra elastingos struktūros, standi ir sultinga. Jos skonis primena keptą kiaulieną ir yra šiek tiek aštrus, jaučiamas švelnus dūmų, česnako ir vyno aromatas.

3.3.   Pašarai (tik gyvūninės kilmės produktams) ir žaliavos (tik perdirbtiems produktams)

Apie 55–60 proc. rūkytos dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ gamybai naudojamų žaliavų sudaro kiaulienos nuopjovos, kuriose matomų riebalų kiekis yra 20–25 proc., ir toks pat kiekis grynos kiaulienos mentės be priekinių kojų, kurioje matomų riebalų kiekis ne didesnis kaip 5 proc.

Dar 10–15 proc. sudaro jautienos ir (arba) veršienos kaklo, mentės be priekinių kojų ir kojos be blauzdų ir (arba) jautienos ir (arba) veršienos nuopjovos, kuriose matomų riebalų kiekis yra ne didesnis kaip 5 proc.

Kiaulienos riebalai sudaro iki 10 proc. žaliavų. Gali būti naudojami kietieji kiaulės kaklo ir (arba) nugaros srities riebalai ir (arba) pusiau kietieji kiaulių kojų srities riebalai.

Gaminant rūkytą dešrą „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ taip pat įmaišoma šviežių česnakų ir baltojo sauso vyno užpilo (švieži, nulupti ir susmulkinti česnakai verdami baltajame sausame vyne ir vandenyje; česnakų, baltojo sauso vyno ir vandens santykis – 1:1:1), kuris sudaro 2–4 proc. žaliavų. Galiausiai naudojamos šios sudedamosios dalys: malti juodieji pipirai (0,1–0,3 proc.), malta saldžioji paprika (0,25–0,5 proc.), grūsta aitrioji paprika (0,1–0,2 proc.) arba marinuoti aitrieji pipirai (0,2–0,5 proc.), valgomoji druska (1 proc.) ir nitritinė druska (1 proc.). Draudžiama naudoti cukrų.

Rūkyta dešra „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ kemšama į 32 arba 34 mm skersmens natūralias kiaulės žarnas.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi rūkytos dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ gamybos etapai – sudedamųjų dalių ir įdaro paruošimas, įdaro kimšimas į žarnas, įdaro tekstūros stabilizavimas ir rausvinimas – turi būti atliekami 4 punkte apibrėžtoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Jei rūkyta dešra „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ tiekiama mažmeninei rinkai be jokios pakuotės, kiekviena dešrų pora turi būti paženklinta.

Jei rūkytą dešrą „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ ketinama tiekti įmonėms, kuriose ši dešra ruošiama vartoti galutiniam vartotojui, atskirai kiekvienos dešrų poros ženklinti nebūtina. Vietoj to ant kiekvienos dešrų pakuotės būtina užklijuoti etiketę, kurioje kartu su nurodyta informacija turi būti nurodytas dešrų porų skaičius pakuotėje.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Rūkyta dešra „Samoborska česnjovka / Samoborska češnofka“ gaminama Samoboro miesto ir šių kaimyninių gyvenviečių administracinėse ribose: Beder, Bobovica, Braslovje, Bratelji, Bregana, Breganica, Budinjak, Bukovje Podvrško, Celine Samoborske, Cerje Samoborsko, Domaslovec, Drežnik Podokićki, Dubrava Samoborska, Falašćak, Farkaševec Samoborski, Galgovo, Gradna, Grdanjci, Hrastina Samoborska, Jarušje, Javorek, Kladje, Klake, Klokočevec Samoborski, Konšćica, Kotari, Kostanjevec Podvrški, Lug Samoborski, Mala Jazbina, Mala Rakovica, Mali Lipovec, Manja Vas, Medsave, Molvice, Noršić Selo, Novo Selo Žumberačko, Osredek Žumberački, Osunja, Otruševec, Pavučnjak, Petkov Breg, Podgrađe Podokićko, Podvrh, Poklek, Prekrižje Plešivičko, Rakov Potok, Rude, Samoborski Otok, Savršćak, Selce Žumberačko, Sječevac, Slani Dol, Slapnica, Slavagora, Smerovišće, Stojdraga, Sveti Martin pod Okićem, Šimraki, Šipački Breg, Tisovac Žumberački, Velika Jazbina, Velika Rakovica, Veliki Lipovec, Višnjevec Podvrški, Vratnik Samoborski, Vrbovec Samoborski, Vrhovčak. Šios gyvenvietės yra šiaurės vakarų Kroatijoje, išsidėsčiusios rytiniuose Samoboro kalvų, kurios yra Žumberako kalnų dalis, šlaituose, taip pat toje vietoje, kur Gradnos upė įteka į Savos upės žemupį.

5.   Ryšys su geografine vietove

Rūkytos dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ ir geografinės vietovės ryšys grindžiamas dešros geru vardu, kurį jai pelnė gamintojai, sukaupę praktinės patirties rinkdami ir ruošdami sudedamąsias dešros dalis ir vykdydami įvairius dešros gamybos procesus, dėl kurių produktas įgauna išskirtinį skonį ir aromatą (mėsos nuopjovų atrinkimas, šviežių česnakų ir vyno užpilo paruošimas, poros surezgimas, malkų paruošimas rūkymui).

Samoboro regiono šeimos nuo seno puoselėja mėsos gaminių ir dešrų, ypač „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“, gaminimo tradiciją, nes seniau kiekviename namų ūkyje buvo šeriamos kiaulės, o jas paskerdus – laikoma ir saugoma jų mėsa bei pagamintos dešros. Praeityje rūkytos dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ žemutinės gamybos vietovės dalies gyventojai kalvų šlaituose sodindavo javus ir pašarinius augalus, vynuogynus ar vaismedžių sodus, o daugybėje ganyklų buvo veisiami galvijai, kiaulės ir arkliai. Šis regionas garsėja kaip vynmedžių auginimo ir vyno gamybos regionas, mat seniau vynas buvo labai svarbus kasdieniame regiono gyventojų gyvenime ir buvo naudojamas gaminant dešras.

„Češnjovka / češnofka“ (česnakinė dešra) pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose paminėta 1915 m. Milano Lango knygoje „Samobor narodni život i običaji“ (Samobaro liaudies gyvenimas ir papročiai) (Milanas Langas, Zagrebas, 1915 m., 105–107 p.), kurioje rašoma apie šio produkto kokybę, produktui gaminti naudojamas žaliavas ir žmonių įgūdžius, vadindamas ją „puikiausia dešra“. Remiantis šiais šaltiniais, rūkytą dešrą „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ pradėta gaminti kaimo namų ūkiuose kiaulių skerdimo sezono metu, kai buvo naudojamos tik vietinės kilmės sudedamosios dalys, tokios kaip kiauliena, vynas ir česnakas, o dešrų gamyba, pasak M. Lango, daugiausia užsiėmė moterys.

Rūkytą dešrą „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ pradėjo gaminti mėsininkai. 1934 m. Zvonimiro Tkalčić-Zvončeko, klajoklio, bet išsilavinusio rašytojo iš Samoboro, karnavalui parašytame eilėraštyje apie Samoboro mėsininkų, aprūpinusių jį maistu, gyvenimą ir darbą, taip pat minima „česnofka“ („Samoborska salamijada 20 godina“ (Samoboro saliamio festivaliui – 20 metų), Robertas Škiljanas (redaktorius), Samoboras, 2007 m., 16 p.).

Rūkytos dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ išskirtinumą lemia jai gaminti naudojamos kruopščiai atrinktos ir paruoštos kokybiškos žaliavos bei sudedamosios dalys.

Išvirtos rūkytos dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ sultingumą lemia atrinktos kiaulienos nuopjovos su jų raumeniniame audinyje esančiais riebalais. Kadangi rūkytos dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ kokybė užtikrinama naudojant standartines įvairių anatominių dalių nuopjovas, profesionalus mėsininkas pjaustydamas skerdeną atskiria konkrečių raumenų grupes iš skirtingų anatominių dalių (kojų, mentės, kaklo ir nugaros). Tuomet mėsininkas vizualiai įvertina, ar ant nuopjovų nėra riebalų pertekliaus, ir, jei reikia, jį pašalina. Nuopjovų ruošimo ir atrinkimo pagrindas – įgūdžiai ir žinios apie skerdenos pjaustymą ir mėsos kulinarines savybes, o tai yra ilgametės patirties rezultatas. Trumpai tariant, rūkyta dešra „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ yra produktas, kurio kokybė priklauso nuo naudojamų aukštos kokybės nuopjovų, o ne nuo liesos, grynos mėsos.

Dar viena specifinė rūkytos dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ savybė, kuri priklauso nuo profesionalių mėsininkų įgūdžių, yra dešros poros surezgimas. Poros surezgimas – tai procesas, kurio metu dešros yra surišamos rankomis į poras naudojant mažą medinį pagaliuką. Surezgant dešras poromis, išgaunama taisyklinga geometrinė figūra, per kurią dūmai tolygiai sklinda visu gaminio paviršiumi, todėl rūkyta dešra „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ įgauna vienodą spalvą. Dešrų surezgimas poromis reikalauja nemažai patirties.

Dėl šviežių česnakų ir baltojo sauso vyno užpilo rūkyta dešra „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ įgauna švelnų česnako ir vyno skonį. Profesionalūs mėsininkai išmano apie tai, koks turėtų būti šviežio česnako skonis ir kvapas. Jie moka iš įvairių veislių išskirti česnakus, kurie yra tinkami užpilui ruošti.

Marinuoti aitrieji pipirai arba grūstos aitriosios paprikos suteikia rūkytai dešrai „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ švelnų aštrumą.

Dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ stabilizavimo metu jos įdaro sudedamosios dalys sutankėja, dėl ko ji įgauna subalansuotą skonį.

Tipiškas rūkytos dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ skonis išryškėja ją rūkant. Rūkymui naudojama mediena atrenkama iš sveikų nužievintų rąstų. Mediena padegama ne rūkyklos patalpoje, o kitoje vietoje. Po to, kai dešros parausta, jos pakabinamos rūkykloje, o po jomis supilamas anglių sluoksnis, pabarstytas pjuvenomis; dešros rūkomos pagal produkto specifikacijoje nurodytus reikalavimus. Priklausomai nuo rūkymo trukmės ir temperatūros, rūkyta dešra „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ įgauna šviesiai arba tamsiai rausvai rudą spalvą.

Rūkytos dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ svarbą geografinėje jos gamybos vietovėje ir jos gerą vardą geriausiai atskleidžia festivalis „Samoborska češnofka“, kurį Samoboro miestas jau dešimt metų rengia pavasario mugės metu (plakatas – 10-asis „Samoborska češnofka“ festivalis). Festivalio tikslas – pristatyti ir populiarinti tradicinį rūkytos dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ gamybos būdą ir originalų receptą; tai patvirtina daugybė straipsnių (vietos naujienlaiškis „Glasnik Samobora i Svete Nedelje“, 2010 m. balandžio 2 d. ir 2019 m. gegužės 10 d.).

Samoboras ir jo apylinkės yra tturistinių maršrutų vietos, kuriose aprūpinimas maistu ir gėrimais yra labai svarbus. Rūkyta dešra „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ jau seniai yra neatskiriama šio regiono restoranų, kalnų namelių ir šeimos ūkių gastronominės pasiūlos dalis (brošiūra „Samoborska vinska cesta“ (Samoboro vyno kelio), Samoboro vyno kelio asociacija, Samoboro miestas, 2017 m., 26 ir 33 p., ir restorano „Samoborska pivnica“ meniu); taip pat neatskiriamas nuo įvairių tradicinių renginių, pavyzdžiui, garsiojo Samoboro karnavalo ir Samoboro saliamio festivalio.

2009 m. žurnale „Meso“ išspausdintame straipsnyje „Samoborska salamijada“ (Samoboro saliamio festivalis) rašoma apie česnakinės dešros, saliamio ir kitų sūdytų mėsos gaminių gamybos tradicijas Samoboro regione. Apie rūkytos dešros „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ gerą vardą ir jos ryšį su Samoboro sritimi liudija šie sakiniai: „Samoboras yra plačiai pagarsėjęs skanėstų gausa, o dėl to jis yra viena iš kulinariniu požiūriu turtingiausių vietovių. Mūštarda (garstyčios), bermet (vynas), kremšnite (varškės apkepas), rūkyta dešra „Samoborska češnjovka“... pelnytai turi „gastronominės ikonos“ statusą.“ (Žurnalas „Meso“, Samoboro saliamo festivalis, XI tomas, Nr. 1, 2009 m., 2–3 p.)

Rūkyta dešra „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ yra dažna tradicinių patiekalų sudedamoji dalis. Portale „Dobar život“ pateikiamas daržinių porų troškinio su česnakine dešra receptas, kuriame nurodoma, kad rūkyta dešra „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ yra labai vertingas produktas (portalas „Dobar život“, 2015 m., straipsnis „Varivo od poriluka sa češnjovkama“ (Daržinių porų troškinys su česnakine dešra).

Oficialioje Samoboro miesto interneto svetainės skiltyje apie Samoboro regiono gastronomiją, rūkyta dešra „Samoborska češnjovka / Samoborska češnofka“ pristatoma kaip vienas iš labiausiai atpažįstamų regiono gastronominių patiekalų ir teigiama, kad ši dešra yra „dar vienas mūsų regione gaminamas pasaulinio lygio produktas, dėl kurio Samoboras jau daugiau nei šimtmetį turi gerą vardą ir tampa vis patrauklesne turistine ir gastronomine kryptimi“. Šis teiginys aiškiai parodo šio produkto gerą vardą ir jo neatsiejamą ryšį su Samoboro regionu (Samoboro miesto interneto svetainė, skilties „Gastronomija“ dalis apie Samoboro saliamį ir česnakinę dešrą).

Nuoroda į produkto specifikacijos paskelbimą

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/SPECIFIKACIJA_Samoborska_%C4%8De%C5%A1njovka_.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---