# Euroopan unionin C 47/2020

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 47 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta11. helmikuu 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 47

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta11. helmikuu 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| 2020/C 47/01 | Päätöslauselma aiheesta Euroopan talous- ja sosiaalikomitean panos komission työohjelmaan vuonna 2020 ja siitä eteenpäin | 1 |
| 2020/C 47/02 | Päätöslauselma aiheesta Liittymisneuvottelujen aloittaminen Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa: EU:n uskottavuutta ja geostrategisia etuja vaalittava | 15 |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| 2020/C 47/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Lohkoketju ja EU:n sisämarkkinat: mitä seuraavaksi?  (oma-aloitteinen lausunto) | 17 |
| 2020/C 47/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Osallistavan digitalisaation varmistaminen rautatiealalla (oma-aloitteinen lausunto) | 23 |
| 2020/C 47/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintaohjelman toteuttaminen niin, että ketään ei unohdeta (oma-aloitteinen lausunto) | 30 |
| 2020/C 47/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n kauppa- ja investointipolitiikan merkitys pyrittäessä parantamaan unionin talouden suorituskykyä (oma-aloitteinen lausunto) | 38 |
| 2020/C 47/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto asiassa Aiempaa rakentavampi rooli kansalaisyhteiskunnalle ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa (valmisteleva lausunto) | 50 |
| 2020/C 47/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sininen biotalous (valmisteleva lausunto) | 58 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

2020/C 47/01

Päätöslauselma aiheesta Euroopan talous- ja sosiaalikomitean panos komission työohjelmaan vuonna 2020 ja siitä eteenpäin

1

2020/C 47/02

Päätöslauselma aiheesta Liittymisneuvottelujen aloittaminen Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa: EU:n uskottavuutta ja geostrategisia etuja vaalittava

15

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

2020/C 47/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Lohkoketju ja EU:n sisämarkkinat: mitä seuraavaksi?  (oma-aloitteinen lausunto)

17

2020/C 47/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Osallistavan digitalisaation varmistaminen rautatiealalla (oma-aloitteinen lausunto)

23

2020/C 47/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintaohjelman toteuttaminen niin, että ketään ei unohdeta (oma-aloitteinen lausunto)

30

2020/C 47/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n kauppa- ja investointipolitiikan merkitys pyrittäessä parantamaan unionin talouden suorituskykyä (oma-aloitteinen lausunto)

38

2020/C 47/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto asiassa Aiempaa rakentavampi rooli kansalaisyhteiskunnalle ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa (valmisteleva lausunto)

50

2020/C 47/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sininen biotalous (valmisteleva lausunto)

58

---

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| 2020/C 47/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Luottamuksen rakentaminen ihmiskeskeiseen tekoälyyn (COM(2019) 168 final) | 64 |
| 2020/C 47/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta  ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta vuosiksi 2021–2027: Euroopan innovointikyvyn ja -valmiuksien edistäminen  [COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]  ja  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutista (uudelleenlaadittu toisinto)  [COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)] | 69 |
| 2020/C 47/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY ja valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä annetun direktiivin 2008/118/EY muuttamisesta unionin puitteissa toteutettavan puolustustoiminnan osalta  (COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS)) | 76 |
| 2020/C 47/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt Euroopan unionissa [COM(2019) 12 final] | 81 |
| 2020/C 47/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Edistyminen EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa – Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta [COM(2018) 811 final] | 87 |
| 2020/C 47/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano [COM(2019) 190 final] | 92 |
| 2020/C 47/15 | Euroopan talous - ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energiaunionin ja ilmastotoimien yhteinen toteuttaminen – perustan luominen onnistuneelle siirtymiselle puhtaaseen energiaan (COM(2019) 285 final) | 98 |
| 2020/C 47/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä annetun päätöksen N:o 573/2014/EU muuttamisesta [COM(2019) 620 final] | 105 |
| 2020/C 47/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroalueen talouspolitiikka (2019) (lisälausunto)  [COM(2018) 759 final] | 106 |
| 2020/C 47/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vuotuinen kasvuselvitys 2019 (lisälausunto) (COM(2018) 770 final) | 113 |

III   Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

2020/C 47/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Luottamuksen rakentaminen ihmiskeskeiseen tekoälyyn (COM(2019) 168 final)

64

2020/C 47/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta  ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta vuosiksi 2021–2027: Euroopan innovointikyvyn ja -valmiuksien edistäminen  [COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]  ja  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutista (uudelleenlaadittu toisinto)  [COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

69

2020/C 47/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY ja valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä annetun direktiivin 2008/118/EY muuttamisesta unionin puitteissa toteutettavan puolustustoiminnan osalta  (COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS))

76

2020/C 47/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt Euroopan unionissa [COM(2019) 12 final]

81

2020/C 47/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Edistyminen EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa – Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta [COM(2018) 811 final]

87

2020/C 47/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano [COM(2019) 190 final]

92

2020/C 47/15

Euroopan talous - ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energiaunionin ja ilmastotoimien yhteinen toteuttaminen – perustan luominen onnistuneelle siirtymiselle puhtaaseen energiaan (COM(2019) 285 final)

98

2020/C 47/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä annetun päätöksen N:o 573/2014/EU muuttamisesta [COM(2019) 620 final]

105

2020/C 47/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroalueen talouspolitiikka (2019) (lisälausunto)  [COM(2018) 759 final]

106

2020/C 47/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vuotuinen kasvuselvitys 2019 (lisälausunto) (COM(2018) 770 final)

113

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/1

---

Päätöslauselma aiheesta ”Euroopan talous- ja sosiaalikomitean panos komission työohjelmaan vuonna 2020 ja siitä eteenpäin”

(2020/C 47/01)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi täysistunnossaan 30. ja 31. lokakuuta 2019 (lokakuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman äänin 170 puolesta ja 5 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Yleisesti ottaen on neljä megatrendiä, jotka on syytä asettaa uuden poliittisen lainsäädäntäkauden keskeisiksi poliittisiksi painopisteiksi: digitalisaatio, ilmastonmuutos ja luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen, väestökehitys ja globalisaatio. Nämä megatrendit muuttavat tapaamme elää ja tehdä työtä ja tarjoavat valtavia mahdollisuuksia, mutta ne luovat myös uusia haasteita (1). Keskeinen kysymys on kuitenkin muutoksen laajuus ja nopeus. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet lujasti panemaan täytäntöön YK:n vahvistaman kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja Pariisin sopimuksen (2) sekä edistämään niiden täytäntöönpanoa kaikkialla maailmassa koko ulkoisten toimien valikoimallaan. Lisäksi EU ja 20 jäsenvaltiota allekirjoittivat joulukuussa 2018 COP24-kokouksen yhteydessä Sleesian julkilausuman yhteisvastuusta ja oikeudenmukaisesta siirtymästä (3). Siinä ne korostavat, että vähähiiliseen talouteen siirtymisen sosiaalisten näkökohtien huomioon ottaminen on välttämätöntä, jotta tapahtuville muutoksille saadaan yhteiskunnallinen hyväksyntä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sisämarkkinat ovat jatkossakin keskeinen Euroopan yhdentymisen väline. Niiden uudistaminen hyödyttäisi Eurooppaa ja tekisi unionista kestävämmän ja yhtenäisemmän. Esimerkiksi digitaaliset sisämarkkinat tarjoavat mahdollisuuksia ja niitä on kehitettävä luomalla suotuisa toimintaympäristö näillä markkinoilla syntyville uusille yritysmuodoille, jotta varmistetaan EU:n kilpailukyky. Samaan aikaan EU:n on varmistettava, että kyseiset uudet yritysmuodot ovat kestävällä pohjalla ja että tällaiset yritykset kasvavat ja pysyvät Euroopassa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Meidän on toimittava kaikilla tasoilla samanaikaisesti ja määrätietoisesti, jotta puututaan polttaviin taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöhaasteisiin. Tästä syystä ETSK katsoo, että kestävän kehityksen on oltava Euroopan tulevaisuuden keskipisteessä (4), ja kehottaa laatimaan yleisen vuoteen 2050 ulottuvan EU:n kestävän kehityksen strategian YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamiseksi (5). Tämä ajatusmallin muutos edellyttää a) muutoksia hallinnossa, eli tarvitaan erityisiä hallintomekanismeja, jotta pystytään puuttumaan nopeammin kiireellisiin ongelmiin ja ratkaisemaan monitahoisia kysymyksiä; tällaisten mekanismien tehtävänä olisi yhdistää EU:n ja jäsenvaltioiden tasot, ei korvata kummallakaan tasolla toteutettavia toimia; b) kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämistä EU:n taloudellisiin ja sosiaalisiin seuranta- ja talousarvioprosesseihin. Tässä suhteessa talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso voitaisiin varustaa uusilla, paremmilla, mitattavissa olevilla ja täydentävillä sosiaalisilla, taloudellisilla ja ympäristöä koskevilla indikaattoreilla, joiden avulla voitaisiin seurata kaikkia Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin liittyviä näkökohtia ja periaatteita sekä kestävän kehityksen 17:ää tavoitetta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Sosiaalisen ulottuvuuden osalta EU voi olla ylpeä sosiaalisesta mallistaan muuhun maailmaan verrattuna. Euroopan sosiaalisia saavutuksia ja edistystä ei kuitenkaan voida pitää itsestään selvinä asioina. EU vahvisti vuonna 2017 sitoutumisensa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano ja vastedes toteutettavat toimet ovat avainasemassa johdonmukaisesti toisiaan vahvistavan EU:n ja kansallisen tason päätöksenteon aikaansaamisessa, jotta tuloksena on uusi yhteisymmärrys kestävästä taloudellisesta ja sosiaalisesta strategiasta ja jotta täytetään lupaus kansalaisten hyvinvoinnin paranemiseen johtavan tasapainoisen talouskasvun ja sosiaalisen edistyksen toteuttamisesta (6). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EU:n tulee kehittää poliittisia linjauksiaan ja toimintaansa, jotta niillä varmistetaan sukupuolten välinen ja muunkinlainen tasa-arvo ja taataan, että kaikilla erilaisia syrjinnän muotoja kohtaavilla on yhtäläiset mahdollisuudet yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jotta pystytään vastaamaan uusiin sekä nykyisiin sosiaalisiin, taloudellisiin ja ympäristöä koskeviin ensisijaisiin tavoitteisiin, ETSK kehottaa laatimaan kunnianhimoisen ja paremmin kohdennetun EU:n talousarvion, joka ilmentää tahtoa vastata EU:n haasteisiin, ja pyrkimystä kääntää ne mahdollisuuksiksi ja EU:n toimintatarmon uudeksi kohteeksi. Tästä syystä ETSK kehottaa tekemään monivuotisen rahoituskehyksen toimivuustarkastuksen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Suunnitelmallinen ja säännöllinen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen ja kansalaisvuoropuhelu ovat keskeisessä roolissa edistettäessä kestävyyden kaikkia ulottuvuuksia – taloudellista, sosiaalista ja ympäristöulottuvuutta –, ja kansalaisyhteiskunnan rooli strategian kehittämisessä, täytäntöönpanossa ja seurannassa olisikin määriteltävä selkeästi. ETSK suhtautuu myönteisesti komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin ehdotukseen antaa uutta pontta eurooppalaiselle demokratialle. Komitea on valmis täyttämään tehtävänsä ehdotetussa Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa kaikilta osin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Työmarkkinavuoropuhelulla on edelleen oltava keskeinen rooli suunniteltaessa ja toteutettaessa työmarkkinapolitiikkaa ja -toimenpiteitä, joilla todella autetaan yrityksiä ja työntekijöitä. Koska vihreään talouteen ja kestävään kasvuun siirtymiseen liittyy huomattavia haasteita, työmarkkinaosapuolten mukaan saaminen on erittäin tärkeää, jotta voidaan ottaa huomioon merkityksellisiä tietoja ja saavuttaa yksimielisyys toimista. Työmarkkinavuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat oikeudenmukaisten siirtymien, parempien työpaikkojen ja riittävien tulojen aikaansaamisen ja sosiaalisen polkumyynnin torjumisen ennakkoedellytys. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa oikeudenmukaista verotusta ja petosten, veronkierron, rahanpesun ja veroparatiisien soveltamien finanssikäytäntöjen torjuntaa. EU:n toimielinten, hallitusten ja yritysten yhteisenä tavoitteena tulee olla yhteistyön tekeminen tehokkaiden mekanismien ottamiseksi käyttöön. Tällaisia ovat muun muassa kaksi veronkierron vastaista direktiiviä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komission työohjelma vuodeksi 2020 ja ehdotetut painopisteet ja toimet edellyttävät näin ollen mukautuksia komission tavoitteisiin, kantoihin ja työskentelymenetelmiin. Kaikkien sen sisäisten ja ulkoisten toimintapolitiikkojen on oltava johdonmukaisia ja kestävän kehityksen tavoitteiden suuntaisia, niin että tehokkuus-, toissijaisuus-, suhteellisuus- ja kestävyysperiaatteet otetaan asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Tehdäkseen konkreettisia ehdotuksia komission vuoden 2020 työohjelmaa varten ETSK on ottanut huomioon komission vastavalitun puheenjohtajan heinäkuussa 2019 esittämän poliittiset suuntaviivat seuraavalle Euroopan komissiolle (2019–2024) (7). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Komission uusi kokoonpano, joka esiteltiin 10. syyskuuta, heijastaa näissä poliittisissa suuntaviivoissa esitettyjä prioriteetteja ja tavoitteita ja perustuu tarpeeseen puuttua ilmaston, teknologian ja väestön muutoksiin, jotka muuttavat tapaamme elää ja tehdä työtä. |
| --- | --- |

1.13

2.   Taloudellisen perustamme kehittäminen: eurooppalainen tulevaisuuden malli – kaikkia koskevan kestävän talouskasvun, sisämarkkinoiden elpymisen, täyden ja tuottavan työllisyyden sekä säällisten työpaikkojen edistäminen

| 2.1 | Eurooppa tarvitsee selvästi uutta talousstrategiaa: myönteistä sanomaa EU:n talouden tulevasta kehityksestä maailmanlaajuisessa kontekstissa, jotta voidaan parantaa unionin kykyä selvitä taloudellisista häiriöistä sekä sen talousmallin taloudellista, sosiaalista ja ekologista kestävyyttä ja palauttaa siten luottamus, vakaus ja hyvinvointi, joka jakautuu kaikkien eurooppalaisten kesken. Viime vuosina saavutetun edistyksen pohjalta tämä strategia voisi luoda perustan taloudellisen, finanssipoliittisen, rahoituksellisen, sosiaalisen ja poliittisen yhdentymisen jatkamiselle, joka on tarpeen, jotta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimuksen) 3 artiklassa asetetut EU:n sisämarkkinoiden ja talous- ja rahaliiton tavoitteet voidaan saavuttaa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n perustana on oltava terveellä pohjalla oleva talousstrategia ja vankka sosiaalinen ja ympäristön kannalta kestävä strategia. Ympäristöulottuvuudella on varmistettava, että ”maapallon kestävyyden rajoja”kunnioitetaan eikä luonnonvaroja käytetä liikaa, jotta näiden resurssien kestävä käyttö pitkällä aikavälillä on yhä mahdollista ja jotta luonnon monimuotoisuutta suojellaan tehokkaasti (8). Yritykset luovat edellytykset yhteiskunnan ja ympäristön kehitykselle ja kestäväpohjaiselle kilpailukyvylle. Eurooppalaiset yritykset ovat valmiit hoitamaan osansa ja kantamaan vastuunsa yhdessä työntekijöidensä ja sidosryhmiensä kanssa. Eurooppa tarvitsee liiketoimintaympäristön, joka auttaa valmistautumaan tulevaisuuteen, jossa sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat ovat osa liiketoimintaympäristön määritelmää ja joka tarjoaa mahdollistavat ja tukea antavat edellytykset liiketoiminnan harjoittamiselle, jotta yritykset voivat kasvaa kestävästi ja luoda näin vaurautta jaettavaksi. Tämä voidaan toteuttaa myös laadukkaampien työpaikkojen, parempien työmahdollisuuksien ja täytäntöönpanokelpoisten oikeuksien avulla. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sisämarkkinat taloudellisine, sosiaalisine ja ympäristöön liittyvine ulottuvuuksineen ovat Euroopan yhdentymisen ytimessä ja vahva Euroopan sosiaalista markkinataloutta edistävä tekijä. Sisämarkkinat on kuitenkin saatettava valmiiksi ja niitä on elvytettävä ja uudistettava, jotta saadaan aikaan digitaaliset sisämarkkinat. Keskeisenä tavoitteena tulee olla sellaisten olosuhteiden luominen, joiden vallitessa erilaiset (myös uusia talousmalleja hyödyntävät) yritykset, digitalisaatio ja innovointi sekä rajatylittävät menestymismahdollisuudet voivat kehittyä. Sisämarkkinoiden toimintaa olisi parannettava ja sitoutuminen niiden yhdentymisen jatkamiseen olisi taattava. Niiden tulisikin pystyä luomaan kestäväpohjaista talouden kehitystä ja innovaatiotoimintaa, houkuttelemaan investointeja, tukemaan yrittäjiä ja edistämään yritystensä kestävällä pohjalla olevaa kilpailukykyä globaaleilla markkinoilla. On kuitenkin tärkeää myös huomata, etteivät sisämarkkinoiden myönteiset vaikutukset ole jakautuneet tasaisesti eikä kaikilla kansalaisilla ole mahdollisuutta hyötyä niiden tuomasta hyvinvoinnista (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Makrotalouden näkymien suhteen epävarmuus ei ole vähentynyt. Yhdistyneen kuningaskunnan odotettavissa oleva ero Euroopan unionista ja Yhdysvaltojen ja Kiinan väliset jännitteet ovat edelleen talouden kehityksen ja työllisyyden heikkenemisriskejä lähitulevaisuudessa. Euroopan komission kesällä antaman talousennusteen mukaan havaittiin, että vaikka kokonaistyöttömyysaste on kahteen viime vuosikymmeneen verrattuna alhainen, useat maat eivät ole saavuttaneet kriisiä edeltäneitä työllisyystasoja. Euroopan unionin BKT:n kasvuasteen odotetaan olevan tänä vuonna vain 1,4 prosenttia koko EU:ssa ja 1,2 prosenttia euroalueella (10). ETSK on huolissaan siitä, että euroalueen talouden näkymien heikkenemisriskeistä saattaa hyvinkin kehkeytyä uusi sosioekonominen kriisi, ei kovinkaan kaukaisessa tulevaisuudessa, mikä aiheuttaisi mittavia haasteita talouden sopeuttamiselle (11). Uuden taantuman riskin välttämiseksi tarvitaan kasvuun suuntautunutta julkisen talouden linjausta (positiivista finanssipolitiikan viritystä), jolla tuetaan samansuuntaista rahapolitiikkaa. Julkisen talouden kasvun on oltava erityisen huomattavaa jäsenvaltioissa, joiden maksutase on merkittävästi ylijäämäinen ja julkisen talouden rahoitusasema vakaa tai ylijäämäinen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | BKT:n kasvu ei kuvaa useimpien kansalaisten hyvinvointia eikä ympäristön tilan huonontumista ja luonnonvarojen ehtymistä. Tästä syystä on tarpeen kehittää yhteiskunnallisen hyvinvoinnin ja kestävyyden mittareita, joissa käytetään paremmin soveltuvia, pitkän aikavälin taloudellisten vaikutusten todellista syvyyttä osoittavia indikaattoreita. Pelkän BKT:n käyttö johtaa toimiin, joissa otetaan huomioon vain niiden taloudellinen vaikutus. Tästä syystä on tarpeen laajentaa viitekehystä sisällyttämällä siihen sosiaalisia ja ekologisia indikaattoreita, jotta voidaan suunnitella aidosti kestävyysajattelua noudattavia uudistuksia. On erittäin tärkeää, että nämä indikaattorit ovat yhteensopivia myös YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa (12). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Valtavat sosiaaliset erot jäsenvaltioissa ja niiden välillä ja alueilla sekä alueellinen epätasapaino maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä ovat edelleen mittavia ongelmia. Myös vaurauden suhteen on selvästi olemassa merkittävää eriarvoisuutta. Tässä yhteydessä ETSK suhtautuu myönteisesti neuvoston puheenjohtajamaan Suomen prioriteettiin ”hyvinvointitalous”ja on samaa mieltä siitä, että eriarvoisuuden ja erojen vähentämisen on oltava ensisijainen poliittinen tavoite. Komitea on myös samaa mieltä siitä, että hyvinvointitalouden käsite on sisällytettävä tuleviin EU:n toimintalinjoihin ja että se ansaitsee keskeisemmän sijan kestävällä pohjalla olevassa ja taloudellisessa päätöksenteossa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EU:n on vastattava nopeasti muuttuvaan geopoliittiseen ja taloudelliseen tilanteeseen, lisääntyvään sosiaaliseen ja yhteiskunnalliseen polarisoitumiseen, digitalisaation ja teknologian kasvavaan merkitykseen kaikilla elämänaloilla sekä ilmastonmuutokseen ja muihin ympäristöhaasteisiin. EU:n teollisuuden muutos on erittäin tärkeä asia näihin kysymyksiin vastaamiseksi, ja siinä on otettava kaikilta osin huomioon globaalit kestävän kehityksen tavoitteet, jotka tarjoavat keskeisen yleiskehyksen oikeudenmukaiselle ja kestävälle talouskehitykselle. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Tässä yhteydessä, ja etenkin kun keskustellaan työn tulevaisuudesta, olisi kiinnitettävä enemmän huomiota nuorten kannalta merkityksellisiin sosiaalisiin ja työelämän kysymyksiin, kuten digitalisaatioon, alustatyöhön sekä työmarkkinoiden enenevään hajanaisuuteen ja sattumanvaraisuuteen, jotka vaikuttavat erityisesti nuorten tilanteeseen. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Väestörakenteen muuttuminen on perimmäinen syy eräisiin niistä Euroopan unionia ja jäsenvaltioita keskipitkällä aikavälillä uhkaavista haasteista, jotka ovat parhaiten ennakoitavissa. Väestörakenteen kehitys osoittaa, että Euroopan on parannettava naisten, nuorten, ikääntyneiden työntekijöiden, vammaisten ja maahanmuuttajien integroitumista työmarkkinoille. Heidän taitojensa, osaamisensa ja yrittäjyyspotentiaalinsa hyödyntämiseksi ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi tarvitaan dynaamisempia, tehokkaampia ja vaikuttavampia työmarkkinatoimia. Asianmukaisten sosiaalisen suojelun järjestelmien sekä nopean siirtymisen työttömyydestä vakaisiin työsopimuksiin olisi oltava osa tätä yhtälöä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Investoinnit ihmisiin ja sosiaaliseen kestävyyteen voivat auttaa vastaamaan näihin yhteisiin haasteisiin. Työmarkkinainstituutioiden parannusten (kuten aktiivisen työmarkkinapolitiikan ja julkisten työvoimapalvelujen tehokkaamman roolin (13)) olisi periaatteessa parannettava useampien eurooppalaisten taloudellisia ja sosiaalisia oloja. ETSK kehottaa muun muassa luomaan tehokkaampia, vaikuttavampia ja kestävämpiä sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotta edellä mainittuihin haasteisiin kyetään vastaamaan. Tässä suhteessa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden poliittisia toimia on varaa tehostaa. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Tällaisissa toimissa olisi syytä keskittyä sitoumukseen panna sosiaalisten oikeuksien pilari täytäntöön. Kuten toimielinten välisessä julistuksessa todetaan, tämä sitoumus perustuu kestävän kasvun periaatteisiin ja sillä pyritään edistämään taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä, kansallisten järjestelmien monimuotoisuutta ja työmarkkinaosapuolten keskeistä asemaa (14). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Lisäksi EU:n on oltava edelläkävijä YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa ja tunnustettava ensinnäkin, että maakohtaista resursseja tuottaa ensisijaisesti talouskasvu, jolla on tukenaan mahdollistava ympäristö kaikilla tasoilla, ja toiseksi, että yksityinen liiketoiminta, työntekijöiden kokemus ja luovuus sekä investoinnit ja innovointi ovat merkittäviä kehitystä edistäviä tekijöitä (15). |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on osoittautunut korvaamattomaksi välineeksi EU:n päätöksenteon ja lainsäädännän parantamiseksi, lainsäädännön ennakoimiseksi tai sen vaihtoehtojen selvittämiseksi sekä sen yhteiskunnallisen legitiimiyden vahvistamiseksi. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu voi myös olla kestävän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoväline. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Rahoitus- ja talouskriisien aikana EKP:llä oli vakauttava rooli. ETSK kehottaa vakiinnuttamaan EKP:n roolin viimesijaisena lainanantajana. Tästä huolimatta edelleen esiintyy huolestuttavia taloudellisia ilmiöitä, kuten vaatimaton investointien taso suhteellisen ekspansiivisesta rahapolitiikasta huolimatta ja se, että pankit tallettavat varoja EKP:hen, vaikka sen maksama korko on negatiivinen. Koska emme edelleenkään voi sulkea pois uusien rahoitus- tai talouskriisien mahdollisuutta, tulevan komission on toteutettava toimenpiteitä, joilla vähennetään EU:n talouden haavoittuvuutta ja lisätään sen sietokykyä. Lisäksi tulevan komission on tulevien kriisien välttämiseksi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla vakautetaan rahoitusmarkkinoita ja vahvistetaan etenkin talouden kysyntäpuolta. Finanssipolitiikan sääntöjen jäykkä soveltaminen heikentää talouskehitystä varsinkin nykyisessä epäselvässä tilanteessa. ETSK kehottaa jälleen kerran soveltamaan niin kutsuttua kultaista sääntöä (16). |
| --- | --- |

2.14

Ehdotukset:

| — | YK:n toimintaohjelma Agenda 2030 sisältää 17 kestävän kehityksen tavoitetta, jotka EU on sitoutunut saavuttamaan vuoteen 2030 mennessä. ETSK kehottaa laatimaan Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöön panemiseksi EU:n kokonaisvaltaisen vuoteen 2050 tähtäävän kestävän kehityksen strategian, jonka toteutuminen taataan kunnianhimoisella EU:n talousarviolla, ja uskoo, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano edistää tätä (17).






  — | Uudella Euroopan sisämarkkinastrategialla ja teollisuuspoliittisella strategialla, joilla pyritään luomaan kestäväpohjainen sosiaalisen markkinatalouden malli, on varmistettava Euroopan johtoasema teknologian, innovoinnin ja kestävyyden aloilla seuraavasti: |
| --- | --- | --- |

—

YK:n toimintaohjelma Agenda 2030 sisältää 17 kestävän kehityksen tavoitetta, jotka EU on sitoutunut saavuttamaan vuoteen 2030 mennessä. ETSK kehottaa laatimaan Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöön panemiseksi EU:n kokonaisvaltaisen vuoteen 2050 tähtäävän kestävän kehityksen strategian, jonka toteutuminen taataan kunnianhimoisella EU:n talousarviolla, ja uskoo, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano edistää tätä (17).

—

Uudella Euroopan sisämarkkinastrategialla ja teollisuuspoliittisella strategialla, joilla pyritään luomaan kestäväpohjainen sosiaalisen markkinatalouden malli, on varmistettava Euroopan johtoasema teknologian, innovoinnin ja kestävyyden aloilla seuraavasti:

| — | Elvytetään ja uudistetaan sisämarkkinoita ja saatetaan ne valmiiksi varmistamalla keskeisten direktiivien uudelleentarkastelun avulla, että olosuhteet ovat suotuisat eri kokoisille ja muotoisille yrityksille (uudet talousmallit, yhteisötalous jne.) sekä innovoinnille ja osaamisen kehittämiselle. Tähän liittyen tulee arvioida uudelleen liikkuvuusjärjestelyjä ja muita rajatylittäviä menestymismahdollisuuksia sekä erityisesti palvelujen sisämarkkinoita. |
| --- | --- |

—

Elvytetään ja uudistetaan sisämarkkinoita ja saatetaan ne valmiiksi varmistamalla keskeisten direktiivien uudelleentarkastelun avulla, että olosuhteet ovat suotuisat eri kokoisille ja muotoisille yrityksille (uudet talousmallit, yhteisötalous jne.) sekä innovoinnille ja osaamisen kehittämiselle. Tähän liittyen tulee arvioida uudelleen liikkuvuusjärjestelyjä ja muita rajatylittäviä menestymismahdollisuuksia sekä erityisesti palvelujen sisämarkkinoita.

| — | Kun otetaan huomioon yhteisötalouden kasvava merkitys osallistavan ja kestäväpohjaisen talouskehityksen edistämisessä sekä EU:n sosiaalinen ulottuvuus, ETSK katsoo, että yhteisötaloudelle otollisen ekosysteemin kehittäminen ja riittävän EU-rahoituksen osoittaminen sitä varten on tärkeä tavoite, jota komission työohjelmassa olisi edistettävä (18). |
| --- | --- |

—

Kun otetaan huomioon yhteisötalouden kasvava merkitys osallistavan ja kestäväpohjaisen talouskehityksen edistämisessä sekä EU:n sosiaalinen ulottuvuus, ETSK katsoo, että yhteisötaloudelle otollisen ekosysteemin kehittäminen ja riittävän EU-rahoituksen osoittaminen sitä varten on tärkeä tavoite, jota komission työohjelmassa olisi edistettävä (18).

| — | Luodaan edellytykset todelliselle digitaaliselle murrokselle ja digitaalisille sisämarkkinoille, jotta voidaan turvata maailmanlaajuinen kestävä kilpailukyky ja tuottaa kestävää kasvua ja työpaikkoja sekä kehittää eurooppalaista visiota muun muassa eettisen tekoälyn ja robotiikan kehittämisestä. Eurooppa tarvitsee kokonaisvaltaisen käänteen voidakseen tulla maailman dynaamisimmaksi digitaaliseksi alueeksi, jossa otetaan huomioon yhteiskuntaa muokkaavan uuden teknologian (yhtenä esimerkkinä lohkoketjuteknologia) tarjoamat mahdollisuudet, digitaalitalouden maailmanlaajuinen luonne ja yritysten integroituminen globaaleihin arvoketjuihin (19), jotta se pystyy tarjoamaan suotuisan toimintaympäristön innovoinnille ja yrittäjyydelle sekä sellaisten laadukkaiden ja tuottavien työpaikkojen luomiseksi, joihin liittyy kunnon palkka ja jotka säästävät ympäristöä, ja elvyttämään reaalitalouden kaikkien hyväksi (20). Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä digitaalisten taitojen hankkimiseen STEM-aloille ja oppisopimusjärjestelmille myönnettävän lisätuen yhteydessä. Koulutusjärjestelmiä olisi tarvittaessa uudistettava, jotta ne olisivat tarkoituksenmukaisia muun muassa digitaalialalla, ja investointeja koulutusjärjestelmiin olisi tehostettava (21). |
| --- | --- |

—

Luodaan edellytykset todelliselle digitaaliselle murrokselle ja digitaalisille sisämarkkinoille, jotta voidaan turvata maailmanlaajuinen kestävä kilpailukyky ja tuottaa kestävää kasvua ja työpaikkoja sekä kehittää eurooppalaista visiota muun muassa eettisen tekoälyn ja robotiikan kehittämisestä. Eurooppa tarvitsee kokonaisvaltaisen käänteen voidakseen tulla maailman dynaamisimmaksi digitaaliseksi alueeksi, jossa otetaan huomioon yhteiskuntaa muokkaavan uuden teknologian (yhtenä esimerkkinä lohkoketjuteknologia) tarjoamat mahdollisuudet, digitaalitalouden maailmanlaajuinen luonne ja yritysten integroituminen globaaleihin arvoketjuihin (19), jotta se pystyy tarjoamaan suotuisan toimintaympäristön innovoinnille ja yrittäjyydelle sekä sellaisten laadukkaiden ja tuottavien työpaikkojen luomiseksi, joihin liittyy kunnon palkka ja jotka säästävät ympäristöä, ja elvyttämään reaalitalouden kaikkien hyväksi (20). Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä digitaalisten taitojen hankkimiseen STEM-aloille ja oppisopimusjärjestelmille myönnettävän lisätuen yhteydessä. Koulutusjärjestelmiä olisi tarvittaessa uudistettava, jotta ne olisivat tarkoituksenmukaisia muun muassa digitaalialalla, ja investointeja koulutusjärjestelmiin olisi tehostettava (21).

| — | Tuetaan edelleen eurooppalaisten työmarkkinoiden muutosta varmistaen samalla niiden asianmukainen toiminta, oikeudenmukaisuus ja turvallisuus (22). ETSK suosittelee, että ryhdytään toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että EU:ssa kaikki – myös uudenmuotoista työtä tekevät – työntekijät ovat työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön mukaisen suojelun alaisia kaikissa työhönsä liittyvissä yhteyksissä (23) ja voivat hyötyä parhaista mahdollisista teknologioista työterveyden ja -turvallisuuden parantamiseksi ja onnettomuuksien ehkäisemiseksi. Tässä yhteydessä olisi otettava asianmukaisesti huomioon siitä seuraavat mahdolliset vaikutukset yksityisyyteen ja tulosvalvontaan (24). |
| --- | --- |

—

Tuetaan edelleen eurooppalaisten työmarkkinoiden muutosta varmistaen samalla niiden asianmukainen toiminta, oikeudenmukaisuus ja turvallisuus (22). ETSK suosittelee, että ryhdytään toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että EU:ssa kaikki – myös uudenmuotoista työtä tekevät – työntekijät ovat työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön mukaisen suojelun alaisia kaikissa työhönsä liittyvissä yhteyksissä (23) ja voivat hyötyä parhaista mahdollisista teknologioista työterveyden ja -turvallisuuden parantamiseksi ja onnettomuuksien ehkäisemiseksi. Tässä yhteydessä olisi otettava asianmukaisesti huomioon siitä seuraavat mahdolliset vaikutukset yksityisyyteen ja tulosvalvontaan (24).

| — | Elinikäistä oppimista koskevan oikeuden varmistaminen jokaiselle on kysymys, jonka olisi oltava EU:n asialistalla, ja digitaalisten taitojen hankkimiseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Kansallisia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiä ja oppisopimusjärjestelmiä olisi kehitettävä edelleen keskittyen STEM-aloihin (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) ja harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviin koulutusmalleihin. Tämän avulla pystytään vastaamaan paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin, ja ihmiset voivat opetella uusia taitoja sekä täydentää ja päivittää osaamistaan digitaalisen vallankumouksen, ilmastonmuutoksen sekä yhteiskunnallisen ja väestökehityksen seurausten lieventämiseksi (25). |
| --- | --- |

—

Elinikäistä oppimista koskevan oikeuden varmistaminen jokaiselle on kysymys, jonka olisi oltava EU:n asialistalla, ja digitaalisten taitojen hankkimiseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Kansallisia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiä ja oppisopimusjärjestelmiä olisi kehitettävä edelleen keskittyen STEM-aloihin (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) ja harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviin koulutusmalleihin. Tämän avulla pystytään vastaamaan paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin, ja ihmiset voivat opetella uusia taitoja sekä täydentää ja päivittää osaamistaan digitaalisen vallankumouksen, ilmastonmuutoksen sekä yhteiskunnallisen ja väestökehityksen seurausten lieventämiseksi (25).

| — | Ehdotetaan makrotalouden, teollisuutta koskevien, alakohtaisten ja työmarkkinatoimien johdonmukaista politiikkayhdistelmää Euroopan talouden viherryttämisen varmistamiseksi (26). Tavoitteena on parantaa koko toimitusketjun toimintaa sekä luoda säällisiä työpaikkoja koko toimitusketjussa ja saada aikaan runsaasti erilaisia työllistymismahdollisuuksia. Tässä yhteydessä olisi hyödynnettävä mahdollisuuksia luoda ja edistää laadukkaita ympäristömyötäisiä ja tuottavia työpaikkoja laatimalla vihreän ja kestävän kasvun toimintasuunnitelma ja toteuttamalla aloitteita, joiden avulla yritykset ja varsinkin pk- ja mikroyritykset pystyvät sisällyttämään kestävän kehityksen tavoitteet osaksi liiketoimintastrategiaansa. |
| --- | --- |

—

Ehdotetaan makrotalouden, teollisuutta koskevien, alakohtaisten ja työmarkkinatoimien johdonmukaista politiikkayhdistelmää Euroopan talouden viherryttämisen varmistamiseksi (26). Tavoitteena on parantaa koko toimitusketjun toimintaa sekä luoda säällisiä työpaikkoja koko toimitusketjussa ja saada aikaan runsaasti erilaisia työllistymismahdollisuuksia. Tässä yhteydessä olisi hyödynnettävä mahdollisuuksia luoda ja edistää laadukkaita ympäristömyötäisiä ja tuottavia työpaikkoja laatimalla vihreän ja kestävän kasvun toimintasuunnitelma ja toteuttamalla aloitteita, joiden avulla yritykset ja varsinkin pk- ja mikroyritykset pystyvät sisällyttämään kestävän kehityksen tavoitteet osaksi liiketoimintastrategiaansa.

| — | Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso on EU:n talouden ohjauskehys, jossa keskitytään tietyssä määrin työllisyyteen ja sosiaaliseen tuloskuntoon, mutta siinä puututaan heikosti ilmastonmuutoksen aiheuttamiin riskeihin ja EU:n edistymiseen Pariisin tavoitteiden saavuttamisessa, kuten käy ilmi vuotuisesta kasvuselvityksestä 2019. Tästä syystä ETSK kehottaa laatimaan vuoteen 2050 tähtäävän, tulevaisuuteen suuntautuvan kestävän kehityksen strategian, joka pohjautuu kestävän kehityksen sykliin ja perustuu mitattavissa oleviin ja täydentäviin sosiaalisiin, taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin indikaattoreihin ja tavoitteisiin (27), jotta voidaan suunnitella aidosti kestäviä uudistuksia. |
| --- | --- |

—

Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso on EU:n talouden ohjauskehys, jossa keskitytään tietyssä määrin työllisyyteen ja sosiaaliseen tuloskuntoon, mutta siinä puututaan heikosti ilmastonmuutoksen aiheuttamiin riskeihin ja EU:n edistymiseen Pariisin tavoitteiden saavuttamisessa, kuten käy ilmi vuotuisesta kasvuselvityksestä 2019. Tästä syystä ETSK kehottaa laatimaan vuoteen 2050 tähtäävän, tulevaisuuteen suuntautuvan kestävän kehityksen strategian, joka pohjautuu kestävän kehityksen sykliin ja perustuu mitattavissa oleviin ja täydentäviin sosiaalisiin, taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin indikaattoreihin ja tavoitteisiin (27), jotta voidaan suunnitella aidosti kestäviä uudistuksia.

| — | Sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu on osoittautunut hyödylliseksi välineeksi, mutta sitä on mahdollista parantaa. Tulostaulun 14:ää indikaattoria ja sen alaindikaattoreita (yhteensä 35) olisi tarkistettava säännöllisesti, jotta niitä voidaan mukauttaa poliittisten tavoitteiden ja Euroopan muuttuvan sosioekonomisen tilanteen mukaisesti. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot olisi otettava tähän työhön mukaan. |
| --- | --- |

—

Sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu on osoittautunut hyödylliseksi välineeksi, mutta sitä on mahdollista parantaa. Tulostaulun 14:ää indikaattoria ja sen alaindikaattoreita (yhteensä 35) olisi tarkistettava säännöllisesti, jotta niitä voidaan mukauttaa poliittisten tavoitteiden ja Euroopan muuttuvan sosioekonomisen tilanteen mukaisesti. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot olisi otettava tähän työhön mukaan.

| — | ETSK katsoo, että toimintaohjelmaan tulee sisällyttää keskeisinä sietokykyä edistävinä tekijöinä seuraavaa (28):






  — | Lujitetaan rahoitusvakautta kasvattamalla Euroopan vakausmekanismin (EVM) rahoituskapasiteettia, edistämällä sellaista eurooppalaista veropolitiikkaa, johon sisältyy verotuksen yhdenmukaistaminen, luomalla edellytykset turvata jäsenvaltioiden julkisten rahoitusvarojen riittävyys ja ottamalla käyttöön tehokkaita mekanismeja veropetosten torjumiseksi. |
| --- | --- | --- |

—

ETSK katsoo, että toimintaohjelmaan tulee sisällyttää keskeisinä sietokykyä edistävinä tekijöinä seuraavaa (28):

—

Lujitetaan rahoitusvakautta kasvattamalla Euroopan vakausmekanismin (EVM) rahoituskapasiteettia, edistämällä sellaista eurooppalaista veropolitiikkaa, johon sisältyy verotuksen yhdenmukaistaminen, luomalla edellytykset turvata jäsenvaltioiden julkisten rahoitusvarojen riittävyys ja ottamalla käyttöön tehokkaita mekanismeja veropetosten torjumiseksi.

| — | Viimeistellään talous- ja rahaliitto laajentamalla EKP:n tavoitteita, perustamalla unionin ”valtionkassa”, joka voi laskea liikkeeseen joukkovelkakirjalainoja, parantamalla euroalueen hallintoa ja tekemällä siitä entistä demokraattisempaa. |
| --- | --- |

—

Viimeistellään talous- ja rahaliitto laajentamalla EKP:n tavoitteita, perustamalla unionin ”valtionkassa”, joka voi laskea liikkeeseen joukkovelkakirjalainoja, parantamalla euroalueen hallintoa ja tekemällä siitä entistä demokraattisempaa.

| — | Lisätään Euroopan kansantalouksien tuottavuutta keskittymällä oleellisimpiin tekijöihin, kuten investointeihin (julkiset ja yksityiset), t&k-toimintaan, yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, yrityshallinnon parantamiseen ja työntekijöiden osallistumiseen. |
| --- | --- |

—

Lisätään Euroopan kansantalouksien tuottavuutta keskittymällä oleellisimpiin tekijöihin, kuten investointeihin (julkiset ja yksityiset), t&k-toimintaan, yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, yrityshallinnon parantamiseen ja työntekijöiden osallistumiseen.

| — | Työmarkkinat ja työpaikkojen laatu: tehostetaan keskitettyä sopimista ja työmarkkinavuoropuhelua, varmistetaan automaattisten vakauttajien tehokas toiminta, perustetaan eurooppalainen työttömyysvakuutusjärjestelmä (täydentämään kansallisia vakuutusjärjestelmiä) ja lisätään ja kehitetään aktiivisia työllisyyspoliittisia toimia. |
| --- | --- |

—

Työmarkkinat ja työpaikkojen laatu: tehostetaan keskitettyä sopimista ja työmarkkinavuoropuhelua, varmistetaan automaattisten vakauttajien tehokas toiminta, perustetaan eurooppalainen työttömyysvakuutusjärjestelmä (täydentämään kansallisia vakuutusjärjestelmiä) ja lisätään ja kehitetään aktiivisia työllisyyspoliittisia toimia.

| — | Edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta kehittämällä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja panemalla se täytäntöön, riittävällä ja kohdennetummalla rahoituksella sekä työmarkkinavuoropuhelun avulla. |
| --- | --- |

—

Edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta kehittämällä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja panemalla se täytäntöön, riittävällä ja kohdennetummalla rahoituksella sekä työmarkkinavuoropuhelun avulla.

| — | Edistetään suotuisien liiketoiminta- ja investointiympäristöjen luomista parantamalla yritysten rahoitusta. Saatetaan pääomamarkkinaunioni ja pankkiunioni eurooppalaisine talletussuojajärjestelmineen viipymättä valmiiksi. |
| --- | --- |

—

Edistetään suotuisien liiketoiminta- ja investointiympäristöjen luomista parantamalla yritysten rahoitusta. Saatetaan pääomamarkkinaunioni ja pankkiunioni eurooppalaisine talletussuojajärjestelmineen viipymättä valmiiksi.

| — | Pitkäaikaistyöttömyyden torjunta ja lannistuneiden henkilöiden integroiminen uudelleen työmarkkinoille on toinen keskeinen politiikanala, jossa tarvitaan kiireellisesti kohdennettuja toimenpiteitä. ETSK kannattaa työttömyysvakuutusten yhteisiä vähimmäisvaatimuksia, jotka koskevat nettokorvausastetta, työttömyysedun kestoa ja työttömyystukia saavien työttömien osuutta sekä työntekijöiden koulutusta ja tukemista heidän joutuessaan työttömiksi. |
| --- | --- |

—

Pitkäaikaistyöttömyyden torjunta ja lannistuneiden henkilöiden integroiminen uudelleen työmarkkinoille on toinen keskeinen politiikanala, jossa tarvitaan kiireellisesti kohdennettuja toimenpiteitä. ETSK kannattaa työttömyysvakuutusten yhteisiä vähimmäisvaatimuksia, jotka koskevat nettokorvausastetta, työttömyysedun kestoa ja työttömyystukia saavien työttömien osuutta sekä työntekijöiden koulutusta ja tukemista heidän joutuessaan työttömiksi.

| — | On ehdottoman tärkeää poistaa julkisten ja yksityisten investointien vaje ja asettaa tavoitteeksi saavuttaa vuonna 2007 vallinnut lyhytaikaisten investointien taso (22,5 prosenttia EU:ssa, kun nykytaso on 20,5 prosenttia; molemmat luvut ovat huomattavasti pienemmät kuin Kiinan ja Yhdysvaltojen luvut). Tästä syystä yksi finanssipolitiikan keskeisistä prioriteeteista on oltava julkiset investoinnit ja yksityisten investointien edistäminen sekä uudistusprosessi liiketoimintaympäristön parantamiseksi. Nämä uudistukset liittyvät kiinteästi uudistuksiin, joilla parannetaan työpaikkojen laatua, vähennetään työpaikkojen epävarmuuden hälyttäviä mittasuhteita ja varmistetaan sosiaalisten ja työntekijöiden oikeuksien korkea taso (29). |
| --- | --- |

—

On ehdottoman tärkeää poistaa julkisten ja yksityisten investointien vaje ja asettaa tavoitteeksi saavuttaa vuonna 2007 vallinnut lyhytaikaisten investointien taso (22,5 prosenttia EU:ssa, kun nykytaso on 20,5 prosenttia; molemmat luvut ovat huomattavasti pienemmät kuin Kiinan ja Yhdysvaltojen luvut). Tästä syystä yksi finanssipolitiikan keskeisistä prioriteeteista on oltava julkiset investoinnit ja yksityisten investointien edistäminen sekä uudistusprosessi liiketoimintaympäristön parantamiseksi. Nämä uudistukset liittyvät kiinteästi uudistuksiin, joilla parannetaan työpaikkojen laatua, vähennetään työpaikkojen epävarmuuden hälyttäviä mittasuhteita ja varmistetaan sosiaalisten ja työntekijöiden oikeuksien korkea taso (29).

| — | ETSK katsoo, että määrittäessään vertailuarvoja ja vähimmäisvaatimuksia ”parhaaseen sosiaaliseen tuloskuntoon pääsemiseksi” (30) Euroopan komission ja jäsenvaltioiden tulee sopia yhteisistä periaatteista, määritelmistä ja menetelmistä riittävän vähimmäistulon takaavan järjestelmän luomiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Euroopan komissio ja jäsenvaltiot voivat sopia viitebudjetteihin liittyvän työn (31) ja European Minimum Income Network -verkoston (32) muodostamalta pohjalta yhteisistä perusteista sen määrittämiseksi, minkä suuruinen vähimmäistulo on riittävä köyhyyden vähentämiseksi sekä kohtuullisen elintason ja ihmisarvoisen elämän turvaamiseksi. Olisi harkittava näitä asioita koskevan EU:n lainsäädäntöaloitteen laatimista yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

—

ETSK katsoo, että määrittäessään vertailuarvoja ja vähimmäisvaatimuksia ”parhaaseen sosiaaliseen tuloskuntoon pääsemiseksi” (30) Euroopan komission ja jäsenvaltioiden tulee sopia yhteisistä periaatteista, määritelmistä ja menetelmistä riittävän vähimmäistulon takaavan järjestelmän luomiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Euroopan komissio ja jäsenvaltiot voivat sopia viitebudjetteihin liittyvän työn (31) ja European Minimum Income Network -verkoston (32) muodostamalta pohjalta yhteisistä perusteista sen määrittämiseksi, minkä suuruinen vähimmäistulo on riittävä köyhyyden vähentämiseksi sekä kohtuullisen elintason ja ihmisarvoisen elämän turvaamiseksi. Olisi harkittava näitä asioita koskevan EU:n lainsäädäntöaloitteen laatimista yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa.

| — | Terveyteen, koulutukseen ja sosiaaliseen osallistamiseen sekä talouden viherryttämiseen tarvitaan lisää julkisia investointeja erityisesti paikallis- ja aluetasolla. Ne olisi mahdollistettava ottamalla käyttöön ETSK:n useissa viimeaikaisissa lausunnoissaan suosittelema ”kultainen sääntö”, jonka mukaan investointimenoja ei oteta huomioon tarkasteltaessa vakaus- ja kasvusopimuksen alijäämätavoitteiden täyttymistä. Jos tämä yhdistetään uudistusprosessiin, sillä varmistetaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys (33). |
| --- | --- |

—

Terveyteen, koulutukseen ja sosiaaliseen osallistamiseen sekä talouden viherryttämiseen tarvitaan lisää julkisia investointeja erityisesti paikallis- ja aluetasolla. Ne olisi mahdollistettava ottamalla käyttöön ETSK:n useissa viimeaikaisissa lausunnoissaan suosittelema ”kultainen sääntö”, jonka mukaan investointimenoja ei oteta huomioon tarkasteltaessa vakaus- ja kasvusopimuksen alijäämätavoitteiden täyttymistä. Jos tämä yhdistetään uudistusprosessiin, sillä varmistetaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys (33).

| — | ETSK panee merkille vastavalitun komission puheenjohtajan sitoumuksen esittää ehdotus oikeudellisesta välineestä, jolla varmistetaan, että jokaisella unionissa olevalla työntekijällä on kohtuullinen vähimmäispalkka. Komitea pitää hyödyllisenä sellaisten vertailuarvojen määrittämistä, jotka auttavat arvioimaan pienten palkkojen riittävyyttä, jotta voidaan torjua palkansaajien köyhyyttä muun muassa edistämällä hyvien käytäntöjen analysointia ja vaihtoa käytettävissä olevien vastavuoroisen oppimisen prosessien välityksellä ja ottamalla käyttöön yhteiset standardit läpinäkyvien ja ennakoitavissa olevien vähimmäispalkkojen määrittämiseksi, sikäli kuin tällaiset palkat ovat käytössä, jos työmarkkinaosapuolet toivovat niitä (34). |
| --- | --- |

—

ETSK panee merkille vastavalitun komission puheenjohtajan sitoumuksen esittää ehdotus oikeudellisesta välineestä, jolla varmistetaan, että jokaisella unionissa olevalla työntekijällä on kohtuullinen vähimmäispalkka. Komitea pitää hyödyllisenä sellaisten vertailuarvojen määrittämistä, jotka auttavat arvioimaan pienten palkkojen riittävyyttä, jotta voidaan torjua palkansaajien köyhyyttä muun muassa edistämällä hyvien käytäntöjen analysointia ja vaihtoa käytettävissä olevien vastavuoroisen oppimisen prosessien välityksellä ja ottamalla käyttöön yhteiset standardit läpinäkyvien ja ennakoitavissa olevien vähimmäispalkkojen määrittämiseksi, sikäli kuin tällaiset palkat ovat käytössä, jos työmarkkinaosapuolet toivovat niitä (34).

| — | Sosiaalisen eriarvoisuuden lievittämisestä, veronkierron ja veropetosten torjunnasta ja verotaakan oikeudenmukaisemmasta jakautumisesta on tultava tulevan komission poliittisia prioriteetteja. Komitea kehottaakin panemaan viipymättä täytäntöön säännöt tällaisten rikosten ja väärinkäytösten muotojen torjumisesta Euroopan tasolla ja arvioimaan mahdollisuutta toteuttaa muita, tehokkaampia toimenpiteitä, joihin voisivat kuulua myös välineet, joilla lopetetaan veroparatiisien laiton toiminta (35). |
| --- | --- |

—

Sosiaalisen eriarvoisuuden lievittämisestä, veronkierron ja veropetosten torjunnasta ja verotaakan oikeudenmukaisemmasta jakautumisesta on tultava tulevan komission poliittisia prioriteetteja. Komitea kehottaakin panemaan viipymättä täytäntöön säännöt tällaisten rikosten ja väärinkäytösten muotojen torjumisesta Euroopan tasolla ja arvioimaan mahdollisuutta toteuttaa muita, tehokkaampia toimenpiteitä, joihin voisivat kuulua myös välineet, joilla lopetetaan veroparatiisien laiton toiminta (35).

3.   Vihreämmän, oikeudenmukaisemman ja osallistavamman tulevaisuuden luominen – pikaiset toimet ilmastonmuutoksen ja sen vaikutusten torjumiseksi

| 3.1 | ETSK painottaa, että ympäristönsuojelun on oltava EU:lle tärkeä prioriteetti nykyisen ympäristönpilaantumisen vuoksi ja että se on valtavirtaistettava unionin kaikkiin politiikkatoimiin ja kaikkeen toimintaan. Komitea korostaa, että EU:n olisi sovitettava uudistettu teollisuuspoliittinen strategia tarpeeseen toteuttaa tehokkaita toimia vähentää kasvihuonekaasupäästöjä, lisätä uusiutuvan energian osuutta energialähteiden yhdistelmässä ja saada aikaan energiansäästöjä, jotta varmistetaan, että vähintään Pariisin sopimuksen tavoitteet pannaan täytäntöön kokonaisuudessaan ja välittömästi. Samalla EU:n olisi pyrittävä saamaan Pariisin sopimuksen muut sopimuspuolet täyttämään sitoumuksensa varmistaa yhtäläiset toimintaedellytykset eurooppalaisille yrityksille. Tämä olisi otettava huomioon myös siten, että EU:n vuosien 2030 ja 2050 päästövähentämistavoitteet sovitetaan yhteen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Nopeasti muuttuva ilmasto, biologisen monimuotoisuuden romahtaminen, muut ympäristöriskit ja kollektiivinen epäonnistuminen toimivan politiikan toteuttamisessa ovat myös keskeinen uhka Euroopan väestölle, taloudelle ja ekosysteemeille. Tästä syystä tarvitaan vahva vuoteen 2050 ulottuva yleinen EU:n strategia YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamiseksi. EU:n olisi vauhditettava oikeudenmukaista ja kestäväpohjaista siirtymistä käyttämään mahdollisimman suurelta osin uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa. Tämän energian olisi oltava puhdasta, kohtuuhintaista ja yhteisö- ja kansalaisomistajuutta tukevaa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Euroopan unionin on oltava johtaja taistelussa ympäristön puolesta ja ilmastonmuutoksen torjumisessa. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komission vastavalitun puheenjohtajan Ursula von der Leyenin poliittisten suuntaviivojen mukaan ilmastotoimien tehostaminen on yksi EU:n prioriteeteista myös jatkossa. Ekologinen kestävyys edellyttää laajaa politiikkayhdistelmää, johon sisältyy myös kauppapolitiikka. Se edellyttää myös toimenpiteiden oikea-aikaista toteuttamista niin globaalilla kuin EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla muun muassa energian ja liikenteen, verotuksen, tutkimuksen, teollisuus- ja kilpailupolitiikan sekä työllisyys- ja sosiaalipolitiikan aloilla. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kokonaisuutena katsoen ennusteet Pariisin sopimuksen täysimittaisen täytäntöönpanon vaikutuksista osoittavat, että siirtymä ilmastoneutraaliin talouteen voisi lisätä BKT:tä 1,1 prosenttia ja työllisyyttä 0,5 prosenttia enemmän verrattuna skenaarioon, jossa ei toteuteta ilmastotoimia. Tämä merkitsee 1,2:ta miljoonaa lisätyöpaikkaa EU:ssa vuoteen 2030 mennessä nykyisellään odotettavissa olevien 12 miljoonan uuden työpaikan lisäksi (36). Jotta tähän päästään, olisi erityisesti Euroopan resurssi- ja energiaintensiiviselle teollisuudelle luotava tasavertaiset toimintaedellytykset kansainvälisessä kilpailussa (37). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Siirtyminen ilmastoneutraaliin kiertotalouteen ei ole automaattisesti osallistavaa, koska siihen liittyy mahdollisesti huomattavia kustannuksia ja riskejä tietyille aloille. Oikeudenmukaisella siirtymällä on kaksi keskeistä ulottuvuutta: ”tulokset”(vähähiilisen talouden uudenlainen työelämäkenttä ja sosioekonominen maisema) ja ”prosessi”(miten niihin päästään). Tuloksena olisi oltava terve teollisuuden ja talouden perusta, jota tuetaan investointeihin kannustavalla ympäristöllä ja toimivilla työmarkkina- ja koulutusjärjestelmillä, joilla pystytään tarjoamaan kaikille säällinen työpaikka osallistavassa yhteiskunnassa, jossa ei ole enää köyhyyttä. Prosessin eli sen, miten tuloksiin päästään, olisi perustuttava hallittuun siirtymään ja kaikki tasot kattavaan mielekkääseen talouspolitiikkaan sekä sosiaaliseen ja kansalaisvuoropuheluun, jotta varmistetaan, että taakka ja hyödyt jakautuvat oikeudenmukaisesti eikä ketään jätetä oman onnensa nojaan. Tarvittavilla toimenpiteillä ja uudistuksilla saattaa olla huomattava vaikutus kansalaisiin ja alueisiin, ja ne saattavat aiheuttaa muun muassa työvoiman jakautumista uudelleen eri alojen ja ammattien välillä sekä merkittäviä muutoksia vaadittaviin taitoihin. Kestäväpohjainen siirtymä edellyttää investoimista tehokkaisiin ja yhdennettyihin sosiaalisen suojelun järjestelmiin. Lisäksi se on yhdistettävä tiiviisti talous- ja rahaliiton perusteelliseen ja demokraattiseen vahvistamiseen sekä vankkaan rahoitusstrategiaan, jolla pystytään varmistamaan kestävän siirtymän riittävä rahoitus koko uudessa kunnianhimoisessa monivuotisessa rahoituskehyksessä; kestäviin ja oikeudenmukaisiin kansallisiin verojärjestelmiin sekä merkittäviin julkisiin investointeihin jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla. Tässä yhteydessä tarvitaan monivuotisen rahoituskehyksen toimivuustarkastusta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson, ESR:n ja Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) kaltaiset EU:n välineet sekä Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu voivat edistää oikeudenmukaista siirtymää tukemalla siirtymän aikana yrityksiä, työntekijöitä ja perheitä, jotka ovat olleet riippuvaisia energiaintensiivisten alojen työpaikoista, muun muassa uudelleenkoulutuksen, osaamisen täydentämisen, yksilöllisen työnhakuohjauksen ja mahdollisesti tulokorvausten avulla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti uusiin yritysten ilmastoraportointia koskeviin suuntaviivoihin, jotka ovat osa komission esittämää kestävää rahoitusta koskevaa toimintasuunnitelmaa, sekä keskeisiin suosituksiin siitä, millaisella taloudellisella toiminnalla voidaan tosiasiallisesti hillitä ilmastonmuutosta tai helpottaa siihen sopeutumista (luokitusjärjestelmä) (38). Tässä suhteessa on olennaisen tärkeää määrittää ennakoitavasti, varmasti ja selkeästi, millainen toiminta on todella kestävää ympäristön kannalta (39). |
| --- | --- |

3.7

Ehdotukset:

| — | ETSK kannattaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa ja soveltuvalla kansallisella ja Euroopan tasolla sellaisten ”oikeudenmukaisia siirtymiä”koskevien asianmukaisten toimintalinjojen kehittämistä, joiden avulla otetaan käyttöön toimenpiteitä ja toimia, joilla hallinnoidaan ja muutetaan vähimmäissuojelua ja annetaan siitä takeet niissä tapauksissa, joissa työpaikoilla toteutetaan uudelleenjärjestelyjä tai työntekijöiden joukkovähentämisiä (teknologisten, väestörakenteellisten tai globalisaatiosta, ilmastonmuutoksesta tai kiertotaloudesta johtuvien) muutosten vuoksi, mukaan lukien oikeus ryhtyä työehtosopimusneuvotteluihin muutosten ennakoimiseksi ja tuen tarjoamiseksi järjestelyjen ja vähentämisten kohteena oleville työntekijöille (työntekijöiden joukkovähentämisiä koskevan direktiivin kehittäminen (40)). |
| --- | --- |

—

ETSK kannattaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa ja soveltuvalla kansallisella ja Euroopan tasolla sellaisten ”oikeudenmukaisia siirtymiä”koskevien asianmukaisten toimintalinjojen kehittämistä, joiden avulla otetaan käyttöön toimenpiteitä ja toimia, joilla hallinnoidaan ja muutetaan vähimmäissuojelua ja annetaan siitä takeet niissä tapauksissa, joissa työpaikoilla toteutetaan uudelleenjärjestelyjä tai työntekijöiden joukkovähentämisiä (teknologisten, väestörakenteellisten tai globalisaatiosta, ilmastonmuutoksesta tai kiertotaloudesta johtuvien) muutosten vuoksi, mukaan lukien oikeus ryhtyä työehtosopimusneuvotteluihin muutosten ennakoimiseksi ja tuen tarjoamiseksi järjestelyjen ja vähentämisten kohteena oleville työntekijöille (työntekijöiden joukkovähentämisiä koskevan direktiivin kehittäminen (40)).

| — | Oikeudenmukaisen siirtymän pitäisi olla elimellinen osa kestävän kehityksen politiikkakehystä. Oikeudenmukaisissa siirtymätoimissa olisi keskityttävä ilmastopoliittisten toimenpiteiden haitallisten vaikutusten jakaantumisen korjaamiseen ja työmarkkinoilla tapahtuvien siirtymien aktiiviseen hallintaan ja niiden avulla olisi myös käsiteltävä aluekehityskysymyksiä. |
| --- | --- |

—

Oikeudenmukaisen siirtymän pitäisi olla elimellinen osa kestävän kehityksen politiikkakehystä. Oikeudenmukaisissa siirtymätoimissa olisi keskityttävä ilmastopoliittisten toimenpiteiden haitallisten vaikutusten jakaantumisen korjaamiseen ja työmarkkinoilla tapahtuvien siirtymien aktiiviseen hallintaan ja niiden avulla olisi myös käsiteltävä aluekehityskysymyksiä.

| — | Vastatakseen ilmasto- ja ympäristöhaasteisiin EU:n täytyy muuttaa lineaarinen talous vähähiiliseksi kiertotaloudeksi, jolla varmistetaan, että kierto on pitkäaikaista ja mahdollisimman tehokasta (41). |
| --- | --- |

—

Vastatakseen ilmasto- ja ympäristöhaasteisiin EU:n täytyy muuttaa lineaarinen talous vähähiiliseksi kiertotaloudeksi, jolla varmistetaan, että kierto on pitkäaikaista ja mahdollisimman tehokasta (41).

| — | ETSK katsoo, että ilmastorahoitussopimuksessa tulee käsitellä kaikkia ilmastonmuutoksen torjuntapolitiikan osa-alueita: oikeudenmukaista siirtymää (toimenpiteitä muutoksen seurausten lieventämiseksi, mutta myös vahinkojen ja menetysten korvaamiseksi) sekä tehokkaita toimintapolitiikkoja ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi. Kiertotalousmallia tulee edistää kaikin mahdollisin tavoin ja sen sääntelykehystä parantaa. Kaiken tämän rahoittamiseksi on varattava tarkoituksenmukaiset määrärahat suuntaamalla uudelleen nykyisiä investointeja (ympäristön kannalta suotuisampiin kohteisiin) ja hankkimalla uusia, käytettävissä olevia rahoituslähteitä (42). |
| --- | --- |

—

ETSK katsoo, että ilmastorahoitussopimuksessa tulee käsitellä kaikkia ilmastonmuutoksen torjuntapolitiikan osa-alueita: oikeudenmukaista siirtymää (toimenpiteitä muutoksen seurausten lieventämiseksi, mutta myös vahinkojen ja menetysten korvaamiseksi) sekä tehokkaita toimintapolitiikkoja ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi. Kiertotalousmallia tulee edistää kaikin mahdollisin tavoin ja sen sääntelykehystä parantaa. Kaiken tämän rahoittamiseksi on varattava tarkoituksenmukaiset määrärahat suuntaamalla uudelleen nykyisiä investointeja (ympäristön kannalta suotuisampiin kohteisiin) ja hankkimalla uusia, käytettävissä olevia rahoituslähteitä (42).

| — | Sopimuksessa vaaditaan selkeän ja pitkällä aikavälillä ennakoitavissa olevan eurooppalaisen poliittisen kehyksen asettamista investointisuunnittelun varmuuden takaamiseksi. Tähän kehykseen on liityttävä aktiivinen pohdinta eri poliittisista vaihtoehdoista, kuten päästötullien kaltaisista rajajärjestelymekanismeista hiilivuotojen välttämiseksi (43), sellaisten tuotteiden osalta, joilta ei vaadita samojen sosiaalisten ja ympäristönormien noudattamista (44). |
| --- | --- |

—

Sopimuksessa vaaditaan selkeän ja pitkällä aikavälillä ennakoitavissa olevan eurooppalaisen poliittisen kehyksen asettamista investointisuunnittelun varmuuden takaamiseksi. Tähän kehykseen on liityttävä aktiivinen pohdinta eri poliittisista vaihtoehdoista, kuten päästötullien kaltaisista rajajärjestelymekanismeista hiilivuotojen välttämiseksi (43), sellaisten tuotteiden osalta, joilta ei vaadita samojen sosiaalisten ja ympäristönormien noudattamista (44).

| — | Kun kestävyysluokittelu (45) on hyväksytty ja pantu kaikilta osin täytäntöön, pitäisi harkita mahdollisten uusien lainsäädäntötoimenpiteiden tarvetta. Jos toimia tarvitaan, niiden tulee pohjata asianmukaiseen vaikutustenarviointiin. ETSK viittaa tässä yhteydessä lausuntoihinsa Euroopan ilmastorahoitussopimuksesta (46) ja komission esittämästä kestävän kasvun rahoitusta koskevasta toimintasuunnitelmasta (47). |
| --- | --- |

—

Kun kestävyysluokittelu (45) on hyväksytty ja pantu kaikilta osin täytäntöön, pitäisi harkita mahdollisten uusien lainsäädäntötoimenpiteiden tarvetta. Jos toimia tarvitaan, niiden tulee pohjata asianmukaiseen vaikutustenarviointiin. ETSK viittaa tässä yhteydessä lausuntoihinsa Euroopan ilmastorahoitussopimuksesta (46) ja komission esittämästä kestävän kasvun rahoitusta koskevasta toimintasuunnitelmasta (47).

| — | Sekä julkisia että yksityisiä investointeja ilmastoneutraaliin tulevaisuuden talouteen on lisättävä, jotta voidaan saavuttaa EU:n vuoteen 2030 asettamat tiukemmat päästövähennystavoitteet, ja hiilineutraalin talouden saavuttaminen vuoteen 2050 mennessä Pariisin tavoitteiden mukaisesti edellyttää radikaalia muutosta. Uusiutuviin energialähteisiin kohdistuva investointitoiminta on EU:ssa edelleen vähäistä, mutta fossiilisten polttoaineiden tukia ja muita ympäristön kannalta haitallisia tukia on unionin jäsenvaltioissa yhä paljon. Ongelmana ei ole ainoastaan ali-investoiminen, vaan olemassa olevien resurssien kohdentaminenkin toimii huonosti. Näiden kielteisten suuntausten kääntämiseksi tarvitaan selkeitä poliittisia tavoitteita ja johdonmukaisempaa politiikkakehystä. Fossiilisten polttoaineiden aikakauden päättyessä Euroopassa on joka tapauksessa tehtävä tarvittavat investoinnit, jotta varmistetaan, että eurooppalaiset työntekijät saavat suojelua, uusia työpaikkoja syntyy ja paikallista kehitystä tuetaan. Siirtymäprosesseista on neuvoteltava työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, ja niiden yhteydessä on noudatettava avoimuutta ja viestittävä tehokkaasti. |
| --- | --- |

—

Sekä julkisia että yksityisiä investointeja ilmastoneutraaliin tulevaisuuden talouteen on lisättävä, jotta voidaan saavuttaa EU:n vuoteen 2030 asettamat tiukemmat päästövähennystavoitteet, ja hiilineutraalin talouden saavuttaminen vuoteen 2050 mennessä Pariisin tavoitteiden mukaisesti edellyttää radikaalia muutosta. Uusiutuviin energialähteisiin kohdistuva investointitoiminta on EU:ssa edelleen vähäistä, mutta fossiilisten polttoaineiden tukia ja muita ympäristön kannalta haitallisia tukia on unionin jäsenvaltioissa yhä paljon. Ongelmana ei ole ainoastaan ali-investoiminen, vaan olemassa olevien resurssien kohdentaminenkin toimii huonosti. Näiden kielteisten suuntausten kääntämiseksi tarvitaan selkeitä poliittisia tavoitteita ja johdonmukaisempaa politiikkakehystä. Fossiilisten polttoaineiden aikakauden päättyessä Euroopassa on joka tapauksessa tehtävä tarvittavat investoinnit, jotta varmistetaan, että eurooppalaiset työntekijät saavat suojelua, uusia työpaikkoja syntyy ja paikallista kehitystä tuetaan. Siirtymäprosesseista on neuvoteltava työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, ja niiden yhteydessä on noudatettava avoimuutta ja viestittävä tehokkaasti.

| — | Hiilidioksidipäästöjä olisi verotettava koko EU:ssa sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla, jolla velvoitetaan saastuttajat maksamaan ja tuetaan investointeja kohtuuhintaiseen puhtaaseen energiaan. Energiaverotuksella voidaan tukea siirtymistä puhtaaseen energiaan ja edistää kestävää ja sosiaalisesti oikeudenmukaista kasvua. |
| --- | --- |

—

Hiilidioksidipäästöjä olisi verotettava koko EU:ssa sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla, jolla velvoitetaan saastuttajat maksamaan ja tuetaan investointeja kohtuuhintaiseen puhtaaseen energiaan. Energiaverotuksella voidaan tukea siirtymistä puhtaaseen energiaan ja edistää kestävää ja sosiaalisesti oikeudenmukaista kasvua.

| — | Yksi suurimmista ympäristöterveysriskeistä EU:ssa on ilman pilaantuminen, joka aiheuttaa noin 400 000 ennenaikaista kuolemaa vuodessa. Ilman pilaantumisen torjunta ilmastotoimilla tarjoaa mahdollisuuden lisätä kansalaisten ja poliittista tukea ilmastonmuutostoimille. |
| --- | --- |

—

Yksi suurimmista ympäristöterveysriskeistä EU:ssa on ilman pilaantuminen, joka aiheuttaa noin 400 000 ennenaikaista kuolemaa vuodessa. Ilman pilaantumisen torjunta ilmastotoimilla tarjoaa mahdollisuuden lisätä kansalaisten ja poliittista tukea ilmastonmuutostoimille.

| — | Energiaköyhyyden ja vedensaannin ongelmien ratkaiseminen, helposti saatavilla olevien, terveellisten ja laadukkaiden elintarvikkeiden ja turvallisten tuotteiden takaaminen ja vahingollisen myrkyllisille kemikaaleille altistumisen lopettaminen. Laaja politiikkayhdistelmä, johon sisältyy EU:n maatalouspolitiikka, auttanee vastaamaan uusiin yhteiskunnallisiin vaatimuksiin, joita ovat muun muassa kestävät tuotantomenetelmät, parempi ravinto, elintarvikejätteen vähentäminen, eläinten hyvinvoinnin parantaminen, ilmastonsuojelu ja luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen. |
| --- | --- |

—

Energiaköyhyyden ja vedensaannin ongelmien ratkaiseminen, helposti saatavilla olevien, terveellisten ja laadukkaiden elintarvikkeiden ja turvallisten tuotteiden takaaminen ja vahingollisen myrkyllisille kemikaaleille altistumisen lopettaminen. Laaja politiikkayhdistelmä, johon sisältyy EU:n maatalouspolitiikka, auttanee vastaamaan uusiin yhteiskunnallisiin vaatimuksiin, joita ovat muun muassa kestävät tuotantomenetelmät, parempi ravinto, elintarvikejätteen vähentäminen, eläinten hyvinvoinnin parantaminen, ilmastonsuojelu ja luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen.

| — | EU:n olisi tuettava kumppanimaiden pyrkimyksiä lakkauttaa asteittain ympäristön kannalta vahingolliset tuet auttaakseen niitä panemaan Agenda 2030 -toimintaohjelma ja Pariisin ilmastosopimus täytäntöön. |
| --- | --- |

—

EU:n olisi tuettava kumppanimaiden pyrkimyksiä lakkauttaa asteittain ympäristön kannalta vahingolliset tuet auttaakseen niitä panemaan Agenda 2030 -toimintaohjelma ja Pariisin ilmastosopimus täytäntöön.

| — | EU:n kauppapolitiikassa on noudatettava Agenda 2030 -toimintaohjelmaa ja Pariisin sopimusta. Voimassa olevat kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen määräykset on pantava tosiasiallisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

—

EU:n kauppapolitiikassa on noudatettava Agenda 2030 -toimintaohjelmaa ja Pariisin sopimusta. Voimassa olevat kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen määräykset on pantava tosiasiallisesti täytäntöön.

4.   Kansalaisten suojelu – rauha, oikeudenmukaisuus ja vahvat toimielimet

| 4.1 | EU tuo rauhaa, vakautta ja vaurautta kaikkialle Eurooppaan ja sen ulkopuolellekin, vaikka sen on vielä ratkaistava monia sisäisiä ja ulkoisia haasteita. EU puolustaa päättäväisesti demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevia periaatteitaan. Ne ohjaavat politiikkaamme ja luovat yhteenkuuluvuuden tunnetta yhteisen kulttuurimme pohjalta. Demokratiaa on kunnioitettava Euroopassa ja edistettävä sen ulkopuolella. Kansalaisten osallistumista, vastuuvelvollisuutta suhteessa kansalaisiin sekä oikeudenmukaisempia, avoimempia ja osallistavampia päätöksentekoprosesseja on lisättävä kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EU tarvitsee avoimia ja elinvoimaisia yhteiskuntia, joissa kansalaisilla on yhtäläiset oikeudet ja he voivat elää vapaina syrjinnästä ja heidän yksityisyyttään ja turvallisuuttaan kunnioitetaan kaikilta osin. Kulttuurinen monimuotoisuus on Euroopan ja sen kansalaisten rikkaus. Monimuotoisuus on osa Euroopan identiteettiä ja vahvuutta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Eurooppa kohtaa merkittäviä haasteita, jotka on ratkaistava ja joista on keskusteltava eurooppalaisesta eikä vain kansallisesta näkökulmasta, ja SEU-sopimuksen 10 ja 11 artiklassa vahvistetut määräykset on pantava täytäntöön kaikilta osin. Tämän vuoksi eurooppalaisessa demokratiassa on vahvistettava sen tavoitteiden ja haasteiden kansainvälistä ulottuvuutta ja samalla edistettävä Euroopan unionin kansalaisuutta, joka perustuu yhteisiin arvoihin Euroopan unionissa, ja tarjottava enemmän eurooppalaista institutionaalista koulutusta ja neuvotteleva, osallistavampi yhteiskunnallinen kehys sekä keskityttävä enemmän Eurooppaan. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Väestörakenteen kehitys osoittaa, että Eurooppa tarvitsee tulijoita ja heidän taitojaan, osaamistaan ja yrittäjyyspotentiaaliaan. Muuttoliikettä koskevia käsityksiä ja muuttoliikepolitiikkaa on muutettava kiireellisesti kolmansien maiden kanssa tehtävän tiiviimmän yhteistyön pohjalta, jotta aiheesta voidaan käydä järkiperäistä keskustelua tosiseikkojen perusteella. Pakolaiset ja muuttajat olisi nähtävä mahdollisuutena eikä uhkana Euroopan taloudelliselle ja sosiaaliselle mallille. Tätä varten tarvitaan kokonaisvaltainen lähestymistapa muuttoliikkeeseen nähden sekä muuttoliikestrategia, unohtamatta myöskään laillista muuttoliikettä. |
| --- | --- |

4.4

Ehdotukset:

| — | EU tarvitsee kattavan ja täytäntöönpanokelpoisen mekanismin, jolla seurataan demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen tilaa kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

EU tarvitsee kattavan ja täytäntöönpanokelpoisen mekanismin, jolla seurataan demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen tilaa kaikissa EU:n jäsenvaltioissa.

| — | Vapaita ja riippumattomia tiedotusvälineitä ja kansalaisyhteiskuntaa on tuettava ja niiden on sallittava hoitaa tehtävänsä demokratiassa. |
| --- | --- |

—

Vapaita ja riippumattomia tiedotusvälineitä ja kansalaisyhteiskuntaa on tuettava ja niiden on sallittava hoitaa tehtävänsä demokratiassa.

| — | Kuluttajapolitiikka liittyy läheisesti ihmisten intresseihin ja voi siten vaikuttaa siihen, miten tärkeänä he pitävät EU:n yhdentymisprosessia. ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että kuluttajien oikeuksia lujitetaan ja kunnioitetaan REFIT-prosessissa, digitaalisessa maailmassa sekä silloin, kun on kyse tuotteiden ja palvelujen turvallisuudesta. Komission olisi tehostettava toimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan energia- ja kulutusköyhyys ja takaamaan nykyistä paremmin, että kaikki eurooppalaiset voivat hankkia elintarvikkeita ja saada palveluja. Komission olisi myös edistettävä kuluttajien oikeutta saada tietoa ja koulutusta, oikeutta osallistua ja oikeutta järjestäytyä etujensa ajamiseksi silloin, kun kuluttajia koskevia sääntöjä laaditaan. |
| --- | --- |

—

Kuluttajapolitiikka liittyy läheisesti ihmisten intresseihin ja voi siten vaikuttaa siihen, miten tärkeänä he pitävät EU:n yhdentymisprosessia. ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että kuluttajien oikeuksia lujitetaan ja kunnioitetaan REFIT-prosessissa, digitaalisessa maailmassa sekä silloin, kun on kyse tuotteiden ja palvelujen turvallisuudesta. Komission olisi tehostettava toimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan energia- ja kulutusköyhyys ja takaamaan nykyistä paremmin, että kaikki eurooppalaiset voivat hankkia elintarvikkeita ja saada palveluja. Komission olisi myös edistettävä kuluttajien oikeutta saada tietoa ja koulutusta, oikeutta osallistua ja oikeutta järjestäytyä etujensa ajamiseksi silloin, kun kuluttajia koskevia sääntöjä laaditaan.

| — | Komission on saatettava päätökseen EU:n kuluttajapolitiikkaa monialaisena ja horisontaalisena kansalaisuuteen liittyvänä politiikkana koskevien keskeisten oikeudellisten ja muiden välineiden tarkistus ja esittää seuraavia kymmentä vuotta koskeva uusi toimintasuunnitelma kuluttajien suojelemiseksi ja puolustamiseksi. |
| --- | --- |

—

Komission on saatettava päätökseen EU:n kuluttajapolitiikkaa monialaisena ja horisontaalisena kansalaisuuteen liittyvänä politiikkana koskevien keskeisten oikeudellisten ja muiden välineiden tarkistus ja esittää seuraavia kymmentä vuotta koskeva uusi toimintasuunnitelma kuluttajien suojelemiseksi ja puolustamiseksi.

| — | Koska yleishyödyllisten palvelujen saatavuus on sosiaalisen oikeudenmukaisuuden olennainen osatekijä ja sen perustan muodostaa käyttäjien yhdenvertaisen kohtelun periaate, jonka mukaan minkäänlaista syrjintää tai erottelua ei sallita, ETSK kehottaa lisäksi selventämään, mitä yleishyödyllisten palvelujen yleisellä saatavuudella tarkoitetaan, ja toteuttamaan lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla jäsenvaltiot velvoitetaan asettamaan saatavuuden toteutumista mittaavia indikaattoreita (48). |
| --- | --- |

—

Koska yleishyödyllisten palvelujen saatavuus on sosiaalisen oikeudenmukaisuuden olennainen osatekijä ja sen perustan muodostaa käyttäjien yhdenvertaisen kohtelun periaate, jonka mukaan minkäänlaista syrjintää tai erottelua ei sallita, ETSK kehottaa lisäksi selventämään, mitä yleishyödyllisten palvelujen yleisellä saatavuudella tarkoitetaan, ja toteuttamaan lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla jäsenvaltiot velvoitetaan asettamaan saatavuuden toteutumista mittaavia indikaattoreita (48).

| — | Komission olisi laadittava eurooppalainen syrjinnän torjunnan toimintasuunnitelma Lissabonin sopimuksen 19 artiklassa määritellyin perustein ja myös toteutettava konkreettisia toimia yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa koskevan direktiivin käsittelyn jatkamiseksi ja tarkistamiseksi sekä puututtava haavoittuvassa asemassa olevien lasten, naisten, vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden olosuhteisiin sekä haavoittuvuuden uusiin muotoihin. ETSK kehottaa komissiota toteuttamaan tätä kysymystä koskevia toimia pikaisesti heti toimikautensa alussa. |
| --- | --- |

—

Komission olisi laadittava eurooppalainen syrjinnän torjunnan toimintasuunnitelma Lissabonin sopimuksen 19 artiklassa määritellyin perustein ja myös toteutettava konkreettisia toimia yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa koskevan direktiivin käsittelyn jatkamiseksi ja tarkistamiseksi sekä puututtava haavoittuvassa asemassa olevien lasten, naisten, vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden olosuhteisiin sekä haavoittuvuuden uusiin muotoihin. ETSK kehottaa komissiota toteuttamaan tätä kysymystä koskevia toimia pikaisesti heti toimikautensa alussa.

| — | Komission olisi toteutettava erityisiä aloitteita YK:n puitteissa toimivan vammaisten henkilöiden oikeuksien komitean suositusten mukaisesti ja sovellettava vammaisyleissopimusta ulkoisissa toimissaan ja ohjelmissaan. Tähän liittyen olisi otettava käyttöön kaikkien jäsenvaltioiden tunnustama EU:n vammaiskortti. Vuonna 2020 EU:n olisi esitettävä ehdotuksensa vuosia 2020–2030 koskevaksi vammaisten oikeuksien eurooppalaiseksi toimintasuunnitelmaksi ja julistettava vuosi 2023 vammaisten oikeuksien eurooppalaiseksi teemavuodeksi. |
| --- | --- |

—

Komission olisi toteutettava erityisiä aloitteita YK:n puitteissa toimivan vammaisten henkilöiden oikeuksien komitean suositusten mukaisesti ja sovellettava vammaisyleissopimusta ulkoisissa toimissaan ja ohjelmissaan. Tähän liittyen olisi otettava käyttöön kaikkien jäsenvaltioiden tunnustama EU:n vammaiskortti. Vuonna 2020 EU:n olisi esitettävä ehdotuksensa vuosia 2020–2030 koskevaksi vammaisten oikeuksien eurooppalaiseksi toimintasuunnitelmaksi ja julistettava vuosi 2023 vammaisten oikeuksien eurooppalaiseksi teemavuodeksi.

| — | Komitea kannustaa lisäksi komissiota tukemaan kaikkien opintoasteiden oppilaitoksissa harjoitettavaa toimintaa, jonka tarkoituksena on auttaa oppilaita erottamaan valeuutiset tieteellisistä faktoista. |
| --- | --- |

—

Komitea kannustaa lisäksi komissiota tukemaan kaikkien opintoasteiden oppilaitoksissa harjoitettavaa toimintaa, jonka tarkoituksena on auttaa oppilaita erottamaan valeuutiset tieteellisistä faktoista.

| — | EU:n on parannettava toimintapolitiikkojaan ja toimiaan varmistaakseen sukupuolijärjestystä muuttavien, tasa-arvoon tähtäävien mitattavien tavoitteiden toteutumisen osana yhdennettyä viisivuotista, EU:n sukupuolten tasa-arvoa koskevaa strategiaa. Tähän strategiaan tulisi sisältyä sukupuolten välisten palkkaerojen poistaminen muun muassa erityisellä välineellä, joka lisää yritysten avoimuutta niiden palkkapolitiikoista ja strategioista sukupuolten palkkaerojen poistamiseksi, ja siinä olisi käsiteltävä kaikkia sukupuolten palkkaerojen poistamista koskevassa toimintasuunnitelmassa yksilöityjä aloja. Lisäksi EU:n on taattava, että kaikilla erilaisia syrjinnän muotoja kohtaavilla on yhtäläiset mahdollisuudet yhteiskunnassa |
| --- | --- |

—

EU:n on parannettava toimintapolitiikkojaan ja toimiaan varmistaakseen sukupuolijärjestystä muuttavien, tasa-arvoon tähtäävien mitattavien tavoitteiden toteutumisen osana yhdennettyä viisivuotista, EU:n sukupuolten tasa-arvoa koskevaa strategiaa. Tähän strategiaan tulisi sisältyä sukupuolten välisten palkkaerojen poistaminen muun muassa erityisellä välineellä, joka lisää yritysten avoimuutta niiden palkkapolitiikoista ja strategioista sukupuolten palkkaerojen poistamiseksi, ja siinä olisi käsiteltävä kaikkia sukupuolten palkkaerojen poistamista koskevassa toimintasuunnitelmassa yksilöityjä aloja. Lisäksi EU:n on taattava, että kaikilla erilaisia syrjinnän muotoja kohtaavilla on yhtäläiset mahdollisuudet yhteiskunnassa

| — | ETSK korostaa kiireellistä tarvetta tukea pakolaisia ja turvapaikanhakijoita ja auttaa heitä kotoutumaan. Se kehottaa komissiota käynnistämään ja toteuttamaan yhteisen turvapaikkajärjestelmän tehokkaan uudistuksen ihmisoikeuksista kiinni pitäen sekä perustamaan kaikille jäsenvaltioille aidosti yhteisen järjestelmän. Komitea suosittaa myös, että uudelleensijoittamisessa ja humanitaaristen viisumien myöntämisessä pakolaisille edistyttäisiin, jotta voidaan vastata todellisiin tarpeisiin. Se kehottaa komissiota tehostamaan toimia pakolaisten jakamisesta jäsenvaltioiden kesken tehdyn sopimuksen täytäntöönpanon seuraamiseksi ja helpottamiseksi. |
| --- | --- |

—

ETSK korostaa kiireellistä tarvetta tukea pakolaisia ja turvapaikanhakijoita ja auttaa heitä kotoutumaan. Se kehottaa komissiota käynnistämään ja toteuttamaan yhteisen turvapaikkajärjestelmän tehokkaan uudistuksen ihmisoikeuksista kiinni pitäen sekä perustamaan kaikille jäsenvaltioille aidosti yhteisen järjestelmän. Komitea suosittaa myös, että uudelleensijoittamisessa ja humanitaaristen viisumien myöntämisessä pakolaisille edistyttäisiin, jotta voidaan vastata todellisiin tarpeisiin. Se kehottaa komissiota tehostamaan toimia pakolaisten jakamisesta jäsenvaltioiden kesken tehdyn sopimuksen täytäntöönpanon seuraamiseksi ja helpottamiseksi.

| — | Komitea kehottaa myös huolehtimaan siitä, että unionin ulkopuolisten muuttoliikkeen kauttakulku- ja alkuperämaiden kanssa solmittujen kumppanuussopimusten tarkistuksen yhteydessä kunnioitetaan ihmisoikeuksia ja kansainvälistä oikeutta, sekä kehittämään rahoitusvälineitä muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttumiseksi. |
| --- | --- |

—

Komitea kehottaa myös huolehtimaan siitä, että unionin ulkopuolisten muuttoliikkeen kauttakulku- ja alkuperämaiden kanssa solmittujen kumppanuussopimusten tarkistuksen yhteydessä kunnioitetaan ihmisoikeuksia ja kansainvälistä oikeutta, sekä kehittämään rahoitusvälineitä muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttumiseksi.

| — | Yhteistyö kumppanimaiden kanssa on oleellista, jotta voimme puuttua muuttoliikkeen perimmäisiin syihin, auttaa pakolaisia, selviytyä erilaisista ryhmistä koostuvista muuttovirroista, torjua ihmissalakuljetusta ja toteuttaa palauttamisia ja takaisinottoja. Jotta ihmisiä voitaisiin auttaa tuloksellisesti heidän kotimaissaan, tarvitaan humanitaaristen, poliittisten ja kehitysapuvälineiden keskinäistä koordinointia. |
| --- | --- |

—

Yhteistyö kumppanimaiden kanssa on oleellista, jotta voimme puuttua muuttoliikkeen perimmäisiin syihin, auttaa pakolaisia, selviytyä erilaisista ryhmistä koostuvista muuttovirroista, torjua ihmissalakuljetusta ja toteuttaa palauttamisia ja takaisinottoja. Jotta ihmisiä voitaisiin auttaa tuloksellisesti heidän kotimaissaan, tarvitaan humanitaaristen, poliittisten ja kehitysapuvälineiden keskinäistä koordinointia.

| — | EU:n olisi otettava käyttöön toimintapolitiikkoja ja toimenpiteitä, joilla tuetaan turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä ja joilla myös vahvistetaan osallisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. EU:n olisi säänneltävä ”ympäristön vuoksi siirtymään joutuneiden henkilöiden”asemaa ja tehtävä tiiviimpää yhteistyötä ILO:n kanssa työperäisen muuttoliikkeen ja kotouttamisohjelmien alalla (49). |
| --- | --- |

—

EU:n olisi otettava käyttöön toimintapolitiikkoja ja toimenpiteitä, joilla tuetaan turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä ja joilla myös vahvistetaan osallisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. EU:n olisi säänneltävä ”ympäristön vuoksi siirtymään joutuneiden henkilöiden”asemaa ja tehtävä tiiviimpää yhteistyötä ILO:n kanssa työperäisen muuttoliikkeen ja kotouttamisohjelmien alalla (49).

| — | ETSK vaatii pakolaisille turvallisia, laillisia reittejä EU:hun. Kaikkien jäsenvaltioiden sekä eurooppalaisten ja kansallisten sidosryhmien koordinoitu lähestymistapa, joka perustuu jaettuun vastuuseen, oikeudenmukaiseen jakoon, lähentymiseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen, on välttämätön, jotta saadaan enemmän vaihtoehtoja perheenyhdistämiseen, sisäisiin siirtoihin ja uudelleensijoittamiseen. |
| --- | --- |

—

ETSK vaatii pakolaisille turvallisia, laillisia reittejä EU:hun. Kaikkien jäsenvaltioiden sekä eurooppalaisten ja kansallisten sidosryhmien koordinoitu lähestymistapa, joka perustuu jaettuun vastuuseen, oikeudenmukaiseen jakoon, lähentymiseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen, on välttämätön, jotta saadaan enemmän vaihtoehtoja perheenyhdistämiseen, sisäisiin siirtoihin ja uudelleensijoittamiseen.

5.   Euroopan etujen ja arvojen edistäminen maailmassa – täytäntöönpanokeinojen vahvistaminen ja globaalisen kumppanuuden elvyttäminen kestävän kehityksen hyväksi

| 5.1 | EU:n on yhä hajanaisemmassa ja moninapaisemmassa maailmassa vahvistettava asemaansa, jotta se voi turvata vaurautensa, turvallisuutensa ja omat arvonsa. Kuten kesäkuussa 2016 annetussa globaalistrategiassa todetaan, Euroopan on otettava maailmassa johtoasema tukemalla johdonmukaisesti ja voimakkaasti monenvälistä, sääntöihin perustuvaa maailmanjärjestystä, jonka ytimessä on YK. EU:n olisi edistettävä globaalihallintaa, joka perustuu keskeisiin arvoihin eli sosiaaliseen markkinatalouteen, ihmisoikeuksiin, oikeusvaltioperiaatteeseen, kestävään kehitykseen, monenvälisyyteen ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamiseen. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EU:n olisi asetettava etusijalle myös vahvojen suhteiden luominen lähinaapureihin oikeuksien ja velvollisuuksien selkeän tasapainon pohjalta. Tässä yhteydessä voitaisiin viitata EU:n naapuruuspolitiikkaan ja kehityspolitiikkaan yhtenä EU:n prioriteeteista sekä siihen, että EU on maailman suurin avunantaja. Kansalaisyhteiskunnan olisi osallistuttava näiden politiikkojen seurantaan. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EU:n on pidettävä yllä laajentumisprosessin vauhtia ja jatkettava liittymisneuvotteluja ja ohjelmia Länsi-Balkanin maiden kanssa. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EU:n kauppapolitiikka on keskeinen tekijä, joka vaikuttaa koko EU:hun ja yhdistää kaikki sen jäsenvaltiot. Kauppapolitiikka on auttanut EU:ta kasvattamaan vaurauttaan monien kumppanien kanssa käytävän kauppavaihdon kautta. Samaan aikaan EU vaalii ja edistää kaupan avulla sosiaalisen osallisuuden ja ympäristönsuojelun arvoja, jotka ovat keskeisiä kestäväpohjaisen globalisaation eli sellaisen globalisaation muodon luomiseksi, joka hyödyttää suuryritysten ja sijoittajien lisäksi myös tavallisia ihmisiä, työntekijöitä, viljelijöitä, kuluttajia, käsityöläisiä ja vapaiden ammattien harjoittajia sekä pk-yrityksiä ja etenkin mikroyrityksiä. Kauppa on niin ikään tärkeä EU:n kehitysmaapolitiikan tukiväline, sillä sen avulla voidaan edistää – etenkin Afrikan suhteen – siirtymistä kehitysyhteistyöstä kumppanuuteen. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Eurooppa tarvitsee oikeudenmukaisen ja nykyaikaisen veropolitiikan, joka on mukautettu vastaamaan digitaalitalouden tuomiin haasteisiin ja jolla varmistetaan internetin jättiläisten, verkkokauppa-alustojen ja paikallisten yritysten tasapuoliset toimintaedellytykset. Veronkierron, veropetosten ja verojen välttelyn torjumiseksi tarvitaan kattavampaa yhteistyötä kansainvälisellä tasolla ja kansallisten veroviranomaisten kesken. |
| --- | --- |

5.5

Ehdotukset:

| — | ETSK kehottaa erityisesti asettamaan kunnianhimoiset kauppapoliittiset tavoitteet kaikilla kolmella tasolla – yksipuolisesti, kahdenvälisesti ja monenvälisesti –, jotta voidaan toisaalta luoda kasvua ja työpaikkoja EU:hun ja toisaalta edistää sääntöpohjaista kauppapolitiikkaa maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

—

ETSK kehottaa erityisesti asettamaan kunnianhimoiset kauppapoliittiset tavoitteet kaikilla kolmella tasolla – yksipuolisesti, kahdenvälisesti ja monenvälisesti –, jotta voidaan toisaalta luoda kasvua ja työpaikkoja EU:hun ja toisaalta edistää sääntöpohjaista kauppapolitiikkaa maailmanlaajuisesti.

| — | EU:n on yhdessä Euroopan kansalaisyhteiskunnan, myös yritysten, kanssa myös edistettävä kauppasopimusneuvotteluissa aktiivisesti ihmisoikeuksien täysimittaista kunnioittamista. Lisäksi ILO:n yleissopimuksia on noudatettava. Näiden sopimusten olisi oltava demokraattisessa valvonnassa, jolla varmistetaan kansalaisyhteiskunnan asianmukainen osallistuminen, ja olisi pyrittävä saamaan aikaan vahvat sitoumukset etenemissuunnitelmineen siltä varalta, että ILO:n yleissopimuksia ei ratifioida tai panna täytäntöön asianmukaisesti (50). |
| --- | --- |

—

EU:n on yhdessä Euroopan kansalaisyhteiskunnan, myös yritysten, kanssa myös edistettävä kauppasopimusneuvotteluissa aktiivisesti ihmisoikeuksien täysimittaista kunnioittamista. Lisäksi ILO:n yleissopimuksia on noudatettava. Näiden sopimusten olisi oltava demokraattisessa valvonnassa, jolla varmistetaan kansalaisyhteiskunnan asianmukainen osallistuminen, ja olisi pyrittävä saamaan aikaan vahvat sitoumukset etenemissuunnitelmineen siltä varalta, että ILO:n yleissopimuksia ei ratifioida tai panna täytäntöön asianmukaisesti (50).

| — | EU:n on myös edellytettävä vahvaa sitoutumista Pariisin sopimukseen ja biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen, jotta jokaiseen kauppasopimukseen kirjataan aidosti sosiaaliasioita, kuluttajansuojaa ja ympäristöä koskevia lausekkeita (tämä koskisi Euroopan kaikkia potentiaalisia kauppakumppaneita, koska 195 Yhdistyneiden kansakuntien 197 jäsenvaltiosta on allekirjoittanut sen). Hiilen hinnoittelu koko maailman tasolla olisi myös vaihtoehto, jotta olisi tutkittava lähemmin etenkin eurooppalaisen resurssi- ja energiaintensiivisen teollisuuden kannalta, ja – mikäli se suunnitellaan hyvin EU:n ja WTO:n sääntöjen mukaisesti – sitä olisi edistettävä aktiivisesti (51) (52). Päästötullit voisivat auttaa saavuttamaan tämän tavoitteen. |
| --- | --- |

—

EU:n on myös edellytettävä vahvaa sitoutumista Pariisin sopimukseen ja biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen, jotta jokaiseen kauppasopimukseen kirjataan aidosti sosiaaliasioita, kuluttajansuojaa ja ympäristöä koskevia lausekkeita (tämä koskisi Euroopan kaikkia potentiaalisia kauppakumppaneita, koska 195 Yhdistyneiden kansakuntien 197 jäsenvaltiosta on allekirjoittanut sen). Hiilen hinnoittelu koko maailman tasolla olisi myös vaihtoehto, jotta olisi tutkittava lähemmin etenkin eurooppalaisen resurssi- ja energiaintensiivisen teollisuuden kannalta, ja – mikäli se suunnitellaan hyvin EU:n ja WTO:n sääntöjen mukaisesti – sitä olisi edistettävä aktiivisesti (51) (52). Päästötullit voisivat auttaa saavuttamaan tämän tavoitteen.

| — | ETSK kannustaa komissiota vahvistamaan vuoropuheluaan kansalaisyhteiskunnan kanssa kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen toimivuuden parantamiseksi nykyisissä ja tulevissa kauppasopimuksissa. ETSK kehottaa komissiota kuitenkin soveltamaan kunnianhimoisempaa lähestymistapaa erityisesti kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa tehtyjen sitoumusten tosiasiallisen noudattamisen tiukemman valvonnan suhteen (53). EU:n on myös sisällytettävä kaikkiin tuleviin kauppasopimuksiin ihmisoikeuksien, kuluttajansuojan ja työntekijöiden oikeuksien korkean tason takaavia lausekkeita. Lisäksi ILO:n yleissopimuksia on noudatettava. Näiden sopimusten olisi oltava demokraattisessa valvonnassa, jolla varmistetaan kansalaisyhteiskunnan asianmukainen osallistuminen. |
| --- | --- |

—

ETSK kannustaa komissiota vahvistamaan vuoropuheluaan kansalaisyhteiskunnan kanssa kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen toimivuuden parantamiseksi nykyisissä ja tulevissa kauppasopimuksissa. ETSK kehottaa komissiota kuitenkin soveltamaan kunnianhimoisempaa lähestymistapaa erityisesti kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa tehtyjen sitoumusten tosiasiallisen noudattamisen tiukemman valvonnan suhteen (53). EU:n on myös sisällytettävä kaikkiin tuleviin kauppasopimuksiin ihmisoikeuksien, kuluttajansuojan ja työntekijöiden oikeuksien korkean tason takaavia lausekkeita. Lisäksi ILO:n yleissopimuksia on noudatettava. Näiden sopimusten olisi oltava demokraattisessa valvonnassa, jolla varmistetaan kansalaisyhteiskunnan asianmukainen osallistuminen.

| — | ETSK kannattaa oikeudenmukaista verotusta ja petosten, veronkierron, rahanpesun ja veroparatiisien soveltamien finanssikäytäntöjen torjuntaa. EU:n toimielinten, hallitusten ja yritysten yhteisenä tavoitteena tulee olla yhteistyön tekeminen tehokkaiden mekanismien ottamiseksi käyttöön. Tällaisia ovat muun muassa kaksi veronkierron vastaista direktiiviä. |
| --- | --- |

—

ETSK kannattaa oikeudenmukaista verotusta ja petosten, veronkierron, rahanpesun ja veroparatiisien soveltamien finanssikäytäntöjen torjuntaa. EU:n toimielinten, hallitusten ja yritysten yhteisenä tavoitteena tulee olla yhteistyön tekeminen tehokkaiden mekanismien ottamiseksi käyttöön. Tällaisia ovat muun muassa kaksi veronkierron vastaista direktiiviä.

| — | EU:n täytyy tehdä yhteistyötä muiden talousalueiden kanssa, jotta korruptiota ja veronkiertoa voidaan torjua tehokkaasti maailmanlaajuisella tasolla ja jotta voidaan varmistaa kansainvälisten yhtiöverotussääntöjen selkeys, avoimuus, objektiivisuus ja ennakoitavuus. |
| --- | --- |

—

EU:n täytyy tehdä yhteistyötä muiden talousalueiden kanssa, jotta korruptiota ja veronkiertoa voidaan torjua tehokkaasti maailmanlaajuisella tasolla ja jotta voidaan varmistaa kansainvälisten yhtiöverotussääntöjen selkeys, avoimuus, objektiivisuus ja ennakoitavuus.

| — | Internetalustoja käyttävät uudet liiketoimintamallit ja muut digitaaliset välineet ovat johtaneet siihen, ettei yritysten tarvitse enää olla välttämättä fyysisesti läsnä tietyssä maassa. ETSK katsoo, että on erittäin tärkeää kehittää uusia periaatteita siitä, miten yritysten voitot kohdennetaan EU:n jäsenvaltioihin ja miten niitä verotetaan, ja että tästä tulee käydä vuoropuhelua kauppakumppaneiden kanssa ja osallistua aktiivisesti OECD:n ja G20:n tasolla käytäviin keskusteluihin digitaalitaloutta koskevasta maailmanlaajuisesta sopimuksesta, jotta voidaan välttää kauppaan ja verotukseen liittyvien jännitteiden kärjistyminen maailman keskeisten taloustoimijoiden välillä (54). |
| --- | --- |

—

Internetalustoja käyttävät uudet liiketoimintamallit ja muut digitaaliset välineet ovat johtaneet siihen, ettei yritysten tarvitse enää olla välttämättä fyysisesti läsnä tietyssä maassa. ETSK katsoo, että on erittäin tärkeää kehittää uusia periaatteita siitä, miten yritysten voitot kohdennetaan EU:n jäsenvaltioihin ja miten niitä verotetaan, ja että tästä tulee käydä vuoropuhelua kauppakumppaneiden kanssa ja osallistua aktiivisesti OECD:n ja G20:n tasolla käytäviin keskusteluihin digitaalitaloutta koskevasta maailmanlaajuisesta sopimuksesta, jotta voidaan välttää kauppaan ja verotukseen liittyvien jännitteiden kärjistyminen maailman keskeisten taloustoimijoiden välillä (54).

6.   Ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen vahvistamalla hallintoa ja EU:n talousarviota

| 6.1 | Talouden ja työelämän muuttuminen, ilmastonmuutos ja geopoliittiset muutokset muokkaavat jo nyt Euroopan unionia, ja ne ovat myös keskeisiä tulevan kehityksen vauhdittajia. EU tarvitsee uudenlaista hallintotapaa sekä tarvittaessa uusia sääntöjä ja välineitä EU:n toimintapolitiikkoja määriteltäessä ja toteutettaessa. Kestävä kehitys edellyttää kokonaisvaltaista ja monialaista poliittista lähestymistapaa, jolla varmistetaan, että taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä haasteita käsitellään kokonaisuutena. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK korostaa, että EU:n on ratkaistava nämä haasteet vahvalla poliittisella sitoutumisella, lisäämällä ja parantamalla poliittista yhdentymistä ja kunnioittamalla ja edistämällä täysimääräisesti ihmisoikeuksia, perusvapauksia ja demokraattisia periaatteita sekä tekemällä yhteistyötä. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | ETSK painottaa, että rahoitus- ja talouskriisi on aiheuttanut epätasapainoa unionin tärkeimpien toimielinten välillä. Tämä edellyttää uusia hallinnon ja johtamisen muotoja EU:n tasolla. Euroopan parlamentin roolia on vahvistettava demokraattisen vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpano edellyttää vankkaa budjettipohjaa, suotuisaa liiketoimintaympäristöä sekä julkisia ja yksityisiä investointeja. Seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevissa neuvotteluissa olisi pyrittävä varmistamaan riittävä rahoitus työllisyys-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikalle sekä tuottaville investoinneille. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Ensimmäinen askel seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ilmastoulottuvuuden vahvistamiseksi ilmastotoimien valtavirtaistamistavoite olisi nostettava 40 prosenttiin koko monivuotisessa rahoituskehyksessä, kuten ETSK on pyytänyt. Tämä edellyttäisi kaikkien alakohtaisten ilmastotavoitteiden mukauttamista vastaavasti ja niiden tekemistä oikeudellisesti sitoviksi. Komission ja parlamentin olisi myös yhteistyössä varmistettava, että uuden YMP:n vihreä arkkitehtuuri, eli ehdollisuus ja ekojärjestelmät, pannaan ympäristön kannalta tehokkaasti täytäntöön, lakkautettava EU:n tuet ilmaston kannalta vahingollisille hankkeille ja parannettava ilmastoseurantamenetelmiä. Niiden olisi myös vapautettava huomattavia varoja energiasiirtymästä eniten kärsivien henkilöiden ja alueiden tukemiseen perustamalla uusia välineitä tai uudistamalla nykyiset välineet. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Yksimielisyys, jota perussopimuksissa edellytetään tiettyjen perimmäisten asioiden osalta, on lähes ylitsepääsemätön este tärkeillä hetkillä ja tärkeissä päätöksissä, ja komitea kannattaa siksi päätöksentekomenettelyjen osalta määräenemmistöpäätöksenteon periaatetta neuvostossa ja lainsäädännön osalta tavallisen lainsäätämismenettelyn käyttöä kaikilla aloilla, missä se on mahdollista. ETSK palauttaa mieliin, että nykyisten perussopimusten puitteissa tämä voidaan toteuttaa käyttämällä erilaisia siirtymälausekkeita tai tiiviimmän yhteistyön tapauksessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 333 artiklaa (55). |
| --- | --- |

6.6

Ehdotukset:

| — | Korostetaan toimielinten välisen tason yhteistyön merkitystä kunnioittaen samalla perussopimuksiin kirjattuja kunkin toimielimen oikeuksia. Tälle yhteistyölle on luotu uudet puitteet 13. huhtikuuta 2016 tehdyllä toimielinten välisellä sopimuksella paremmasta lainsäädännöstä. ETSK katsoo, että komitea olisi kutsuttava osallistumaan yhteistyöhön, jotta varmistetaan kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien näkemysten huomioon ottaminen ja viime kädessä edistetään kansalaisten osallistumista EU:n työhön. |
| --- | --- |

—

Korostetaan toimielinten välisen tason yhteistyön merkitystä kunnioittaen samalla perussopimuksiin kirjattuja kunkin toimielimen oikeuksia. Tälle yhteistyölle on luotu uudet puitteet 13. huhtikuuta 2016 tehdyllä toimielinten välisellä sopimuksella paremmasta lainsäädännöstä. ETSK katsoo, että komitea olisi kutsuttava osallistumaan yhteistyöhön, jotta varmistetaan kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien näkemysten huomioon ottaminen ja viime kädessä edistetään kansalaisten osallistumista EU:n työhön.

| — | Euroopan komission laatimien paremman sääntelyn välineiden käyttö on yksi tapa varmistaa kestävän kehityksen valtavirtaistaminen EU:n toimintapolitiikoissa. Kaikissa komission vaikutustenarvioinneissa tulee arvioida ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvia sekä yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia, jotta kestävä kehitys otetaan asianmukaisesti huomioon ja konkretisoidaan laskelmissa. Myös jälkiarvioinneissa tulee tarkastella kaikkia kolmea ulottuvuutta vahvasti yhdennetyllä otteella. Työmarkkinaosapuolten kuuleminen on myös välttämätöntä noudattaen perussopimusten määräyksiä, joissa velvoitetaan erikseen kuulemaan työntekijöitä ja työnantajia annettaessa lainsäädäntöä sosiaaliasioista (154 artiklan 2 kohta). Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, Euroopan alueiden komitean ja kansallisten parlamenttien kuuleminen on myös yksi paremman sääntelyn väline, jonka avulla täytetään Agenda 2030 -toimintaohjelman ytimessä oleva osallistavuusvaatimus (56). |
| --- | --- |

—

Euroopan komission laatimien paremman sääntelyn välineiden käyttö on yksi tapa varmistaa kestävän kehityksen valtavirtaistaminen EU:n toimintapolitiikoissa. Kaikissa komission vaikutustenarvioinneissa tulee arvioida ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvia sekä yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia, jotta kestävä kehitys otetaan asianmukaisesti huomioon ja konkretisoidaan laskelmissa. Myös jälkiarvioinneissa tulee tarkastella kaikkia kolmea ulottuvuutta vahvasti yhdennetyllä otteella. Työmarkkinaosapuolten kuuleminen on myös välttämätöntä noudattaen perussopimusten määräyksiä, joissa velvoitetaan erikseen kuulemaan työntekijöitä ja työnantajia annettaessa lainsäädäntöä sosiaaliasioista (154 artiklan 2 kohta). Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, Euroopan alueiden komitean ja kansallisten parlamenttien kuuleminen on myös yksi paremman sääntelyn väline, jonka avulla täytetään Agenda 2030 -toimintaohjelman ytimessä oleva osallistavuusvaatimus (56).

| — | ETSK on vahvasti sitä mieltä, että ehdotetulla vuosien 2021–2027 monivuotisella rahoituskehyksellä ei pystytä vastaamaan Eurooppa-neuvoston vuosia 2019–2024 koskevan strategisen ohjelman ja seuraavan Euroopan komission suuntaviivojen 2019–2024 asettamiin uusiin haasteisiin. ETSK ehdottaa, että rahoitusta lisätään, jotta i) jäsenvaltiot voivat panna täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja edistää sen mukaisesti laadukkaiden työpaikkojen luomista kestävän talouskehityksen periaatteiden mukaisesti, ii) voidaan panna täytäntöön YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelma ja iii) voidaan panna täytäntöön Pariisin sopimus, jolla edistetään siirtymistä vihreisiin ja digitaalisiin yhteiskuntiin. |
| --- | --- |

—

ETSK on vahvasti sitä mieltä, että ehdotetulla vuosien 2021–2027 monivuotisella rahoituskehyksellä ei pystytä vastaamaan Eurooppa-neuvoston vuosia 2019–2024 koskevan strategisen ohjelman ja seuraavan Euroopan komission suuntaviivojen 2019–2024 asettamiin uusiin haasteisiin. ETSK ehdottaa, että rahoitusta lisätään, jotta i) jäsenvaltiot voivat panna täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja edistää sen mukaisesti laadukkaiden työpaikkojen luomista kestävän talouskehityksen periaatteiden mukaisesti, ii) voidaan panna täytäntöön YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelma ja iii) voidaan panna täytäntöön Pariisin sopimus, jolla edistetään siirtymistä vihreisiin ja digitaalisiin yhteiskuntiin.

| — | Asetetaan EU-varojen saamisen ehdoksi, että jäsenvaltio kunnioittaa oikeusvaltioperiaatetta, joka on yksi SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisten unionin arvojen peruspilareista. Komitea katsoo myös, että tätä ehtoa tulisi laajentaa kattamaan myös muut EU:n perussopimuksissa vahvistetut oikeusvaltioon liittyvät periaatteet (57). |
| --- | --- |

—

Asetetaan EU-varojen saamisen ehdoksi, että jäsenvaltio kunnioittaa oikeusvaltioperiaatetta, joka on yksi SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisten unionin arvojen peruspilareista. Komitea katsoo myös, että tätä ehtoa tulisi laajentaa kattamaan myös muut EU:n perussopimuksissa vahvistetut oikeusvaltioon liittyvät periaatteet (57).

| — | Tuettavat hankkeet, jotka ovat YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia ja edellyttävät suuria innovointi-, tutkimus- ja kehittämisresursseja, tulee toteuttaa eri rahoituslähteiden (muun muassa tuleva monivuotinen rahoituskehys) visualisoinnin mahdollistavalla välineellä ja erilaisin toimin (58), joita ovat muun muassa seuraavat:






  — | Ohjataan rahoitus kestävyysperiaatteiden mukaisiin investointeihin eli ympäristön kannalta suotuisiin kohteisiin ja edistetään tässä yhteydessä Euroopan investointipankin ympäristönäkökohdat huomioon ottavia lainoja. |
| --- | --- | --- |

—

Tuettavat hankkeet, jotka ovat YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia ja edellyttävät suuria innovointi-, tutkimus- ja kehittämisresursseja, tulee toteuttaa eri rahoituslähteiden (muun muassa tuleva monivuotinen rahoituskehys) visualisoinnin mahdollistavalla välineellä ja erilaisin toimin (58), joita ovat muun muassa seuraavat:

—

Ohjataan rahoitus kestävyysperiaatteiden mukaisiin investointeihin eli ympäristön kannalta suotuisiin kohteisiin ja edistetään tässä yhteydessä Euroopan investointipankin ympäristönäkökohdat huomioon ottavia lainoja.

| — | Hyödynnetään Euroopan keskuspankin (EKP) määrällistä kevennystä rahoituslähteenä. |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään Euroopan keskuspankin (EKP) määrällistä kevennystä rahoituslähteenä.

| — | Nostetaan ilmastonmuutoksen torjuntaan tarkoitettu Euroopan strategisten investointien rahaston osuus 40 prosenttiin. |
| --- | --- |

—

Nostetaan ilmastonmuutoksen torjuntaan tarkoitettu Euroopan strategisten investointien rahaston osuus 40 prosenttiin.

| — | EU:n tavoitetason on vastattava ilmastonmuutoksen torjumisen haasteen mittasuhteita: keskimäärin 40 prosenttia sen kokonaistalousarviosta (vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä) on kohdistettava tähän tavoitteeseen. |
| --- | --- |

—

EU:n tavoitetason on vastattava ilmastonmuutoksen torjumisen haasteen mittasuhteita: keskimäärin 40 prosenttia sen kokonaistalousarviosta (vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä) on kohdistettava tähän tavoitteeseen.

| — | Nostetaan Euroopan koheesiorahaston vastaava osuus nykyistä 20:tä prosenttia korkeammaksi. |
| --- | --- |

—

Nostetaan Euroopan koheesiorahaston vastaava osuus nykyistä 20:tä prosenttia korkeammaksi.

| — | Mobilisoidaan 3 prosenttia eläke- ja vakuutusrahastoista. |
| --- | --- |

—

Mobilisoidaan 3 prosenttia eläke- ja vakuutusrahastoista.

| — | Tuetaan yritysten ja erityisesti pk- ja mikroyritysten t&k-investointeja enintään 100 miljardilla eurolla, jotka on varattu nimenomaisesti tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

—

Tuetaan yritysten ja erityisesti pk- ja mikroyritysten t&k-investointeja enintään 100 miljardilla eurolla, jotka on varattu nimenomaisesti tähän tarkoitukseen.

| — | Täytetään lupaukset ilmastonmuutoksen torjuntatyöhön osallistuville eteläisille maille osoitettavasta rahoitustuesta (59). |
| --- | --- |

—

Täytetään lupaukset ilmastonmuutoksen torjuntatyöhön osallistuville eteläisille maille osoitettavasta rahoitustuesta (59).

7.   ETSK johtaa ja helpottaa kansalaisyhteiskunnan osallistumista EU-asioihin – kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vaikutusmahdollisuuksien lisääminen sekä näiden osallistaminen ja kuuleminen

| 7.1 | Kestävyyden edistäminen sen kaikissa ulottuvuuksissa – talouden, sosiaalisten seikkojen ja ympäristön suhteen – edellyttää kaikilta osapuolilta mittavaa panosta ja sitoutumista. Avoin demokraattinen keskustelu, jota pitää osaltaan yllä kansalaisyhteiskunnan suunnitelmallinen osallistuminen, on ratkaisevan tärkeää siirtymän oikeudenmukaisuuden ja tuloksellisuuden varmistamiseksi. Keskeisiä kysymyksiä eli siirtymän ”tuloksia”ja toteuttamistapaa (miten tuloksiin päästään) sekä keinoja varmistaa, että taakka ja hyödyt jakautuvat oikeudenmukaisesti eikä ketään jätetä oman onnensa nojaan, tulee käsitellä avoimesti ja läpinäkyvästi. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | ETSK korostaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden keskeistä asemaa toimintalinjojen suunnittelun, täytäntöönpanon ja seurannan kaikissa vaiheissa ja kaikilla tasoilla, myös paikallistasolla. Tämä edellyttää kulttuurin muutosta ja SEU-sopimuksen 11 artiklassa jo vahvistetun kansalaisyhteiskunnan arvon tunnustamista EU- ja jäsenvaltiotasolla. Kyseisen artiklan mukaan EU:n toimielinten tulee käydä horisontaalista ja vertikaalista vuoropuhelua ja luoda sille edellytykset sekä kuulla laajasti eri tahoja. Lisäksi artikla muodostaa perustan eurooppalaisille kansalaisaloitteille. Nämä toisiaan täydentävät prosessit eivät rajoita tarvetta kuulla ETSK:ta ja käydä työmarkkinavuoropuhelua. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Kansalaisyhteiskunnalla on valmiudet edustaa aidosti hyvin erilaisia ja eriäviäkin intressejä ja tuoda ne päättäjien tietoon. ETSK on erittäin hyvä esimerkki tällaisesta prosessista, ja se on täysin sitoutunut hoitamaan jatkossakin tehtävänsä, joka liittyy vuoropuhelun edistämiseen, siltojen rakentamiseen kansalaisyhteiskunnan sisällä sekä toimimiseen yhdyssiteenä muihin EU:n toimielimiin. |
| --- | --- |

7.3

Ehdotukset:

| — | Koska ETSK on kansalaisyhteiskuntaa edustava toimielin EU:n tasolla, sen roolia olisi vahvistettava perusteellisesti ja laajasti ja sitä olisi käytettävä johtamaan ja helpottamaan kansalaisyhteiskunnan osallistamista ja kuulemista EU-asioissa. Komitean tulee siksi voida olla aktiivisesti mukana valmistelemassa ja toteuttamassa Euroopan tulevaisuutta käsittelevää konferenssia, jonka on määrä käynnistyä vuonna 2020 ja josta Ursula von der Leyen ilmoitti ohjelmassaan Euroopalle. |
| --- | --- |

—

Koska ETSK on kansalaisyhteiskuntaa edustava toimielin EU:n tasolla, sen roolia olisi vahvistettava perusteellisesti ja laajasti ja sitä olisi käytettävä johtamaan ja helpottamaan kansalaisyhteiskunnan osallistamista ja kuulemista EU-asioissa. Komitean tulee siksi voida olla aktiivisesti mukana valmistelemassa ja toteuttamassa Euroopan tulevaisuutta käsittelevää konferenssia, jonka on määrä käynnistyä vuonna 2020 ja josta Ursula von der Leyen ilmoitti ohjelmassaan Euroopalle.

| — | ETSK seuraa tiiviisti kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja muita toimijoita EU:n toimielimistä ja jäsenvaltioista yhteen kokoavien ja osallistavien järjestelmällisen vuoropuhelun foorumien ja neuvoa-antavien foorumien (esim. kiertotalouden sidosryhmäfoorumi ja Euroopan muuttoliikefoorumi) toimintaa ja osallistuu siihen aktiivisesti. Komission olisi REFIT-foorumin kaltaisia foorumeja muodostaessaan harkittava ETSK:n edustusta komitealle perussopimuksissa osoitettujen tehtävien mukaisesti ja huolehtien siitä, että komitean kokoonpano eli sen kolme ryhmää ovat edustettuina. |
| --- | --- |

—

ETSK seuraa tiiviisti kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja muita toimijoita EU:n toimielimistä ja jäsenvaltioista yhteen kokoavien ja osallistavien järjestelmällisen vuoropuhelun foorumien ja neuvoa-antavien foorumien (esim. kiertotalouden sidosryhmäfoorumi ja Euroopan muuttoliikefoorumi) toimintaa ja osallistuu siihen aktiivisesti. Komission olisi REFIT-foorumin kaltaisia foorumeja muodostaessaan harkittava ETSK:n edustusta komitealle perussopimuksissa osoitettujen tehtävien mukaisesti ja huolehtien siitä, että komitean kokoonpano eli sen kolme ryhmää ovat edustettuina.

| — | ETSK huomauttaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot eivät voi osallistua EU:n tasolla suunnitelmallisesti koheesiopolitiikan täytäntöönpanon seurantaan. Komitea suosittaakin painokkaasti, että komissio perustaa eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan koheesiofoorumin (60), johon osallistuu työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen sekä muiden asian kannalta merkityksellisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajia. |
| --- | --- |

—

ETSK huomauttaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot eivät voi osallistua EU:n tasolla suunnitelmallisesti koheesiopolitiikan täytäntöönpanon seurantaan. Komitea suosittaakin painokkaasti, että komissio perustaa eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan koheesiofoorumin (60), johon osallistuu työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen sekä muiden asian kannalta merkityksellisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajia.

| — | Kun komissio perustaa verkkoportaaleja, joiden kautta kerätään suuren yleisön näkemyksiä sekä organisaatioilta että yksityishenkilöiltä, sen pitäisi tehdä ero kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja yksityishenkilöiden esittämien kannanottojen välillä. Komission pitäisi tätä ajatellen kartoittaa sidosryhmäkenttää yhteistyössä ETSK:n kanssa, jotta saadaan määritettyä edustavat ja maantieteellisesti tasapainoiset kohderyhmät avoimuusrekisteriä hyödyntäen. Lisäksi komission olisi huolehdittava siitä, että vastaukset painotetaan laadullisesti ja määrällisesti. Sen tulisi myös pyrkiä jatkuvasti parantamaan tällaisten kuulemisten avoimuutta ja saatavuutta sekä palautteen antamista ja raportointia osallistujille. |
| --- | --- |

—

Kun komissio perustaa verkkoportaaleja, joiden kautta kerätään suuren yleisön näkemyksiä sekä organisaatioilta että yksityishenkilöiltä, sen pitäisi tehdä ero kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja yksityishenkilöiden esittämien kannanottojen välillä. Komission pitäisi tätä ajatellen kartoittaa sidosryhmäkenttää yhteistyössä ETSK:n kanssa, jotta saadaan määritettyä edustavat ja maantieteellisesti tasapainoiset kohderyhmät avoimuusrekisteriä hyödyntäen. Lisäksi komission olisi huolehdittava siitä, että vastaukset painotetaan laadullisesti ja määrällisesti. Sen tulisi myös pyrkiä jatkuvasti parantamaan tällaisten kuulemisten avoimuutta ja saatavuutta sekä palautteen antamista ja raportointia osallistujille.

| — | Voidakseen kehittää nykyistä strategisemman tavan soveltaa kyseisiä käytänteitä ja luoda niitä varten järjestelmällisemmän institutionaalisen ja edustuksellisen perustan komission olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä ETSK:n kanssa ja pyydettävä siltä pysyvän kansalaisvuoropuhelun tehokasta organisointia käsittelevä valmisteleva lausunto, jonka pohjalta voidaan myöhemmin antaa aihetta koskeva komission tiedonanto. |
| --- | --- |

—

Voidakseen kehittää nykyistä strategisemman tavan soveltaa kyseisiä käytänteitä ja luoda niitä varten järjestelmällisemmän institutionaalisen ja edustuksellisen perustan komission olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä ETSK:n kanssa ja pyydettävä siltä pysyvän kansalaisvuoropuhelun tehokasta organisointia käsittelevä valmisteleva lausunto, jonka pohjalta voidaan myöhemmin antaa aihetta koskeva komission tiedonanto.

| — | Eurooppalaisen kansalaisaloitteen vaikuttavuutta on tarpeen parantaa. Tätä varten tulee tutkia esimerkiksi digitaalisten välineiden käytön kaltaisia uusia keinoja, joiden avulla on mahdollista lisätä eritoten nuorten ja haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien osallistumista. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaisen kansalaisaloitteen vaikuttavuutta on tarpeen parantaa. Tätä varten tulee tutkia esimerkiksi digitaalisten välineiden käytön kaltaisia uusia keinoja, joiden avulla on mahdollista lisätä eritoten nuorten ja haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien osallistumista.

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Euroopan parlamentin tutkimus Global Trends to 2035 ja EU:n strategian ja politiikan analysointijärjestelmän (ESPAS) raportti Global Trends to 2030: Challenges and Choices for Europe, 9. huhtikuuta 2019.

1

(2)  Kestävän kehityksen tavoitteiden tukeminen maailmanlaajuisesti – Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhteinen vuoden 2019 yhteenvetokertomus,16. toukokuuta 2019.

2

(3)  Katowicessa, Puolassa, 3. joulukuuta 2018 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien ilmastosopimuksen (UNFCCC) osapuolten 24. konferenssin (COP 24) aikana järjestetyssä johtajien huippukokouksessa hyväksytty ministeritasolla annettu Sleesian julkilausuma yhteisvastuusta ja oikeudenmukaisesta siirtymästä.

3

(4)  ETSK:n lausunto pohdinta-asiakirjasta ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä”, annettu 26. syyskuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

4

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan kansalaisten kuunteleminen kestäväpohjaisen tulevaisuuden turvaamiseksi (Sibiuun ja siitä eteenpäin)”, annettu 13. maaliskuuta 2019 (EUVL C 228, 5.7.2019, s. 37).

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, annettu 25. tammikuuta 2017, EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10

6

(7)  Kunnianhimoisempi unioni: Ohjelma Euroopalle – Poliittiset suuntaviivat seuraavalle Euroopan komissiolle (2019–2024)

7

(8)  Päätös N:o 1386/2013/EU, annettu 20 päivänä marraskuuta 2013, vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 171).

8

(9)  Ks. alaviite 5.

9

(10)  Euroopan komission kesällä 2019 antama talousennuste: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/summer-2019-economic-forecast-growth-clouded-external-factors_en

10

(11)  ETSK:n lausunto aiheesta Suositus – Neuvoston suositus euroalueen talouspolitiikasta, annettu 24. tammikuuta 2019, (EUVL C 159, 10.5.2019, s. 49).

11

(12)  OECD:n raportti Going beyond GDP: Measuring What Counts for Economic and Social Performance, 1. maaliskuuta 2019. ETSK:n lausunto aiheesta BKT ja muut indikaattorit – kansalaisyhteiskunnan osallistuminen täydentävien indikaattorien valintaan, annettu 29. maaliskuuta 2012 (EUVL C 181, 21.6.2012, s. 14).

12

(13)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Julkisten työvoimapalvelujen uusi rooli Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon yhteydessä”, annettu 17. heinäkuuta 2019 (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 46).

13

(14)  Toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10).

14

(15)  YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 hyväksymä päätöslauselma Transforming our world: the 2030 agenda for Sustainable Development

15

(16)  Ks. erityisesti 24. tammikuuta 2019 annettu ETSK:n lausunto aiheesta Suositus – Neuvoston suositus euroalueen talouspolitiikasta (EUVL C 159, 10.5.2019, s. 49) sekä lausunnot Kokemuksista opiksi: tiukkojen säästöpolitiikkojen välttäminen EU:ssa, 14. helmikuuta 2018 (EUVL C 227, 28.6.2018, s. 1), Suositus neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta, 18. tammikuuta 2018 (EUVL C 197, 8.6.2018, s. 33), Vihreä kirja – Euroopan talouden pitkäaikainen rahoitus, 10. heinäkuuta 2013 (EUVL C 327, 12.11.2013, s. 11), Sosiaalisten investointien vaikutukset työllisyyteen ja julkistalouteen, 26. maaliskuuta 2014 (EUVL C 226, 16.7.2014, s. 21), Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin rahoitus, 14. huhtikuuta 2018 (EUVL C 262, 25.7.2018, s. 1) ja Vuotuinen kasvuselvitys 2019: Maailmanlaajuinen epävarmuus vaatii vahvempaa Eurooppaa, 20. helmikuuta 2019 (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 24).

16

(17)  Ks. alaviite 5.

17

(18)  ETSK:n lausunto aiheesta Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+), annettu 17. lokakuuta 2018 (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 165).

18

(19)  Ks. alaviite 5.

19

(20)  ETSK:n lausunto aiheesta Euroopan ilmastorahoitussopimus, annettu 17. lokakuuta 2018 (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 8).

20

(21)  Ks. alaviite 5.

21

(22)  ILO:n asettaman, työn tulevaisuutta käsittelevän maailmanlaajuisen komission (Global Commission on the Future of Work) raportti Work for a brighter future, 22. tammikuuta 2019. Tässä raportissa työterveys- ja turvallisuus esitetään osana yleismaailmallista työtakuuta.

22

Global Commission on the Future of Work

(23)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Yhteenveto työterveys- ja työturvallisuusinvestointien kustannuksista ja hyödyistä”, annettu 25. syyskuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.).

23

(24)  Employment and social development in Europe 2019 Neljännesvuosittain julkaistava katsaus, 26. maaliskuuta 2019.

24

(25)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari – täytäntöönpanon alkuvaiheen arviointi ja suosituksia tulevaisuutta varten”, annettu 25. syyskuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

25

(26)  ETSK:n lausunto aiheesta Kohti kestäväpohjaisempaa eurooppalaista tulevaisuutta – vuoteen 2050 tähtäävä strategia, annettu 21. syyskuuta 2017 (EUVL C 81, 2.3.2018, s. 44).

26

(27)  Ks. alaviite 5.

27

(28)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti sietokykyisempää ja kestävämpää eurooppalaista taloutta”, annettu 17. heinäkuuta 2019 (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 23).

28

(29)  Ks. alaviite 11.

29

(30)  ETSK:n lausunto aiheesta Eurooppalainen puitedirektiivi vähimmäistulosta, annettu 20. helmikuuta 2019 (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 1).

30

(31)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1092&intPageId=2312&langId=en

31

(32)  https://emin-eu.net/what-is-emin/

32

(33)  Ks. alaviite 16.

33

(34)  Ks. alaviite 25.

34

(35)  Ks. alaviite 11.

35

(36)  Eurofound (2019), Future of manufacturing – Energy scenario: Employment implications of the Paris Climate Agreement, Eurofoundin tutkimusraportti, helmikuu 2019.

36

(37)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Teollisuuden alakohtainen näkökulma ilmasto- ja energiatoimien yhteensovittamiseen”, annettu 17. heinäkuuta 2019 (EUVL 353, 18.10.2019, s. 59).

37

(38)  Komission tiedonanto Muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat suuntaviivat: Ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskeva täydennysosa, annettu 18. kesäkuuta 2019.

38

(39)  ETSK:n lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1011 muuttamisesta vähähiilisyyden ja positiivisen hiilivaikutuksen vertailuarvojen osalta, annettu 17. lokakuuta 2018 (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 103).

39

(40)  Ks. alaviite 25.

40

(41)  Ks. alaviite 5.

41

(42)  Ks. alaviite 19.

42

(43)  Ks. alaviite 7.

43

(44)  Ks. alaviite 19.

44

(45)  Ks. alaviite 38.

45

(46)  Ks. alaviite 19.

46

(47)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävän kasvun rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma”(COM(2018) 97 final), annettu 17. lokakuuta 2018 (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 73).

47

(48)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Sosiaalisten oikeuksien pilarin parempi täytäntöönpano ja peruspalvelujen edistäminen”, annettu 19. kesäkuuta 2019 (EUVL C 282, 20.8.2019, s. 7).

48

(49)  Ks. alaviite 5.

49

(50)  ETSK:n lausunto aiheesta Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut EU:n vapaakauppasopimuksissa, annettu 14. helmikuuta 2018 (EUVL C 227, 26.8.2018, s. 27).

50

(51)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Teollisuuden alakohtainen näkökulma ilmasto- ja energiatoimien yhteensovittamiseen”, annettu 17. heinäkuuta 2019 (EUVL 353, 18.10.2019, s. 59).

51

(52)  Ks. alaviite 19.

52

(53)  ETSK:n lausunto aiheesta Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut EU:n vapaakauppasopimuksissa, annettu 14. helmikuuta 2018 (EUVL C 227, 28.6.2018, s. 27).

53

(54)  ETSK:n lausunto aiheesta Monikansallisten yritysten liikevoiton verotus digitaalitaloudessa, annettu 12. heinäkuuta 2018 (EUVL C 367, 10.10.2018, s. 73).

54

(55)  ETSK:n lausunto aiheesta Euroopan unionin toiminnan parantaminen hyödyntämällä Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia, annettu 17. syyskuuta 2015 (EUVL C 13, 15.1.2016, s. 183).

55

(56)  Ks. alaviite 5.

56

(57)  ETSK:n lausunto aiheesta Monivuotinen rahoituskehys 2021–2027, annettu 19. syyskuuta 2018 (EUVL C 440, 6.12.2018, s. 106).

57

(58)  Ks. alaviite 19.

58

(59)  Ks. alaviite 19.

59

(60)  ETSK:n lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta, annettu 17. lokakuuta 2018 (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 90).

60

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/15

---

Päätöslauselma aiheesta ”Liittymisneuvottelujen aloittaminen Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa: EU:n uskottavuutta ja geostrategisia etuja vaalittava”

(2020/C 47/02)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi täysistunnossaan 30. ja 31. lokakuuta 2019 (lokakuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman äänin 174 puolesta ja 12 vastaan 15:n pidättyessä äänestämästä.

| 1. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on syvästi pettynyt 17.–18. lokakuuta 2019 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa tehtyyn EU:n johtajien päätökseen lykätä edelleen liittymisneuvottelujen aloittamista Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa, koska jäsenvaltioiden välillä ei ole asiasta yksimielisyyttä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ETSK pitää erittäin valitettavana, että näitä kahta maata koskevia sitoumuksia ei ole noudatettu. Eurooppa-neuvoston 28. kesäkuuta 2018 antamissa päätelmissä, joissa vahvistettiin neuvoston 26. kesäkuuta 2018 hyväksymät päätelmät EU:n laajentumisesta sekä vakautus- ja assosiaatioprosessista, viitoitettiin tietä liittymisneuvottelujen aloittamiselle kesäkuussa 2019. Eurooppa-neuvosto päätti jo 18. kesäkuuta 2019 palata viimeistään lokakuussa 2019 komission suosituksiin liittymisneuvottelujen aloittamiseksi Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ETSK korostaa, että päätöksen tekemättä jättäminen jo toisen kerran näiden kahden maan liittymisneuvottelujen aloittamisesta, vaikka ne ovat täyttäneet kaikki vaadittavat ehdot (1), on geostrateginen ja historiallinen virhe, joka vaarantaa EU:n uskottavuuden ja luotettavuuden. EU:lla on ollut mahdollisuus aloittaa neuvottelut ja soveltaa samalla hyvää hallintoa koskevia tiukkoja ehtoja, edellyttää jäsenyyskriteerien tiukkaa noudattamista neuvotteluprosessin aikana ja suunnitella aiempaa parempia välineitä oikeusvaltioperiaatteen valvomiseksi liittymisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ETSK on vakuuttunut siitä, että tämän alueen ”eurooppalaistaminen” edellyttää tiukkoja rakenneuudistuksia Länsi-Balkanin maissa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eräissä jäsenvaltioissa EU:n kansalaisten keskuudessa vallitsee epäilemättä laajalle levinnyt ”laajentumisväsymys”. On selvää, että EU:ssa esiintyvät erimielisyydet maahanmuuton ja uuden talousarvion kaltaisista kysymyksistä ovat vieneet poliittista huomiota laajentumispolitiikalta. EU:hun liittymistä koskevaa poliittista yhteisymmärrystä ja sen saamaa laajaa julkista tukea sekä Pohjois-Makedoniassa ja Albaniassa ei kuitenkaan voida jättää huomiotta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Länsibalkanilaisten nuorten odotukset EU:ta kohtaan ovat suuret, eikä meidän pitäisi tuottaa heille pettymystä. ETSK on vakuuttunut siitä, että heille olisi tarjottava myönteiset tulevaisuudennäkymät ja mahdollisuus elää vakaalla ja hyvinvoivalla alueella. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat vahvasti vakuuttuneita siitä, että Länsi-Balkan on Euroopassa keskeinen geostrateginen alue, joka sijaitsee aivan EU:n naapurissa ja jota muut maailmanlaajuiset toimijat seuraavat kiinnostuneina. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ETSK:n edistämän, Tiranassa 16.–17. huhtikuuta 2019 pidetyn Länsi-Balkanin seitsemännen kansalaisyhteiskuntafoorumin loppujulistuksessa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot vahvistivat, että EU:n laajentuminen ja etenkin sen demokraattisten arvojen ja oikeudellisten normien leviäminen Länsi-Balkanille on sekä itse alueen että EU:n etujen mukaista monista haasteista huolimatta (2). |
| --- | --- |

8.

| 9. | ETSK on toistuvasti ilmaissut huolensa kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisesta monissa Länsi-Balkanin maissa ja kehottanut alueen viranomaisia tehostamaan toimiaan oikeusvaltioperiaatteen ja perusihmisoikeuksien kunnioittamisen, oikeuslaitoksen uudistamisen, korruption ja syrjinnän torjunnan sekä toimittajien riippumattomuuden ja lehdistönvapauden varmistamiseksi. Nämä ovat eurooppalaisia arvoja, joita jokaisen EU:n jäsenvaltion tulisi kunnioittaa. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden roolia taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä on kannustettava ja edistettävä voimakkaasti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ETSK jatkaa tiivistä ja intensiivistä yhteistyötä Länsi-Balkanin maiden kansalaisyhteiskunnan kanssa tukeakseen niitä ja vakuuttaakseen niiden edustajat siitä, että näiden maiden paikka on Euroopan unionissa. Komitea tekee kaiken voitavansa edistääkseen sovintoa ja eurooppalaisia arvoja alueella, ja sen näkemys EU:n laajentumisesta pysyy vakaana. Komitea on vakuuttunut siitä, että selkeä näkymä EU:hun liittymisestä on olennaisen tärkeä alueen vakauden kannalta, ja toivoo, että laajentuminen pysyy yhtenä EU:n ensisijaisista tavoitteista unionin nykyisin kohtaamista lukuisista haasteista huolimatta (3). |
| --- | --- |

10.

| 11. | ETSK toimii edelleen Länsi-Balkanin maiden kansalaisyhteiskunnan äänitorvena ja siltana EU:n toimielinten ja näiden maiden suuntaan tekemällä säännöllistä yhteistyötä alueen kumppanitahojen kanssa. Tästä esimerkkejä ovat EU:n ja Montenegron sekä EU:n ja Serbian neuvoa-antavat sekakomiteat, Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskuntafoorumit sekä EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokouksia edeltävät korkean tason kansalaisyhteiskuntakonferenssit. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ETSK arvostaa suuresti 24. lokakuuta 2019 hyväksyttyä Euroopan parlamentin päätöslauselmaa ja vahvistaa sitoutuneensa täysin tukemaan Euroopan parlamenttia ja Euroopan komissiota EU:n laajentumispolitiikan vahvistamisessa ja EU:lla Länsi-Balkanin maiden kanssa toimiessaan käytössä olevien välineiden parantamisessa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ETSK kehottaa kaikkia sidosryhmiä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, jotta Eurooppa-neuvosto voisi tehdä yksimielisen myönteisen päätöksen ennen toukokuussa 2020 Zagrebissa pidettävää EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokousta. Komitea kehottaa myös EU:n neuvoston tulevaa puheenjohtajavaltiota Kroatiaa vauhdittamaan laajentumisprosessia huippukokouksessa. |
| --- | --- |

13.

Bryssel 31. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Neuvoston päätelmät, kesäkuu 2018.

1

(2)  Länsi-Balkanin seitsemännen kansalaisyhteiskuntafoorumin loppujulistus https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/7th-western-balkans-civil-society-forum/final-declarations

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/7th_eesc_western_balkans_civil_society_forum_-_final_declaration.pdf

3

---

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/17

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Lohkoketju ja EU:n sisämarkkinat: mitä seuraavaksi?”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 47/03)

Esittelijä: Ariane RODERT

Toinen esittelijä: Gonçalo LOBO XAVIER

| Komitean täysistunnon päätös | 21/2/2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta
  oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 18/10/2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30/10/2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 182/1/5 |

Komitean täysistunnon päätös

21/2/2019

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

18/10/2019

Hyväksyminen täysistunnossa

30/10/2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

182/1/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Tässä lausunnossa keskitytään lohkoketjuihin teknologiana. Käytännössä lohkoketjuteknologia voi olla myönteinen muutosvoima monilla yhteiskunnan aloilla, ja siihen liittyy luottamuksen ja avoimuuden, demokratian ja turvallisuuden kaltaisia arvoja. Viime kädessä sen avulla voidaan uudistaa sosioekonomisia malleja ja tukea näin yhteiskunnallisia innovaatioita, joita tarvitaan nykypäivän yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi. Koska kryptovaluutat on kuitenkin paljon keskustelua herättävä aihe, ETSK:n pitäisi tarkastella lähitulevaisuudessa näitä välineitä erikseen rahanpesun ja verovilpin riskien kannalta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Lohkoketjuteknologian soveltaminen hyödyttää yhteiskuntaa jo nykyisin. Lohkoketjuteknologia auttaa osaltaan saavuttamaan kestävän kehityksen tavoitteet, lisää kansalaisten vaikuttamismahdollisuuksia, edistää yrittäjyyttä ja innovointia, parantaa liikkuvuutta ja yritysten rajatylittäviä mahdollisuuksia ja lisää samalla läpinäkyvyyttä kuluttajien kannalta. Lisäksi sen avulla voidaan vähentää verovilppiä ja korruptiota ja kehittää sekä yksityisiä että julkisia palveluja. On kuitenkin edelleen useita haasteita, jotka on ratkaistava, erityisesti kiireellinen kysymys oikeudellisesta selkeydestä ja oikeusvarmuuden turvaamisesta sekä yksityisyyden suojasta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vaikka EU:n toimielimet ovat jossain määrin analysoineet lohkoketjuteknologiaa, EU:n yhteinen tarkastelutapa on edelleen tarpeen. Tähänastiset tulokset huomioon ottaen EU:lla on ainutlaatuinen mahdollisuus säilyttää johtava maailmanmarkkina-asemansa, mutta vain, jos se ryhtyy viipymättä toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaakin Euroopan komissiota käynnistämään kattavan lohkoketjuteknologian alan aloitteen, jossa määritellään EU:n yhteinen lähestymistapa ja visio ja jonka keskiössä ovat kestävän kehityksen tavoitteet. Tätä olisi täydennettävä toimintasuunnitelmalla, joka tähtää siihen, että Euroopasta tulee lohkoketjuteknologian vertailukohta maailmanlaajuisesti. Jo olemassa olevia eurooppalaista lohkoketjukumppanuutta sekä lohkoketjujärjestelmän EU-seurantakeskusta ja foorumia olisi vahvistettava perustamalla EU:n lohkoketjualan sidosryhmäfoorumi, joka kokoaa yhteen edustajia EU:n toimielimistä, ETSK ja AK mukaan luettuina, teollisuudesta, kuluttajajärjestöistä, jäsenvaltioista, tiedemaailmasta jne. Tällainen foorumi voisi tarjota mahdollisuuden yhteiseen oppimiseen ja valmiuksien kehittämiseen, muodostaa verkostojen verkoston ja jakaa hyviä käytäntöjä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK voi ottaa aktiivisen roolin tällaisen foorumin isännöimisessä ja varmistaa avoimuuden, osallistavuuden, yhteistyön ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen. |
| --- | --- |

1.5

2.   Johdanto

| 2.1 | Lohkoketjuteknologia ja hajautetun tilikirjan teknologia (DLT) voivat muuttaa yhteiskuntaa. Lohkoketjuteknologiassa on kyse matemaattisesta rakenteesta, jossa data tallennetaan tavalla, jonka ansiosta datan korruptoitumista ja väärentämistä voidaan vähentää. Teknologia tarjoaa uuden keinon luoda luottamusta, jotta voidaan turvallisesti vaihtaa jotakin, jolla on arvoa. Lohkoketjuteknologiaa pidetään internetin aikakauden uutena entistä murroksellisempana vaiheena, mutta on huomattava, että se on yksi monista uusista teknologisista mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Käsillä olevassa lausunnossa keskitytään lohkoketjuihin teknologiana, jota voidaan soveltaa koko joukkoon aloja – esimerkiksi energia, rahoitus, elintarvikkeet ja maatalous, lääketiede ja terveydenhuolto, vaalit ja hallinto. Lausunnossa keskitytään tähän aiheeseen sekä erityisesti lohkoketjuteknologiaan suhteessa EU:n sisämarkkinoihin. Asianmukaisesti sovellettuna lohkoketjuteknologian avulla voidaan muokata kilpailun ja hallinnon kaltaisia käsitteitä ja vastata näin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja muutoksiin. Koska kryptovaluutat on kuitenkin paljon keskustelua herättävä aihe, ETSK:n pitäisi tarkastella lähitulevaisuudessa näitä välineitä erikseen rahanpesun ja verovilpin riskien kannalta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK:n tuoreessa lausunnossa ”Lohkoketju- ja hajautetun tilikirjan teknologia yhteisötalouden ihanteellisena infrastruktuurina” (1) lohkoketju määritellään sekä koodiksi eli yhteyskäytännöksi että julkiseksi tilikirjaksi, ”johon kaikki verkon toimijoiden väliset transaktiot ’kirjataan’ tietyssä järjestyksessä suurta avoimuutta noudattaen ja siten, ettei tietoja voida muuttaa”. Tätä määritelmää täydentää komission näkemys, jonka mukaan lohkoketju on käyttäjien luottamusta edistävä teknologia. Sen avulla on mahdollista jakaa verkossa olevia tietoja sekä sopia ja pitää kirjaa transaktioista todennettavalla, turvallisella ja pysyvällä tavalla (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EU:n toimielimet ovat jo ryhtyneet erinäisiin toimiin lohkoketjuteknologian kehittämisen tukemiseksi. Vuonna 2017 Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu (EPRS) julkaisi selvityksen How blockchain technology could change our lives (3), ja vuonna 2018 Euroopan komissio käynnisti lohkoketjujärjestelmän EU-seurantakeskuksen ja foorumin (4) toiminnan. Tavoitteena on nopeuttaa lohkoketjuun liittyvää innovointia ja kehitystyötä, jotta EU säilyttää globaalin johtoasemansa tämän murroksellisen uuden teknologian alalla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Huhtikuussa 2018 saavutettiin merkittävä virstanpylväs, kun Euroopan komissio yhdessä 21 jäsenvaltion ja Norjan kanssa allekirjoitti julistuksen eurooppalaisesta lohkoketjukumppanuudesta (European Blockchain Partnership, EBP) ja yhteistyöstä, jotta voidaan perustaa eurooppalainen lohkoketjupalveluinfrastruktuuri (European Blockchain Services Infrastructure, EBSI) (5). Tavoitteena on tukea rajatylittäviä digitaalisia julkisia palveluja, jotka täyttävät korkeimmat turvallisuutta ja yksityisyyden suojaa koskevat vaatimukset. Sittemmin kumppanuuteen on liittynyt 27 jäsenvaltiota. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vuonna 2018 Euroopan parlamentti antoi lohkoketjuista ja hajautetun tilikirjan teknologiasta lainsäädäntöön liittymättömän päätöslauselman (6), jossa se korostaa, että EU:lla on tilaisuus ottaa ”maailmanlaajuinen johtoasema” ja olla ”uskottava toimija” muovattaessa markkinoiden kehitystä maailmanlaajuisesti ja eri aloilla, ja toteaa, että EU on nykyisin lohkoketjujen kehittämisen ja soveltamisen eturintamassa Yhdysvaltoihin ja Kiinaan verrattuna (7). |
| --- | --- |

2.6

3.   Lohkoketju – mahdollisuudet sisämarkkinoiden ja EU:n kannalta

| 3.1 | Vaikka lohkoketjuteknologia onkin suhteellisen uusi ilmiö, merkittäviä mahdollisuuksia on jo ilmaantumassa sisämarkkinoiden puitteissa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Lohkoketjuteknologia edistää osaltaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Luottamus, avoimuus ja läpinäkyvyys liittyvät kiinteästi tämän teknologian rakenteeseen ja arvolupaukseen (8), mikä korostuu YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen yhteydessä (9). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Eräitä esimerkkejä tästä ovat (10)







  — | tavoite 1 ”ei köyhyyttä” ja kryptovaluuttojen käyttö pankkipalvelujärjestelmän ulkopuolella olevaa väestöä varten |
| --- | --- | --- |

3.3

—

tavoite 1 ”ei köyhyyttä” ja kryptovaluuttojen käyttö pankkipalvelujärjestelmän ulkopuolella olevaa väestöä varten

| — | tavoite 3 ”terveys ja hyvinvointi” ja mahdollisuus potilastietojen jakamiseen entistä turvallisemmin ja tehokkaammin |
| --- | --- |

—

tavoite 3 ”terveys ja hyvinvointi” ja mahdollisuus potilastietojen jakamiseen entistä turvallisemmin ja tehokkaammin

| — | ”vastuullista kuluttamista ja tuotantoa” koskevat tavoitteet 12, 14 ja 15, kun lohkoketjuilla voidaan varmistaa alkuperä koko toimitusketjussa. |
| --- | --- |

—

”vastuullista kuluttamista ja tuotantoa” koskevat tavoitteet 12, 14 ja 15, kun lohkoketjuilla voidaan varmistaa alkuperä koko toimitusketjussa.

Lohkoketjuteknologialla edistetään osaltaan myös muita kestävän kehityksen tavoitteita, kuten yhtäläisiä mahdollisuuksia, henkilötietoihin liittyviä ihmisoikeuksia, ihmisarvoista työtä ja talouskasvua sekä demokraattista osallistumista.

| 3.4 | Kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien parantaminen – Lohkoketjuteknologialla voidaan mahdollisesti palauttaa tiedon valta takaisin ihmisille, jotka omistavat tiedot. Koska datan jakaminen tapahtuu avoimesti ja välittäjien tarve vähenee, lohkoketjut voivat parantaa niiden toimijoiden vaikutusmahdollisuuksia, jotka olivat aiemmin haavoittuvassa asemassa keskitettyihin yksiköihin nähden. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Yrittäjyyden ja innovoinnin edistäminen – Yhteistyöhön ja yhteisymmärrykseen pohjautuvan toimintatavan ansiosta syntyy innovatiivisia ratkaisuja ja uusia yrityksiä, jotka perustuvat taloudelliseen, ekologiseen ja sosiaaliseen kestävyyteen. Osallisuus, jonka lohkoketjut mahdollistavat, tarjoaa perustan alustataloudelle ja muille uusille liiketoimintamalleille sekä – kuten ETSK on jo tuonut esiin – yhteisötaloudelle. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Liikkuvuuden ja yritysten rajatylittävien mahdollisuuksien parantaminen kuluttajia samalla suojellen – Tämä tavoite toteutetaan minimoimalla kaupan esteet EU:ssa ja maailmanlaajuisesti ja varmistamalla samalla maksujen ja liiketoimien turvallisuus ja varmuus vaihtoprosessissa. Näin parannetaan markkinaolosuhteita ja tavaroiden ja palvelujen saatavuutta EU:ssa ja suojellaan samalla kuluttajien yksityisyyttä, luottamuksellisuutta (11) ja tietojenvaihtoa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Yhteisen digitaalisen palveluväylän tukeminen – Yhteisen digitaalisen palveluväylän myötä otetaan käyttöön nk. yhden kerran periaate, joka tarkoittaa, että kaikki tiedot voidaan syöttää alustaan vain kerran. Kehittämällä eurooppalainen lohkoketjupalveluinfrastruktuuri, joka edellyttää yhden kerran periaatteen käyttöönottamista, voidaan näin osaltaan edistää tehokkaita, joustavia ja kestäväpohjaisia sisämarkkinoita. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kehittämällä julkisia ja yksityisiä palveluja lohkoketjuteknologian avulla voidaan saada huomattavia etuja EU:n talouden ja koko yhteiskunnan digitalisaatiosta. Eurooppalaisen lohkoketjupalveluinfrastruktuurin (EBSI) puitteissa kehitetään parhaillaan neljää sovellusaluetta (12): virallinen oikeaksi todistaminen ja todentaminen, tutkinnot, eurooppalainen suvereeni identiteetti, verotus ja datan luotettava vaihtaminen. Jäsenvaltiotasolla taloudellisia etuja saadaan suoran markkinoille pääsyn ansiosta, jolloin välittäjäkustannuksia ei synny tai ne ovat minimaalisia, mikä mahdollistaa todellisen arvon siirtämisen kuluttajille. Tätä voidaan parantaa varmistamalla kuluttajille korkea turvallisuuden taso lohkoketjujen mahdollistaman jäljitettävyyden sekä tavaroiden ja palvelujen yhteisen ja osallistavan luomisen avulla. Lisäksi lohkoketjuteknologiaan perustuvat äänestysjärjestelmät voivat tehdä äänestäjien rekisteröinnistä ja tunnistamisesta turvallisen ja mahdollistaa vankan ja todennettavissa olevan äänestysjärjestelmän. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Yksilöiden ja organisaatioiden digitaalisten identiteettien luominen ja todentaminen – Yhdistämällä hajautetun lohkoketjun periaatteet identiteetin todentamisen ja salauksen kanssa voidaan luoda digitaalinen identiteetti ja osoittaa se kaikille omaisuuserän sähköisille transaktioille. Tästä on useita potentiaalisia etuja kuluttajille, yrityksille ja sääntelyviranomaisille. Lohkoketjuihin perustuva digitaalinen identiteetti antaa mahdollisuuden vastavuoroiseen tunnustamiseen ja operaatioiden toteuttamiseen sellaista älykästä sopimuskoodia käyttäen, joka myös yksinkertaistaa yritysten perustamista. Näiden digitaalisten identiteettien ja sähköisten allekirjoitusten on oltava eIDAS-asetuksen säännösten mukaisia ja myös varmistettava yhteentoimivuus ja yhteensopivuus. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Henkilötietojen tietoturvaloukkausten vähentäminen – Tietoturvaloukkausten riskejä voidaan lieventää tai välttää hyödyntämällä lohkoketjujen datarakenteita vastuullisesti. Näin voidaan suojella arkaluonteisia tietoja ja samalla varmistaa tietojen turvallinen siirtäminen, jotta voidaan turvata yksilöiden oikeus luottamuksellisuuteen ja yksityisyyteen. Yksi keino tähän pääsemiseksi on välttää yksityisten tietojen avointa tallentamista lohkoketjuun. Sen sijaan yksityiset tiedot voitaisiin tallentaa ketjun ulkopuolelle, ja niitä voitaisiin vaihtaa vain tarpeen mukaan ja vertaisviestinnässä. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Standardointiprosessit ovat edellytys rajatylittävälle yhteentoimivuudelle ja lohkoketjuteknologian käyttöönotolle. Sääntelyviranomaiset ovat nyt testanneet ja tutkineet joitakin prosesseja, mutta kuten minkä tahansa innovaation tapauksessa, on huolehdittava tasapainosta yhtäältä standardointialoitteiden ja toisaalta sellaisen toimintaympäristön luomisen välillä, joka mahdollistaa tämän teknologian tarjoamien mahdollisuuksien perinpohjaisen selvittämisen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Olisi myös ryhdyttävä toimiin salausstandardien yhdenmukaistamiseksi lohkoketjuteknologian ja sähköiseen tunnistamiseen liittyvien muiden teknologioiden (13) välillä, jotta voidaan luoda uusia yhteentoimivuuden tasoja nykyisten ja tulevien teknologisten mallien välille. Näin vältettäisiin lohkoketjujen siilomaisen kehittämisen riski. Kansainvälinen standardisoimisjärjestö (ISO) onkin esittänyt standardointia koskevan etenemissuunnitelman, joka ulottuu vuoteen 2020 asti ja jossa tarkastellaan standardointia muun muassa seuraavilla aloilla: terminologia, luokittelu, tunnistaminen, yhteentoimivuus, hallinto, turvallisuus ja yksityisyys, käyttötapaukset ja älykkäät sopimukset. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Avoimuuden lisääminen älykkäiden sopimusten avulla – Lohkoketjuteknologiaan perustuvat ratkaisut mahdollistavat hajautetun rakenteen avulla avoimuuden, minkä ansiosta osapuolet voivat nähdä ja tarkistaa tiedot. Älykkäät sopimukset (14) ovat tästä esimerkki. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Verovilpin ja veronkierron torjuminen – EU:n sisämarkkinat voivat vahvistaa sähköistä kaupankäyntiä ja varmistaa samalla, että nykyiseen kansainväliseen kauppaan liittyvät kielteiset ulkoisvaikutukset vähenevät minimiin. Lohkoketjuja käyttävillä verojen käsittelyjärjestelmillä voidaan varmistaa suurempi avoimuus sekä veronmaksajalle että viranomaistaholle. Lohkoketjuteknologian avulla voidaan vähentää verovilppiä ja rahanpesua lisäämällä vastuuvelvollisuutta transaktioiden ja toimintojen yhteydessä ja parantamalla näin EU:n sisämarkkinoiden kilpailukykyä. Komissio voisi käynnistää tutkimuksen siitä, millä tavoin lohkoketjuteknologiasta voi olla apua tällä alalla. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Uusien rahoitusmallien luominen – Joukkorahoitus ja uusien virtuaalivaluuttojen liikkeeseenlaskut ovat (maantieteellisessä ja demografisessa mielessä) yleisen varainhankinnan malleja hankekohtaisen valuutan liikkeeseen laskemiseksi erityisine arviointimekanismeineen. Tämä on joukkorahoitusta koskevan suuntauksen kulminaatiopiste. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Sosioekonomisten mallien uudistaminen – Yksilöiden voimaantuminen voi uudistaa yhteiskuntaa. Lohkoketjun merkittävimpänä etuna on se, että ihmisten välinen luottamusongelma voidaan ratkaista ilman kolmatta osapuolta, mutta tämän teknologian avulla voidaan myös luoda uudenlaisia hallintotapoja ja suhteita, jotka perustuvat vuorovaikutuksen avoimuuteen. Kuten minkä tahansa yhteiskunnallisen muutoksen yhteydessä, on huolehdittava siitä, että estetään sellaisten rakenteiden syntyminen, jotka johtavat väärinkäytöksiin, samalla kun annetaan liikkumavaraa kokeilemiseen, josta voi olla merkittävää hyötyä ihmiskunnalle. Lohkoketjuteknologioiden ja -verkostojen yhteydessä on myös vältettävä luomasta jakolinjoja, jotka erottavat toisistaan yhtäältä ne, jotka kontrolloivat näitä teknologioita tai jotka kykenevät niitä hankkimaan, ja toisaalta ne, joilla on mahdollisuus käyttää näitä teknologioita ainoastaan suurten yritysten hallinnassa olevien mallien kautta. Jotta lohkoketjuteknologia voi menestyä pk-yritysten ja pienten organisaatioiden keskuudessa, on keskeisen tärkeää tukea ja edistää osuuskuntien kaltaisia avointa ja demokraattista hallintomallia soveltavia organisaatioita tähän teknologiaan perustuvien yritysratkaisujen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

3.16

4.   Lohkoketju – ratkaistavia haasteita

| 4.1 | Jotta lohkoketjuteknologian potentiaali voidaan hyödyntää EU:n sisämarkkinoilla ja eurooppalaisissa yhteiskunnissa, on ratkaistava useita ongelmia, joista etusijalla on vallitseva oikeudellinen epävarmuus. Eräitä sääntelyratkaisuja on olemassa kryptovaluuttoja ja uusien virtuaalivaluuttojen liikkeeseenlaskua varten, mutta lainsäädäntökehys on edelleen epäselvä systeeminsuunnittelun ja lohkoketjuteknologiaa soveltavien alojen osalta, mikä on johtanut hajanaiseen toimintatapaan jäsenvaltiotasolla. Ilman EU:n yhteistä aloitetta, jolla edistetään oikeusvarmuutta ja oikeudellista selkeyttä kaikkialla EU:ssa, rajatylittävät mahdollisuudet jäävät vähäisiksi. Tietyntyyppisiä palveluja ja käytäntöjä koskevat sovellusesimerkit ja sääntelyyn liittyvät testausympäristöt voisivat olla ensimmäinen askel tulevien oikeudellisten vaatimusten ymmärtämiseksi. EU:n kokemus monimutkaisen, rajatylittävän sääntelyn ja toimintapolitiikan laatimisesta voi olla eduksi lohkoketjujen tulevaa sääntelyä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Yksityisyyden suoja on keskeisen tärkeää. Yleinen tietosuoja-asetus (15) annettiin kaikkein kiireellisimpien tietoja koskevien kysymysten ratkaisemiseksi. Yleistä tietosuoja-asetusta valmisteltaessa lohkoketjuteknologia oli kuitenkin vielä suurelta osin tuntematon, ja näin ollen mahdollisia jännitteitä yleisen tietosuoja-asetuksen ja lohkoketjuteknologian välillä on tarkasteltava uudelleen. ETSK kehottaa Euroopan komissiota tarkastelemaan yleistä tietosuoja-asetusta ja ehdottamaan tarkistuksia ja lisäohjeistusta yleisen tietosuoja-asetuksen ja lohkoketjuteknologian välisen suhteen osalta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Oikeudellinen ero anonymisoitujen ja pseudonymisoitujen tietojen välillä liittyy henkilötietojen luokitteluun. Pseudonyymit tiedot mahdollistavat yhä jonkinlaisen uudelleentunnistamisen (vaikkakin epäsuoran ja etäisen), kun taas anonyymejä tietoja ei voida tunnistaa uudelleen. Luvanvaraisissa (permissioned) lohkoketjuissa pseudonymisoinnin katsotaan olevan ratkaisu lohkoketjuteknologian mahdollistamiin suhteisiin. Sitä vastoin anonymisointi on yhä sääntelyeste muiden kuin luvanvaraisten (permissionless) lohkoketjujen laajemmalle käytölle, mikä voidaan ratkaista sääntelystä johtuviin rajoituksiin sisällytettävien digitaalista identiteettiä koskevien ratkaisujen avulla. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Työhön perustuva (proof-of-work) konsensusmekanismi on hyvin paljon energiaa kuluttava. Kehittämällä vaihtoehtoinen riittäviin panoksiin perustuva (proof-of-stake) konsensusmekanismi tämä merkittävä ekologiseen kestävyyteen liittyvä ongelma voidaan ratkaista. Ratkaisuja on jo olemassa, mutta niitä on jaettava ja ne on otettava rajoituksitta käyttöön (16). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Toinen tekninen haaste on eri lohkoketjualustojen yhteentoimivuus. Eri lohkoketjut eivät ehkä ole keskenään yhteensopivia tietoja vaihtamaan joutuville osapuolille aiheutuvasta riskistä johtuen. Ongelmia on myös yhteensopivuudessa lohkoketjualustojen ja olemassa olevien hallintojärjestelmien välillä, mikä estää viranomaisia siirtymästä nykyisistä alustoistaan lohkoketjupohjaiseen yhteentoimivuuteen. Yhteentoimivuuden varmistamisen tulisi olla lohkoketjuteknologian kehittäjien ensisijainen tavoite lähitulevaisuudessa, jotta mahdollistetaan tämän teknologian laajamittainen käyttöönotto. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Lohkoketjuteknologian käyttöönottoaste perustuu siihen, että erilaiset yritykset omaksuvat sen, kun muistetaan, että valtaosa yrityksistä EU:ssa on pk-yrityksiä. Nykyisin transaktiokustannukset ovat usein kohtuuttoman suuret, minkä vuoksi tekniset ja konsulttipalvelut ovat pk-yritysten ulottumattomissa. On ratkaisevan tärkeää tukea osuuskuntien kaltaisten uusien lohkoketjuverkostojen luomista, jotta varmistetaan pk-yritysten ja muiden pienempien yksiköiden tasapuoliset edellytykset käyttää lohkoketjuteknologiaa ja mahdollistetaan entistä parempi demokraattinen hallinto. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Sosiaalisiin haasteisiin on vastattava, kuten kaikkien murroksellisten teknologioiden yhteydessä. On ehdottoman tärkeää tiedottaa suurelle yleisölle asianmukaisesti murroksellisista teknologioista. Niillä on todellista vaikutusta ihmisten päivittäiseen elämään, ja tätä näkökohtaa on tarkasteltava huolellisesti antamalla kansalaisvuoropuhelulle ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle keskeinen rooli. ETSK aikoo jatkossakin parantaa tietämystä asiasta ja välittää järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemykset lohkoketjuteknologian kehittämisen seuraavista vaiheista. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | On olennaisen tärkeää ymmärtää ja arvioida perusteellisesti, millä tavoin lohkoketjuteknologiat vaikuttavat kuluttajansuojaan ja kuluttajien oikeuksiin. On selvennettävä esimerkiksi luottamuksellisuuden ja lainsäädäntöön (esim. EU:n tietosuojalainsäädäntö), sääntelyyn (asiakkaan tietojen luottamuksellisuus) tai sopimukseen (liikesalaisuus) perustuvan yksityisyyden suojan välistä suhdetta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Kuten minkä tahansa uuden teknologian ja teknologiapohjaisen liiketoimintamallin yhteydessä, olisi aiheellista ja tärkeää analysoida vaikutuksia ja mahdollisia seurauksia työllisyyteen, työoloihin, työntekijöiden oikeuksiin ja suojeluun sekä työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun. Analyysissa olisi arvioitava myös välittäjäorganisaatioihin kohdistuvia vaikutuksia. Luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan alan (STEM-tieteet) osaamisella on todennäköisesti yhä suurempi merkitys lohkoketjuteknologiaa käyttävillä teollisuudenaloilla. Koska ymmärrys lohkoketjujen toiminnasta ja mahdollisista rajoitteista on yleisesti puutteellista, ETSK peräänkuuluttaa elinikäistä oppimista, jonka avulla ihmiset voivat hankkia taitoja sekä uudistaa ja täydentää osaamistaan voidakseen paremmin hyödyntää lohkoketjuteknologian mahdollisuuksia ja vastata siihen liittyviin haasteisiin. |
| --- | --- |

4.9

5.   Tulevat toimet

| 5.1 | Vaikka EU:n toimielimet ovat analysoineet lohkoketjuteknologiaa jossain määrin, kattava ja yhteinen EU:n lähestymistapa puuttuu edelleen. Tähänastiset tulokset huomioon ottaen EU:lla on ainutlaatuinen mahdollisuus säilyttää johtava maailmanmarkkina-asemansa, mutta vain, jos se ryhtyy toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Lohkoketjuteknologian kehittäminen on edelleen hyvin hajanaista jäsenvaltioissa. ETSK kehottaakin EU:n toimielimiä tuomaan asiaan selkeyttä ja luomaan yhteisen perustan, jotta lohkoketjuteknologian koko potentiaali saataisiin käyttöön Euroopassa. Ensimmäisenä askeleena komission on julkaistava lohkoketjua koskevien periaatteiden (17) pohjalta tiedonanto lohkoketjuteknologian ja hajautetun tilikirjan teknologian kehittämisestä EU:ssa osoittaakseen poliittista tahtoa ja sitoutuneisuutta ja esittääkseen vision ja toimintasuunnitelman suotuisan toimintaympäristön luomiseksi. Tätä aloitetta olisi täydennettävä perustamalla uudelleen digitalisaatiota käsittelevä Euroopan parlamentin laajennettu työryhmä, jonka olisi käsiteltävä lohkoketjuteknologiaa ja hajautetun tilikirjan teknologiaa koskevaa kysymystä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EU:n yhteisessä visiossa voitaisiin tähdätä siihen, että Euroopasta tulee lohkoketjuteknologiaan perustuvien kokeiluhankkeiden johtava maanosa maailmassa, ja varmistaa näin, että EU pysyy kilpailukykyisenä samalla kun se kehittää digitalisaatiota koskevaa omaa lähestymistapaansa, jonka keskiössä ovat kestävän kehityksen tavoitteet ja jota tuetaan julkisin kokeilualoittein ja -ohjelmin jäsenvaltio- ja EU-tasolla. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Nyt kun eurooppalainen lohkoketjukumppanuus ja lohkoketjujärjestelmän EU-seurantakeskus ja foorumi on perustettu, on aika täydentää tätä aloitetta perustamalla EU:n lohkoketjualan sidosryhmäfoorumi, joka kokoaa yhteen edustajia EU:n toimielimistä, ETSK ja AK mukaan luettuina, teollisuudesta, kuluttajajärjestöistä, kansalaisyhteiskunnasta, jäsenvaltioista, tiedemaailmasta jne. Tämän foorumin tulisi olla avoin kaikille EU:n kansalaisille, jotta he voisivat tehdä yhteistyötä ja osallistua lohkoketjuhankkeeseen. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Tällainen foorumi tarjoisi mahdollisuuden yhteiseen oppimiseen ja valmiuksien kehittämiseen, mutta myös kokoaisi yhteen sidosryhmiä, muodostaisi verkostojen verkoston, tarjoaisi kohtaamispaikan ja jakaisi hyviä käytäntöjä. ETSK:lla on hyvät edellytykset ja tarvittavaa kokemusta ottaakseen aktiivisen roolin tällaisen foorumin isännöimisessä ja varmistaakseen avoimuuden, osallistavuuden, yhteistyön ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen jo toteutettujen samankaltaisten aloitteiden pohjalta (18). |
| --- | --- |

5.5

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 1

1

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/blockchain-technologies

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2017/581948/EPRS_IDA(2017)581948_EN.pdf

3

(4)  https://www.eublockchainforum.eu/

4

(5)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0373_FI.html?redirect

6

(7)  Pelkästään vuonna 2018 uuden virtuaalivaluutan liikkeeseenlaskua varten kerättiin varoja Euroopassa noin 4,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria, joka on lähes kaksi kertaa enemmän kuin Aasiassa tähän mennessä kerätyt 2,3 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja huomattavasti enemmän kuin Yhdysvalloissa kerätyt 2,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria. https://www.newsbtc.com/2018/10/16/europe-surpasses-us-and-asia-in-cryptocurrency-token-sales

7

(8)  Lohkoketjun yhteiskunnalliseen arvolupaukseen kuuluvat suvereeni identiteetti (todentaminen, valtuuttaminen), luottamus ja läpinäkyvyys, demokratia, muuttumattomuus ja välittäjätahosta luopuminen.

8

(9)  https://blockchain4sdg.com/how-blockchains-can-tackle-the-un-sustainable-development-goals/

9

(10)  UN/CEFACT, ECE/TRADE/C/CEFACT/2019/INF.3: Blockchain in trade facilitation: Sectoral challenges and examples, http://www.unece.org/fileadmin/DAM/cefact/cf_plenary/2019_plenary/CEFACT_2019_INF03.pdf

10

Blockchain in trade facilitation: Sectoral challenges and examples

(11)  Luottamuksellisuudella tarkoitetaan tietyn tahon (fyysinen henkilö tai organisaatio) ja valtuutetun osapuolen välillä vaihdettujen tietojen suojelemista asiaankuulumattomilta ulkopuolisilta tahoilta. Yksityisyyden suojalla tarkoitetaan suojelemista henkilön identiteettiin ja henkilökohtaisiin transaktioihin kohdistuvilta loukkauksilta.

11

(12)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/CEFDIGITAL/EBSI

12

(13)  Esimerkiksi sähköiset allekirjoitukset ja aikaleimat, joissa käytetään nykyisiä keskenään yhteensopivia salausalgoritmeja.

13

(14)  Kyse on lohkoketjuun tallennetuista automatisoidusti toteutetuista sopimuksista, joita kukaan ei hallitse ja joihin kaikki voivat näin ollen luottaa. Esimerkkejä ovat transaktioiden selvitys ja toimitus, lahja- ja kanta-asiakaskupongit, sähköiset terveystietorekisterit, rojaltien jakaminen, tuotteiden alkuperä, yksityistahojen väliset liiketoimet, lainananto, vakuutukset, energialuotot ja äänestäminen.

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1) https://gdpr-info.eu/.

15

(16)  Esimerkki vähän energiaa kuluttavasta lohkoketjusta: www.tolar.io

16

(17)  Lohkoketjua koskevat periaatteet ovat suvereeni identiteetti – todentaminen, valtuuttaminen, jäljitettävyys, luottamus, muuttumattomuus, demokratia ja välittäjätahosta luopuminen.

17

(18)  Esimerkiksi Euroopan kiertotalousfoorumi on yhteinen aloite komission kanssa, ja komitea toimii aktiivisesti myös tekoälyä käsittelevässä korkean tason asiantuntijaryhmässä (AI HLEG) ja yhteisötaloutta ja yhteiskunnallisia yrityksiä käsittelevässä asiantuntijaryhmässä (GECES).

18

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/23

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Osallistavan digitalisaation varmistaminen rautatiealalla”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 47/04)

Esittelijä: Alberto MAZZOLA

Toinen esittelijä: Guy GREIVELDING

| Täysistunnon päätös | 21. helmikuuta 2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta
  oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava elin | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen CCMI:ssä | 2.10.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 202/0/5 |

Täysistunnon päätös

21. helmikuuta 2019

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava elin

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen CCMI:ssä

2.10.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

30.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

202/0/5

1.   Suositukset

| 1.1 | Digitalisaatio auttaa tekemään rautatieliikenteestä tehokkaampaa ja sujuvampaa sekä matkustaja- että rahtiliikenteen osalta, mutta lisäksi se altistaa rautatiejärjestelmät kyberturvallisuusriskeille. Sen vuoksi ETSK suosittaa, että EU:n verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) ja EU:n rautatieviraston (ERA) välistä yhteistyötä tiivistetään. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) – EU:n rautatiealan digitaalistrategian keskeisen osatekijän – käyttöönottamista on nopeutettava huomattavasti. Vaadittavat investoinnit ovat yli 100 miljardia euroa, ja niiden tekemistä tulee tukea komission nimenomaisella aloitteella, johon liittyy vahva talousarviositoumus EU:n budjetissa, jäsenvaltioiden konkreettinen tuki ja huomattava määrä yksityistä pääomaa (InvestEU-ohjelma). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaa raideliikenteen kehittämistä yhdessä muiden julkisen liikenteen muotojen kanssa kattavana ja yhteentoimivana ”liikenne palveluna” -järjestelmänä (MaaS), jolla varmistetaan, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus liikkua ja käyttää julkista liikennettä kohtuuhintaan yleishyödyllisenä palveluna. Komitea kannattaa myös avoimen plug and play -tyyppisen, helposti käyttöönotettavan tietotekniikkakehyksen kehittämistä multimodaalista lipunkirjoitusta varten. Rautatieliikenne voisi toimia perustana eurooppalaiseen digitaaliseen identiteettiin liittyvän liikkuvuusnäkökulman kehittämisessä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa Euroopan kuljetustyöntekijöiden liittoa (ETF), Euroopan rautatieyhteisöä (CER) ja rataverkon haltijoiden eurooppalaista järjestöä (EIM) käynnistämään Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa ennakoivan, avoimen keskustelun esimerkiksi ”digitalisoinnin etenemissuunnitelman” muodossa sekä panemaan alulle yhteisiä aloitteita automaation ja digitalisaation vaikutusten kartoittamiseksi ja ennakoimiseksi, jotta säilytetään korkea työllisyysaste ja sosiaaliturva osana sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymää. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa perustamaan EU:n rautatiealan sääntelyelimen, joka tukee rautatiealan sisämarkkinoita ja kattaa myös digitaaliset näkökohdat. |
| --- | --- |

1.5

2.   Johdanto

Euroopan liikkuvuus- ja liikennejärjestelmää ollaan parhaillaan muuttamassa merkittävästi ympäristöä säästävämmäksi ja digitaalisemmaksi.

Logistiikkaketjut muuttuvat, kun uusi teknologia mahdollistaa eri liikennemuotojen digitaalisen yhdistämisen aiempaa helpommin, tarjoaa tiheämpiä datavirtoja liikenteestä ja seurannasta, tuo palvelut ja tiedot helpommin matkustajien saataville, tehostaa infrastruktuurikapasiteetin käyttöä ja parantaa aikataulusuunnittelun ennakoitavuutta.

Digitalisointi myös lisää rautatieyritysten käytettävissä olevan tiedon määrää. Tämän tiedon käyttö siten, että noudatetaan kaikilta osin yksityisyyttä ja tietojen omistusoikeutta koskevia sääntöjä, luo uusia liiketoimintamahdollisuuksia.

3.   Tarve varmistaa rautatiealan digitalisointi

3.1   
  Rautatieala osana digitaalisia sisämarkkinoita

Yhteyksien toimivuus on perusta, joka mahdollistaa Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamisen koko laajuudessaan sekä rautateiden digitalisoinnin.

Yhteyksien hyvä toimivuus on tarpeen myös, jotta voidaan tarjota luotettavaa tietoa, esimerkiksi juna-aikatauluja, lippujen saatavuustietoja, matkasuunnittelua, rahtiterminaalitietoja jne. Kuluttajien ja henkilökunnan odotukset tästä ovat suuret, koska se parantaa palvelujen ja huollon laatua.

Rautateiden digitalisoinnin jatkaminen edellyttää toimivaa yhteistyötä sekä rautatieorganisaatioiden välillä että televiestintäalan toimijoiden kanssa. Uusi 5G-verkko tarjoaa erinomaisen tilaisuuden rautateille, sillä se mahdollistaa muun muassa esineiden internetin ja paremman reaaliaikaisen tiedotuksen.

Rautatieliikenne voisi toimia perustana eurooppalaiseen digitaaliseen identiteettiin liittyvän liikkuvuusnäkökulman kehittämisessä, jos luodaan sellainen sääntely-ympäristö, joka edistää kilpailua ja innovointia ja antaa kansalaisille ja yrityksille mahdollisuuden luottaa digitaalisen teknologian kansalaisille, kuluttajille, yrityksille ja työntekijöille sekä näiden yhdistelmälle – ”e-henkilölle” – tarjoamiin etuihin sekä tiedostamaan ne (1).

3.2   
  Uudet erikoistuotteet ja tietotekniikka

ERTMS-järjestelmän käyttöönoton pitäisi olla keskeinen osa teknistä EU:n strategiaa, jotta sen tarjoamia etuja päästäisiin hyödyntämään käytännössä (esim. tekninen ja toiminnallinen yhteensovittaminen, ratakapasiteetin lisääminen, turvallisuuden ja luotettavuuden paraneminen, huoltokustannusten aleneminen jne.). Viimeisten 20 vuoden aikana alle 10 prosenttia Euroopan laajuisen liikenneverkon runkoverkosta on varustettu ERTMS-järjestelmällä. Sen käyttöönottoa olisi nopeutettava ottaen kuitenkin huomioon myös alueellisen rautatieverkon käyttömahdollisuudet.

Lisäksi asialistan kärkipäässä olisi oltava teknisen ja oikeudellisen kehyksen luominen – työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua täysin kunnioittaen – laajenevaa automaattista junanohjausta varten, tietoliikenneyhteyksien parantaminen junareiteillä (myös 5G-teknologian avulla) sekä rautatiealalle merkityksellinen digitaalinen jatkokehittely.

3.2.1   Rautatiealan sisäiset prosessit

3.2.1.1   Mahdollisuudet: infrastruktuurikapasiteetin kasvu, huolto ja ennakoiva ylläpito, kustannusten aleneminen, automaattinen junanohjaus, turvallisuus, kriisinhallinta

Valvonta-, ohjaus- ja viestintäjärjestelmistä olisi tultava joustavia, reaaliaikaisia ja älykkäitä liikenteenhallintajärjestelmiä, jotka tukevat päätöksentekoa, sen sijaan että ne pelkästään auttavat valvomaan junia ja pitämään ne turvallisen välimatkan päässä toisistaan.

Nykyisissä järjestelmissä ei hyödynnetä riittävästi uusia teknologioita ja käytäntöjä, kuten satelliittipaikannustekniikkaa, nopeita ja suurikapasiteettisia tiedonvälitys- ja puheviestintäjärjestelmiä (langaton lähiverkko, 4G/LTE, 5G) ja automaatiota sekä innovatiivisia ja reaaliaikaisia tietojen keruu-, käsittely- ja viestintäjärjestelmiä. Niiden avulla voidaan sujuvoittaa liikennettä merkittävästi ja parantaa sen kapasiteettia, vähentää vetokaluston virrankulutusta ja hiilidioksidipäästöjä, alentaa toimintakustannuksia, lisätä turvallisuutta, esim. tasoristeysten turvallisuutta yhteistoiminnallisen älyliikennejärjestelmän (C-ITS) avulla, sekä parantaa kuluttajille suunnatun tiedotuksen saatavuutta, luotettavuutta ja ymmärrettävyyttä. Sensoreita ja digitaaliteknologiaa hyödyntävä, olosuhteisiin perustuva huolto parantaa merkittävästi järjestelmän tehokkuutta, luotettavuutta ja kestokykyä sekä infrastruktuurin että liikkuvan kaluston osalta.

3.2.1.2   Uhat: turvallisuus ja kyberturvallisuus

Digitalisaatio auttaa tekemään rautatieliikenteestä tehokkaampaa ja sujuvampaa, mutta lisäksi se altistaa rautatiejärjestelmät kyberturvallisuusriskeille. Tarve laatia tehokkaita kyberturvallisuustoimenpiteitä ja luoda valmius käsitellä myös laajoja kyberhyökkäyksiä ovat merkittävä haaste koko rautatiealalle.

Kyberturvallisuussääntöjen yhdenmukainen tulkinta ja niiden vastavuoroinen tunnustaminen jäsenvaltioissa sekä sertifiointikehys ja eri alojen sertifiointijärjestelmät ”voisivat tarjota – – [digitalisaatiolle] yhteisen perustan. – – Euroopan unionin rautatievirasto – – olisi otettava mukaan prosessiin ja eräissä tapauksissa niiden tehtäväksi olisi annettava laatia kyberturvallisuusjärjestelmiä, minkä olisi tapahduttava ENISAn suostumuksella johdonmukaisuuden varmistamiseksi. Tietotekniikan turvallisuuden eurooppalaiset vähimmäisvaatimukset olisi hyväksyttävä yhteistyössä Euroopan standardointikomitean (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointijärjestön (Cenelec) ja eurooppalaisen telealan standardoimisjärjestön (ETSI) kanssa.” (2)

3.2.2   Uudet palvelut

3.2.2.1   Uudet henkilöliikenteen sovellukset: sähköinen lipunmyynti, sähköinen varausjärjestelmä, yhdistetty lipunmyynti, multimodaalinen lipunkirjoitus, liikkuminen palveluna (MaaS), digitaalialustat, digitaaliset asemat

Eräät eurooppalaiset rautatieyhtiöt ovat käynnistäneet yhdessä johtavien lipunmyyntiyritysten kanssa yhteishankkeen, jota kutsutaan täyden palvelun malliksi (Full Service Model, FSM). Tarkoituksena on tarjota parempia matkustustietoja ja helpottaa sopivan junan ja intermodaalisen matkan valitsemista sekä kattaa koko matka yhdellä lipulla. Tätä varten on tarkoitus luoda avoin, helpon käyttöönoton mahdollistava plug and play -tyyppinen tietotekniikkakehys junalippujen myynnille jakelijoiden ja rautatieliikenteen palveluntarjoajien kahdenvälisten tietotekniikkaratkaisujen sijaan.

Tässä uudessa yhteydessä liikkuminen palveluna (Mobility-as-a-Service, MaaS) kuvastaa siirtymistä itse omistetuista liikennevälineistä kohti liikkuvuusratkaisuja, joita käytetään palvelun tapaan. MaaS-mallin perusajatuksena on tarjota matkustajille heidän matkustustarpeisiinsa ja valintoihinsa pohjautuvia ovelta ovelle -liikkuvuusratkaisuja ja varmistaa mahdollisuus liikkua ja käyttää julkista liikennettä kohtuuhintaan yleishyödyllisenä palveluna. MaaS-mallissa koko liikennejärjestelmä nähdään yhtenä kokonaisuutena, jonka yksi osa on vähäpäästöinen raideliikenne.

3.2.2.1.1   
  Uusia ongelmia: tietosuoja, yksityisyys, matkustajien oikeudet

Lainsäädännöllinen vakaus on keskeisen tärkeää, jotta tarvittava muutos saadaan toteutettua lipunmyyntialalla. Asiakaslähtöinen tiedotus koko matkan kattavasta lipusta on välttämätöntä, kun otetaan huomioon junaliikenteen matkustajien oikeuksista annetussa asetuksessa vahvistetut EU:n realistiset vaatimukset.

Rautateiden tulee jatkaa saavutettavuuden parantamista kustannustehokkaasti. Turhat yritysten väliseen toimintaan sovellettavat säännökset aiheuttavat ylimääräistä byrokratiaa. Niiden sijaan olisi toimittava sopimuspohjaisesti ja tarvittaessa noudattaen tiedonvaihtoa koskevaa lainsäädäntökehystä soveltuvin osin.

3.2.2.2   Rahtiliikenne

Rautatieala antoi Rotterdamin TEN-T-päivien yhteydessä vuonna 2016 yhteisen toimialakohtaisen julkilausuman, jossa esitetään kansainvälisen rautateiden rahtiliikenteen parantamiseksi Euroopassa tarvittavat toimenpiteet. Julkilausumassa määritettiin kymmenen ensisijaista toimintakohdetta, joihin kuuluvat junien seuranta, arvoitu saapumisaika ja ERTMS:n käytännön toteuttamisen helpottaminen. Lisäksi rautatiealan eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet allekirjoittivat 2. joulukuuta 2015 rautateiden tavaraliikennettä koskevan julkilausuman, jossa ne esittivät ehdotuksensa rautateiden rahtiliikenteen parantamisesta.

Jarrujen automaattitestauksen avulla voidaan tehostaa merkittävästi junakokonaisuuksien muodostamista. Myös rahtiliikennettä koskevien kaupallisten tietojen suojelu on varmistettava.

3.3   
  Digitalisoinnin sekä tutkimuksen ja innovoinnin rahoittaminen

3.3.1   Rautateiden digitalisoinnin rahoitus: Digitaalinen Eurooppa, Verkkojen Eurooppa -väline, InvestEU, kansalliset ohjelmat

Kaikille rautatiejärjestelmän osille ja toimivan eurooppalaisen rautatieverkoston valmiiksi saattamiseen olisi taattava riittävä tuki EU:n ja jäsenvaltioiden varoista.

Verkkojen Eurooppa -välinettä on jatkettava ja kasvatettava kooltaan vuoden 2020 jälkeen. On syytä korostaa, että Verkkojen Eurooppa -välineessä tulee keskittyä digitalisaatioon eli esimerkiksi ERTMS-järjestelmän käyttöönottoon radanvarsi- ja junalaitteistoissa. ERMTS-järjestelmän käyttöönotto digitaalisine yhteenkytkentöineen Euroopan laajuisessa liikenneverkossa edellyttää yli 100 miljardin euron suuruisia investointeja. Niitä voidaan tukea ainoastaan kohdennetulla aloitteella, johon liittyy vahva EU:n talousarviossa tehtävä sitoumus ja jota täydennetään jäsenvaltioiden konkreettisella tuella ja yksityisellä pääomalla (InvestEU-ohjelma). Komitea katsoo, että tarvittavien resurssien käyttöönottamiseksi on vahvistettava komission aloitteellista roolia ja luotava asiaankuuluva sääntelykehys. Verkkojen Eurooppa II -välineellä on rahoitettava myös rajatylittäviä 5G-rautatiekäytäviä yhteyksien parantamiseksi.

3.3.2   Shift2Rail ja Shift2Rail2

EU:n tukea rautatiealan innovoinnin vauhdittamiseksi on myös lisättävä etenkin menestyksekkään Shift2Rail-yhteisyrityksen jatkamista ajatellen. Tulevan eurooppalaisen institutionaalisen kumppanuuden olisi saatava aiempaa suuremmat määrärahat ja siinä olisi voitava luottaa entistä parempaan, yksinkertaistettuun hallintojärjestelmään, jossa otetaan huomioon rautatieliikenteen harjoittajien ja näiden asiakkaiden tarpeet ja joka pystyy edistämään koko raideliikenteen innovaatioekosysteemiä kaikkialla jäsenvaltioissa. Digitaaliseen innovointiin suunnattavan tutkimusrahoituksen on sisällettävä myös asianmukaista tukea sosiaalisten vaikutusten arviointiin ja toimenpiteisiin, joilla helpotetaan oikeudenmukaista siirtymää.

4.   Tarve varmistaa siirtymän osallistavuus

4.1   
  Työntekijät

On odotettavissa, että digitaalitekniikan käyttöönotto rautatieympäristössä tuo tehokkuus- ja tuottavuushyötyjä, jotka parantavat alan kilpailukykyä ja jotka edellyttävät samalla laadullisia ja määrällisiä muutoksia rautatiealan työpaikkoihin ja työn organisointiin.

Siirtymä on jo käynnissä, ja rautatieyhtiöiden on valmisteltava ja hallittava työntekijöihin vaikuttavia muutoksia oikea-aikaisella ja osallistavalla tavalla pysyäkseen laadukkaina ja vetovoimaisina työnantajina.

Työn luonteessa ja taitojen kysynnässä tapahtuu perinpohjaisia muutoksia. ETSK korostaa, että näihin rakenteellisiin muutoksiin on tärkeää vastata edistämällä oikeudenmukaista ja sujuvaa siirtymää sekä paikkaamalla osaamisvajetta. Lisäksi edistymistä on seurattava asianmukaisesti.

Ei pidä aliarvioida rautatiealan työntekijöiden terveyteen kohdistuvia vaikutuksia, kuten henkistä kuormittavuutta, joka saattaa aiheuttaa sairauksia ja luoda jännitteitä ihmisten yksityiselämään.

Osallistavan siirtymän toteuttaminen tarkoittaa sitä, että muutosta hallitaan sosiaalisesti vastuullisella tavalla alkaen avoimesta vuoropuhelusta työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa. Vuoropuhelun avulla voidaan todennäköisesti hälventää mahdollisia digitalisaatioon liittyviä pelkoja ja varmistaa henkilöstön tarvittava sitoutuminen muutokseen.

Digitalisoinnissa olisi noudatettava erityistä varovaisuutta, jotta vältettäisiin hajottavat siirtymät ja sosiaaliset erimielisyydet. On aivan välttämätöntä, että eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet – Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto, Euroopan rautatieyhteisö ja Euroopan rataverkon haltijoiden järjestö – tapaavat EU:n rautatiealan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa ja päättävät yhteisistä hankkeista, jotta pystytään paremmin kartoittamaan ja ennakoimaan automaation ja digitalisaation vaikutuksia sekä säilyttämään korkea työllisyysaste ja sosiaaliturva osana sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymää.

EU-tason ja jäsenvaltioiden päättäjien sekä työmarkkinaosapuolten on huolehdittava koordinoinnista Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansallisen tason neuvotteluiden välillä, kun on kyse työvoimasta ja integroidun eurooppalaisen rautatiejärjestelmän digitalisaatioprosessin sosiaalisista seurauksista.

Kansallisella tasolla rautatieyhtiöiden on varhaisessa vaiheessa yhdessä työntekijöiden edustajien kanssa laadittava digitalisoinnin etenemissuunnitelma ja annettava työntekijöiden edustajille koulutusta siitä, miten digitaaliset prosessit ja niihin vaikuttavat tekijät havaitaan.

Lisäksi kansallisella tasolla on neuvoteltava työehtosopimuksia työntekijöiden edustajien kanssa seuraavista kysymyksistä:

| — | oikeus kuulluksi tulemiseen, osallistumiseen ja kollektiiviseen edustukseen ennen uuden teknologian käyttöönottoa |
| --- | --- |

—

oikeus kuulluksi tulemiseen, osallistumiseen ja kollektiiviseen edustukseen ennen uuden teknologian käyttöönottoa

| — | vaihtoehtoisten toimintojen/työn, uudelleenkoulutuksen ja pätevyyden määritteleminen ja niitä koskevat ehdot |
| --- | --- |

—

vaihtoehtoisten toimintojen/työn, uudelleenkoulutuksen ja pätevyyden määritteleminen ja niitä koskevat ehdot

| — | työterveys ja -turvallisuus, oikeus olla tavoittamattomissa, työntekijän tietosuoja (vs. jatkuva seuranta) |
| --- | --- |

—

työterveys ja -turvallisuus, oikeus olla tavoittamattomissa, työntekijän tietosuoja (vs. jatkuva seuranta)

| — | osa-aika ja/tai joustava työaika. |
| --- | --- |

—

osa-aika ja/tai joustava työaika.

Liikenneturvallisuutta sekä matkustajien ja henkilöstön turvallisuutta ei voida taata pelkästään digitaalisten ja automatisoitujen järjestelmien avulla, vaan ihmisen läsnäolo on välttämätöntä.

Tähän haasteeseen vastaamisessa tärkeintä on korostaa ammatillisia siirtymiä, joita tuetaan elinikäisellä oppimisella ja henkilöstön työllistettävyyteen kohdistuvilla investoinneilla irtisanomisten välttämiseksi. Rautatiealan kaksi suurta haastetta ovat työvoiman epätasapainoinen ikäjakauma ja rekrytointivaikeudet erityisesti nuorten ja naisten parissa. Tämän vuoksi rautatieyritysten on huolehdittava iäkkäämpien työntekijöiden kyvystä pysyä nopeasti muuttuvassa työssä, jotta varmistetaan, että ydinosaaminen siirtyy sukupolvelta toiselle, ja laajentaa rekrytointipohjaansa.

Kansallisten ja EU:n laajuisten järjestelmien näkökulmasta työvoiman epätasapainoa pystytään lieventämään tai se kyetään jopa välttämään huolehtimalla toimivasta vuoropuhelusta koulutusalan ja yritysten välillä, jotta voidaan parantaa ”tulevaisuuden työvoiman” digitaalisia taitoja työntekijöiden ja kouluttajien koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen avulla.

Kuten edellä on mainittu, kansallisilla koulutusjärjestelmillä – erityisesti ammatillisella koulutuksella – on tärkeä rooli siinä, että tulevaisuuden työvoimalla on asianmukaiset taidot. Alakohtaisten osaamisneuvostojen perustaminen on suositeltavaa.

4.2   
  Matkustajat: ikäihmiset tietotekniikkavaltaisten palvelujen käyttäjinä, vammaiset henkilöt, maaseudun asukkaat jne.

| 4.2.1 | Digitalisaatio tarjoaa yhä suurempia mahdollisuuksia liikennejärjestelmän ympäristövaikutusten pienentämiseen ja liikkuvuuden tehostamiseen. Parempien yhteyksien pitäisi myös helpottaa ”liikkuvuus palveluna” -vaihtoehtojen käyttöä ja multimodaalisuutta. Maaseutualueet voivat hyötyä näistä vain, jos niihin kohdistetaan tarvittavia investointeja. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Rautatieliikenne on palvelu, joten on tärkeää, että myös kansalaisyhteiskunta, kuluttajayhdistykset, ympäristöjärjestöt, vammaisjärjestöt, oikeudenmukaista liikkuvuutta edistävät ja ikääntyviä edustavat järjestöt voivat osallistua kumppaneina rautatiealan digitalisointiin. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | ”Jotta unionin väestöstä 25 prosentin osuuden muodostavien seniorikansalaisten taloudellinen potentiaali saataisiin hyödynnettyä, ETSK katsoo, ettei ole kasvun näkökulmasta tarkoituksenmukaista pitää heitä kehityksestä pois pudonneena väestönosana, vaan heidän kykynsä ja odotuksensa tulisi tunnustaa ja heille tulisi antaa asema digitaaliajan taloudellisina ja sosiaalisina toimijoina.” (3) |
| --- | --- |

4.2.3

5.   Euroopan datatalous

| 5.1 | Uuden tietoteknologian kehitys on helpottanut liikennetiedon keruuta ja hyödyntämistä. Datan hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla johtaa talouskasvuun, innovointiin ja merkittäviin etuihin, joista hyötyvät rautatieala, sen asiakkaat ja Euroopan talous. Näin pystytään luomaan ja kehittämään yhteentoimivia ja yhteenliitettyjä palveluja. Datan avaamiseen ja jakamiseen liittyviä eri näkökohtia on pohdittava tarkemmin, jotta saadaan luotua selkeää lisäarvoa rautatiealalle ja yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Ensin on varmistettava tiedon tallennusmuotojen yhteentoimivuus, jotta toimijat pystyvät työskentelemään yhdessä. Lisäksi olisi selvennettävä erityyppisten tietojen omistusta, saatavuutta ja käyttöä. Viranomaisten, kuluttajajärjestöjen, julkisten ja yksityisten toiminnanharjoittajien, ammattijärjestöjen, rataverkon haltijoiden ja muiden alan toimijoiden tiivis yhteistyö on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan poistaa tietojen jakamisen esteet rautateiden ekosysteemissä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Asianmukaisesta massadata-analyysista saadaan sen jälkeen tietoa suuntauksista ja kysynnästä, ja sen ansiosta pystytään suunnittelemaan liikkumista uudelleen yksilöllisemmin ja joustavammin ja auttamaan kaupunkeja tehostamaan liikkuvuutta. Liikenteen digitalisaatio ja robotisaatio edellyttävät tietojen riittävää käytettävyyttä ja saatavuutta sekä vapaata datavirtaa. Samalla on varmistettava asianmukainen tietosuoja. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK kehottaa komissiota varmistamaan kilpailun oikeudenmukaisuuden ja kuluttajien valinnanvaran tiedonsaannin osalta. Tällä hetkellä huolta herättää piirteillään kilpailu, joka on seurausta yrityksistä päästä käsiksi matkustajatietoihin. Haasteita on myös yhä enemmän julkisen liikenteen alalla, missä tiedonsaanti (esim. juna-aikataulut ja reaaliaikainen paikannus) on välttämätöntä sujuvasti toimivien multimodaalisten palvelujen luomiseksi. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Euroopan komission olisi annettava sitovaa lainsäädäntöä, jolla varmistetaan, että noudatetaan sekä reilun kilpailun sääntöjä – syrjimättä samankaltaisia palveluja tarjoavia julkisia ja yksityisiä yrityksiä – että liikennetietojen saatavuutta koskevia sääntöjä. Samalla olisi noudatettava kaikilta osin tietosuojasääntöjä. Samojen ehtojen on pädettävä julkisiin ja yksityisiin yrityksiin, ja tietojen vaihdossa ja kustannusten korvaamisen suhteen on sovellettava vastavuoroisuutta myös digitaalisten alustojen osalta (4). |
| --- | --- |

5.5

6.   Euroopan rautatieteollisuus

| 6.1 | ”Liikenteen digitalisaatio ja robotisaatio tarjoavat uusia liiketoimintamahdollisuuksia niin valmistus- kuin palvelualoilla myös pk-yrityksille, ja ne voisivat luoda kilpailuetuja EU:lle. Tätä varten ETSK kehottaa luomaan kannustavan ja mahdollistavan toimintaympäristön, johon kuuluu myös avoimuus uusille liiketoimintamalleille ja eurooppalaisten digitaalisten alustojen kehittämisen edistäminen.” (5) |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Euroopan rautatiealan järjestön UNIFEn julkaisemassa digitalisaatiota käsittelevässä asiakirjassa Digital Trends in the Rail Sector esitetään näkemyksiä siitä, miten digitaaliset muutokset auttavat saavuttamaan Euroopan rautatiealan ja rautatieteollisuuden tavoitteet – niin junamatkustajien kokemuksen parantamiseksi kuin logistiikan optimoimiseksi ja rahtikuljetuskapasiteetin lisäämiseksi. Tätä varten on nimetty viisi pääalaa:






  1) | massadata |
| --- | --- | --- |

6.2

1)

massadata

| 2) | kyberturvallisuus |
| --- | --- |

2)

kyberturvallisuus

| 3) | tekoäly |
| --- | --- |

3)

tekoäly

| 4) | uudet liikkuvuuspalvelut |
| --- | --- |

4)

uudet liikkuvuuspalvelut

| 5) | rahtilogistiikkapalvelujen digitalisointi. |
| --- | --- |

5)

rahtilogistiikkapalvelujen digitalisointi.

7.   Toimielimien roolit

7.1   
  EU:n rautatievirasto

Jotta voitaisiin kehittää yhtenäistä eurooppalaista rautatiealuetta ja jotta vältettäisiin telemaattisten sovellusten kehittäminen hajanaisesti, viraston asemaa on vahvistettu tällaisten sovellusten alalla. Tätä varten virastolle on annettu valtuudet toimia telemaattisten sovellusten järjestelmäviranomaisena, ja tässä ominaisuudessa viraston on pidettävä yllä, valvottava ja hallinnoitava kaikkia asiaankuuluvia osajärjestelmiä koskevia vaatimuksia unionin tasolla.

7.2   
  Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA)

Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) on kyberturvallisuuden asiantuntijakeskus Euroopassa. Se auttaa osaltaan varmistamaan verkko- ja tietoturvan korkean tason EU:ssa.

Virasto antaa neuvoja ja etsii ratkaisuja, ja sen toimialaan kuuluvat esimerkiksi yleiseurooppalaiset kyberturvallisuusharjoitukset, kansalliset kyberturvallisuusstrategiat, CSIRT-toimijoiden välinen yhteistyö ja valmiuksien kehittäminen, turvattujen pilvipalvelujen käyttöönottoa koskevat tutkimukset, tietosuojakysymysten käsittely, yksityisyyden suojaa parantavat tekniikat, yksityisyys uusissa tekniikoissa, sähköiset henkilökortit ja luottamuspalvelut, kyberuhkaympäristön kartoittaminen jne. ENISA ja Euroopan rautatievirasto tekevät yhteistyötä näissä kysymyksissä.

7.3   
  Rautatiealan eurooppalainen taloudellinen sääntelyviranomainen

EU:n direktiiveissä on säädetty velvollisuudesta perustaa jäsenvaltioihin sääntelyelimet, joiden tehtävänä on valvoa kilpailua rautatiemarkkinoilla. Niiden lisäksi yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luominen etenkin kansainvälisen rahti- ja matkustajaliikenteen osalta edellyttää koko Euroopan mantereen laajuisten toimien lisäämistä ja Euroopan rautatiealan sääntelyviranomaisen perustamista.

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 79

1

(2)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 86

2

(3)  ”Kasvun digitaalinen pilari: e-seniorit – 25 % Euroopan väestöstä ja heidän potentiaalinsa”, EUVL C 389, 21.10.2016, s. 28

3

(4)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 79

4

(5)  ”Liikenteen digitalisaation ja robotisaation vaikutukset EU:n toimintapolitiikan linjaamiseen” (EUVL C 345, 13.10.2017, s. 52).

5

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/30

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintaohjelman toteuttaminen niin, että ketään ei unohdeta”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 47/05)

Esittelijä: Peter SCHMIDT

Toinen esittelijä: Lutz RIBBE

| Komitean täysistunnon päätös | 21.2.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta
  oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaavat jaostot | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”
  ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 31.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 159/21/16 |

Komitean täysistunnon päätös

21.2.2019

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaavat jaostot

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen täysistunnossa

31.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

159/21/16

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | YK:n kestävän kehityksen tavoitteet luovat pohjaa kaikkien kannalta paremmalle ja kestäväpohjaisemmalle tulevaisuudelle. Keskeisellä sijalla kestävän kehityksen tavoitteissa on sitoumus, jolla varmistetaan, että siirryttäessä kestäväpohjaiseen ja selviytymiskykyiseen suuntaan noudatetaan periaatetta ”ketään ei unohdeta” ja pyritään ensisijaisesti tavoittamaan huonoimmassa asemassa olevat, sekä toteamus siitä, ettei yhtäkään tavoitetta ole saavutettu, ellei niitä ole saavutettu kaikkien kannalta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on sitä mieltä, että sosiaaliset näkökohdat tulisi ottaa huomioon täysin synergiassa ympäristöön liittyvien ja taloudellisten näkökohtien kanssa. Kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttaminen EU:ssa edellyttää, että sosiaalinen ulottuvuus yhdistetään kestävän kehityksen taloudelliseen ja ekologiseen ulottuvuuteen, käynnistetään systeeminen muutos ja päästään eroon nykyisten EU:n strategioiden siiloajattelusta. On selvää, että toimenpiteitä ja toimintapolitiikkoja määritettäessä lähtökohtana on oltava kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n moniulotteisuus. Sosiaalisiin kysymyksiin puuttuminen on ratkaisevan tärkeää toimintaohjelman täytäntöönpanon kannalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sekä sosiaaliasiat että alueellinen yhteenkuuluvuus on tähän mennessä – ympäristöön liittyvään tai taloudelliseen ulottuvuuteen verrattuna – nähty pikemminkin erillisinä politiikanaloina kuin kestävän kehityksen politiikan aidosti kiinteinä osina. Sosiaalinen ulottuvuus määrittyy kokonaisvaltaisessa kestävän kehityksen politiikassa siten, että sen avulla paitsi kehitetään perinteistä sosiaalipolitiikkaa (kuten korkeampia sosiaaliturvamaksuja) myös edistetään oikeudenmukaisuutta ja osallistumista talouselämään – ihmisten ja alueiden hyväksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Siirtyminen kestäväpohjaiseen, hiilineutraaliin ja resurssitehokkaaseen talouteen edellyttää perusteellisia muutoksia yhteiskunnassamme ja taloudessamme. Näihin muutoksiin liittyy mahdollisuuksia mutta myös riskejä. ”Ketään ei jätetä” -periaate tarkoittaa, että kaikilla yhteiskunnan jäsenillä ja etenkin muita jäljessä olevilla on todellinen mahdollisuus tarttua tilaisuuksiin ja että he ovat hyvin valmistautuneet selviytymään riskeistä. Tämä edellyttää aktiivista politiikkaa. Tässä yhteydessä heikoimmat yhteiskuntaryhmät sekä epäedullisimmassa asemassa olevat alueet on otettava erityisesti huomioon. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ”Ketään ei jätetä” -periaate tarkoittaa erityisesti sitä, että mahdollisimman monille ihmisille annetaan tilaisuus myönteiseen rooliin aktiivisina kansalaisina ja että investoinnit, uudet elämäntavat, kulutustottumukset ja kestävän kehityksen teknologiat ovat mahdollisimman laajasti kaikkien ihmisten, ryhmien ja alueiden ulottuvilla siirtymäprosessissa. Kestävään kehitykseen siirtymistä ei voi eikä sitä tule määrätä ylhäältä; se onnistuu vain, jos se perustuu laajaan tukeen ja kaikkien aktiiviseen osallistumiseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Jotta voidaan saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet ilman, että ketään jätetään jälkeen, ETSK kehottaa Euroopan komissiota, parlamenttia, neuvostoa ja jäsenvaltioita






  — | perustamaan Euroopan sosiaalisen vihreän kehityksen ohjelman osana kattavaa ”vuoteen 2050 ulottuvaa EU:n kestävän kehityksen strategiaa”, jossa on aidosti luovuttu luonnonvarojen liikakäytöstä ja jonka päätavoitteena on lisätä kansalaisten hyvinvointia. ETSK on tyytyväinen siihen, että uusi komissio aikoo käynnistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, mutta painottaa kuitenkin, että siihen tulisi sisältyä sosiaalinen ulottuvuus. |
| --- | --- | --- |

1.6

—

perustamaan Euroopan sosiaalisen vihreän kehityksen ohjelman osana kattavaa ”vuoteen 2050 ulottuvaa EU:n kestävän kehityksen strategiaa”, jossa on aidosti luovuttu luonnonvarojen liikakäytöstä ja jonka päätavoitteena on lisätä kansalaisten hyvinvointia. ETSK on tyytyväinen siihen, että uusi komissio aikoo käynnistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, mutta painottaa kuitenkin, että siihen tulisi sisältyä sosiaalinen ulottuvuus.

| — | arvioimaan järjestelmällisesti siirtymästä aiheutuvia, Euroopan väestöön (etenkin varattomiin ja heikossa asemassa oleviin ryhmiin) ja rakenteellisesti epäedullisessa asemassa oleviin alueisiin mahdollisesti kohdistuvia myönteisiä ja kielteisiä sivuvaikutuksia sekä pyrkimään parempaan ymmärrykseen sukupolvien välisistä kestävää kehitystä edistävistä ja eriarvoisuutta aiheuttavista tekijöistä. |
| --- | --- |

—

arvioimaan järjestelmällisesti siirtymästä aiheutuvia, Euroopan väestöön (etenkin varattomiin ja heikossa asemassa oleviin ryhmiin) ja rakenteellisesti epäedullisessa asemassa oleviin alueisiin mahdollisesti kohdistuvia myönteisiä ja kielteisiä sivuvaikutuksia sekä pyrkimään parempaan ymmärrykseen sukupolvien välisistä kestävää kehitystä edistävistä ja eriarvoisuutta aiheuttavista tekijöistä.

| — | perustamaan asianmukaisia hallintorakenteita ja välineitä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä Euroopan sosiaalisen vihreän kehityksen ohjelman täytäntöön panemiseksi hyödyntämällä esimerkiksi eurooppalaista ohjausjaksoa, parempaa sääntelyä ja monivuotista rahoituskehystä sekä koheesio- ja sosiaalirahastoa siirtymän vauhdittamiseksi. |
| --- | --- |

—

perustamaan asianmukaisia hallintorakenteita ja välineitä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä Euroopan sosiaalisen vihreän kehityksen ohjelman täytäntöön panemiseksi hyödyntämällä esimerkiksi eurooppalaista ohjausjaksoa, parempaa sääntelyä ja monivuotista rahoituskehystä sekä koheesio- ja sosiaalirahastoa siirtymän vauhdittamiseksi.

| — | kehittämään laajempaa ymmärrystä ”oikeudenmukaisesta siirtymästä” (hiilestä luopumisen ohella), panemaan tinkimättä täytäntöön sitä tukevan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin sekä edistämään tulonjakojärjestelmien uudistuksia (räätälöity verotus, sosiaaliturva ja kestäväpohjaiset ja sosiaaliset investoinnit), työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja sukupuolten tasa-arvoa. |
| --- | --- |

—

kehittämään laajempaa ymmärrystä ”oikeudenmukaisesta siirtymästä” (hiilestä luopumisen ohella), panemaan tinkimättä täytäntöön sitä tukevan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin sekä edistämään tulonjakojärjestelmien uudistuksia (räätälöity verotus, sosiaaliturva ja kestäväpohjaiset ja sosiaaliset investoinnit), työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja sukupuolten tasa-arvoa.

| — | varmistamaan yhtäläisen pääsyn ja yhtäläiset mahdollisuudet asianmukaiseen koulutukseen kaikille. |
| --- | --- |

—

varmistamaan yhtäläisen pääsyn ja yhtäläiset mahdollisuudet asianmukaiseen koulutukseen kaikille.

| — | poistamaan niiden kansalaisten aktiivisen osallistumisen esteet, joilla ei ole välttämätöntä sosiaalista ja rahoituspääomaa, tarvittavaa osaamista ja tietoa eikä mahdollisuuksia tarttua tilaisuuksiin. |
| --- | --- |

—

poistamaan niiden kansalaisten aktiivisen osallistumisen esteet, joilla ei ole välttämätöntä sosiaalista ja rahoituspääomaa, tarvittavaa osaamista ja tietoa eikä mahdollisuuksia tarttua tilaisuuksiin.

| — | ottamaan käyttöön toimintapolitiikkoja, jotka sekä hyödyttävät kansalaisia että suojelevat ympäristöä, esimerkkinä ilmansaastumisen torjuntaa koskevat suunnitelmat, joissa asetetaan etusijalle heikossa asemassa olevat ryhmät, ympäristöä säästävä sosiaalinen asuntopolitiikka jne. |
| --- | --- |

—

ottamaan käyttöön toimintapolitiikkoja, jotka sekä hyödyttävät kansalaisia että suojelevat ympäristöä, esimerkkinä ilmansaastumisen torjuntaa koskevat suunnitelmat, joissa asetetaan etusijalle heikossa asemassa olevat ryhmät, ympäristöä säästävä sosiaalinen asuntopolitiikka jne.

| — | edistämään yhteisö- ja yhteistyötaloutta kestävään kehitykseen siirryttäessä (esim. osaaminen, kiertotalous, energiakäänne, osuuskuntien tukeminen). |
| --- | --- |

—

edistämään yhteisö- ja yhteistyötaloutta kestävään kehitykseen siirryttäessä (esim. osaaminen, kiertotalous, energiakäänne, osuuskuntien tukeminen).

| — | tukemaan pk-yrityksiä, jotta ne selviytyvät siirtymässä ja voivat saavuttaa kestävän kilpailukyvyn siten, että osaaminen, rahoitus, innovointi ja teknologia ovat nykyistä paremmin niiden ulottuvilla. |
| --- | --- |

—

tukemaan pk-yrityksiä, jotta ne selviytyvät siirtymässä ja voivat saavuttaa kestävän kilpailukyvyn siten, että osaaminen, rahoitus, innovointi ja teknologia ovat nykyistä paremmin niiden ulottuvilla.

| — | edistämään laadukkaiden työpaikkojen luomista. |
| --- | --- |

—

edistämään laadukkaiden työpaikkojen luomista.

| — | laatimaan strategian sen varmistamiseksi, että kaupunkien ohella myös maaseutuyhteisöistä tulee entistä osallistavampia, selviytymiskykyisempiä ja kestäväpohjaisempia. |
| --- | --- |

—

laatimaan strategian sen varmistamiseksi, että kaupunkien ohella myös maaseutuyhteisöistä tulee entistä osallistavampia, selviytymiskykyisempiä ja kestäväpohjaisempia.

| — | vahvistamaan ilmastonsuojelua ja ilmastonmuutokseen sopeutumista Euroopassa aavikoitumisen sekä veden niukkuuden ja väestökadon torjumiseksi. |
| --- | --- |

—

vahvistamaan ilmastonsuojelua ja ilmastonmuutokseen sopeutumista Euroopassa aavikoitumisen sekä veden niukkuuden ja väestökadon torjumiseksi.

| — | huolehtimaan, että nuoret ja tulevat sukupolvet tulevat tarkoituksenmukaisesti kuulluiksi, ja ottamaan ne huomioon myös kestävään kehitykseen liittyvässä päätöksenteossa. |
| --- | --- |

—

huolehtimaan, että nuoret ja tulevat sukupolvet tulevat tarkoituksenmukaisesti kuulluiksi, ja ottamaan ne huomioon myös kestävään kehitykseen liittyvässä päätöksenteossa.

| — | edistämään kestävää kauppapolitiikkaa, jossa otetaan huomioon kaupankäynnin myönteiset ja kielteiset sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät ulkoiset vaikutukset. |
| --- | --- |

—

edistämään kestävää kauppapolitiikkaa, jossa otetaan huomioon kaupankäynnin myönteiset ja kielteiset sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät ulkoiset vaikutukset.

2.   Johdanto

| 2.1 | Kestävän kehityksen sosiaalinen ulottuvuus on liian pitkään jätetty liian vähälle huomiolle niin maailmanlaajuisesti kuin EU:ssa. Ympäristöön liittyvään ja taloudelliseen ulottuvuuteen verrattuna sosiaalisia kysymyksiä ja alueellista yhteenkuuluvuutta on tähän mennessä pidetty pikemminkin erillisinä politiikanaloina kuin kestävän kehityksen politiikan aidosti kiinteänä osana. Samaan aikaan Euroopassa on edelleen laajalti sosiaalista eriarvoisuutta ja alueellista epätasapainoa, ja paikoitellen ne ovat kärjistymässä. Tähän mennessä toimintapolitiikoissa on itse asiassa unohdettu ihmisiä, ryhmiä ja alueita, eikä niissä ole kunnioitettu maapallon kestävyyden rajoja eikä myöskään EU:n väestön merkittävien osien perusluonteisia sosiaalisia tarpeita. EU:ta pidetään usein vastuussa koheesio- ja sosiaalipoliittisten lupausten ja käytännön toimien välisestä kuilusta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Taloudellisten, sosiaalisten ja ekologisten haasteiden lisääntyviä myönteisiä ja kielteisiä yhteyksiä ei voi eikä tule jättää huomiotta. Viime aikojen protesteja eri puolilla Eurooppaa ei tulisi nähdä merkkinä siinä, että suuri yleisö vastustaa uudistuksia suoralta kädeltä. Ne ovat pikemminkin osoitus monien nykytilanteeseen jo tyytymättömien ihmisten peloista. Nämä ihmiset ovat nyt myös huolissaan siitä, että tulevat tarvittavat muutokset, esimerkiksi siirtyminen hiilineutraaliin talouteen, toteutetaan jälleen heidän kustannuksellaan. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tämän vuoksi uusissa kestävän kehityksen politiikan puitteissa on analysoitava nykyisten kestämättömien toimintapolitiikkojen puutteita ja luotava uusi sosiaalisen vihreän kehityksen ohjelma, jossa käytännön ratkaisuin puututaan tarkoituksenmukaisesti ihmisten pelkoihin. Taakan ja hyötyjen oikeudenmukainen jakautuminen on ensimmäinen askel pyrittäessä saavuttamaan laajin mahdollinen julkinen hyväksyntä ja tuki näille yhteiskuntapoliittisille toimille. Kun ihmiset osallistuvat siirtymään myönteisellä tavalla, alenee riski siitä, että tyytymättömyys, vastustus tai poliittinen irtisanoutuminen, esimerkiksi äänestämättömyys, lisääntyvät. On selvää, että puutteellinen osallistuminen edistää siirtymistä kohti ääriliikkeitä, populismia, rasismia ja nationalismia yhteiskunnassamme, kuten nykyisin on nähtävissä monissa EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ympäristökriisiä ei voida ratkaista ennen kuin sosiaalinen ulottuvuus otetaan huomioon, ja päinvastoin. Tarvitaan yhteiskunnallista keskustelua sen hyväksymiseksi, että sosiaalinen ulottuvuus on luokiteltava vähintään yhtä tärkeäksi kuin taloudellinen ja ympäristöön liittyvä ulottuvuus. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komitea vahvistaa, että ”ketään ei jätetä” -periaatteessa ei tule eikä voi olla kyse vain ihmisten erityisistä huolenaiheista ja heidän taloudellisesta tilanteestaan ja elinolosuhteistaan (1). Kyse on myös siitä, että kotitaloudet, yhteisöt, alueet, toimialat ja vähemmistöt tuntevat itsensä unohdetuiksi ja hylätyiksi esimerkiksi tapauksissa, joissa julkiset palvelut on lakkautettu tai ne ovat heikentyneet ja edes peruspalveluja ei ole saatavilla tai ne eivät ole kohtuuhintaisia (vaikkakaan kyse ei ole vain rahasta). Palvelujen karsiminen alkaa fyysisestä infrastruktuurista (liikenne, televiestintä ja internet) ja vaikuttaa sitten koulutukseen, sosiaali- ja terveyspalveluihin ja vapaa-ajan toimintaan sekä hallinnollisiin palveluihin, lainvalvontaviranomaisiin, poliisitoimeen jne. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ”Ketään ei jätetä” -periaate tarkoittaa ihmisten voimaannuttamista aktiivisina kansalaisina, avoimuuden maksimointia sekä ihmisten, ryhmien ja alueiden osallistamista siirtymäprosessissa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Lisäksi ”ketään ei jätetä” -periaate ulottuu tuleviin sukupolviin Brundtlandin komission raportissa (2) esitetyn kestävän kehityksen määritelmän mukaisesti. ETSK katsoo, että nykyisessä EU:n poliittisessa kehyksessä ja taloudessa jätetään huomiotta nuoret ja tulevat sukupolvet, ja pitää myönteisenä sitä, että etenkin nuoret tuovat nykyisin selkeästi esiin huolenaiheitaan, esimerkiksi Fridays for Future -liikkeen kautta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ihmisiä on kannustettava kohtaamaan tuleva siirtymäprosessi pelotta, joten poliittisten päättäjien on kaikilla tasoilla puhallettava ”ketään ei jätetä” -periaate henkiin. Siirtymä tarkoittaa muutosta – eivätkä kaikki suinkaan ole voittajia siirryttäessä kohti kestävää kehitystä. Näin ollen on yhtä lailla väärin kuin epäviisasta puhua vain molempia tai jopa kaikkia tahoja hyödyttävistä tilanteista. Vaikka yhteiskunta kokonaisuudessaan hyötyy, kustannukset ja hyödyt eivät jakaudu tasapuolisesti ilman poliittisia toimia, joilla varmistetaan, ettei ketään jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

2.8

3.   Sosiaalisen ja ekologisen eriarvoisuuden huolestuttavia suuntauksia Euroopassa

| 3.1 | Euroopassa on erittäin korkea inhimillisen kehityksen taso, ja kansalaisten elinajanodote on korkeimpia maailmassa. Euroopalla on kuitenkin vielä paljon tehtävää kestävän kehityksen sosiaalisen ulottuvuuden saavuttamisessa. Tuoreimpien saatavilla olevien Eurostatin tietojen mukaan (3) vuonna 2018 köyhyys- ja syrjäytymisriskirajalla oli 109,2 miljoonaa ihmistä eli 21,7 prosenttia EU:n väestöstä. Suurimmassa vaarassa ovat lapset ja vähemmistöryhmät. Vakavasta aineellisesta puutteesta, joka on absoluuttinen köyhyyden mittari, kärsivien ihmisten määrä on vuodesta 2008 laskenut merkittävästi 8,5 prosentista 5,8 prosenttiin EU:n väestöstä vuonna 2018 (4), mutta se on edelleen kaukana Eurooppa 2020 -tavoitteesta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Naisten osuus työllisistä on vain 67,5 prosenttia (5) verrattuna miesten 73 prosentin osuuteen (naisista, joilla on vähintään kolme lasta, vain 55 prosenttia on työllisiä, miehistä sitä vastoin 85 prosenttia) (6). Naisista 32 prosenttia tekee osa-aikatyötä (7), kun taas miehistä vain 8 prosenttia. Vuonna 2017 naisten bruttotuntipalkka oli EU:ssa keskimäärin 16 prosenttia miesten bruttotuntipalkkaa alhaisempi, mikä johtuu seuraavien seikkojen yhteisvaikutuksesta: stereotypiat, erottelu koulutuksessa ja työmarkkinoilla, miesten pääasiassa hoitamat johto- ja valvontatehtävät, pidemmät poissaolot työmarkkinoilta, palkattomat hoitovelvoitteet ja palkkasyrjintä (8). Puutteelliset (lasten)hoitopalvelut ovat edelleen pääsyynä siihen, että naiset eivät kuulu työvoimaan. Joka kolmas työmarkkinoiden ulkopuolella oleva nainen (31,7 prosenttia) ilmoitti, että työvoimaan kuulumattomuus johtui hoitovelvoitteista, kun taas työmarkkinoiden ulkopuolella olevista miehistä tämän ilmoitti syyksi vain 4,6 prosenttia. Sukupuolten välinen palkkaero kasvaa koko uran ja elinkaaren ajan ja on syynä uskomattomaan sukupuolten väliseen 39 prosentin eläke-eroon. Sukupuolten välinen köyhyyskuilu on suurin vanhimmassa ikäryhmässä (65-vuotiaat ja sitä vanhemmat) (9). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Varallisuus jakautuu vieläkin epätasaisemmin: 10 prosenttia vauraimmista kotitalouksista pitää hallussaan 50:tä prosenttia koko varallisuudesta, kun taas vähiten vaurain 40 prosentin osuus omistaa vain vähän yli 3 prosenttia (10). Tuloasteikon alapäässä olevan väestönosan (40 prosenttia koko väestöstä) osuus yhteenlasketuista ekvivalenteista käytettävissä olevista tuloista on vakiintunut alhaiselle tasolle ja oli 21,1 prosenttia vuonna 2017 (Eurostat – kestävän kehityksen tavoitteet, 2019). Tulojen jakautumisessa on EU:ssa myös suuria eroja: vuonna 2016 eniten tuloja saavan 20 prosentin väestönosan tulot olivat 5,2 kertaa korkeammat kuin tuloasteikon alapäässä olevan 20 prosentin väestönosan tulot (11). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Köyhät ovat myös köyhtyneet: Köyhyyden syvyys tai vakavuus (eli miten paljon köyhyysriskissä olevien ihmisten tulot jäävät köyhyysrajan alapuolelle) oli vuonna 2016 EU:ssa kokonaisuudessaan 25 prosenttia. Tämä tarkoittaa, että puolet köyhyysrajan alapuolella elävistä oli vähintään 25 prosenttia köyhyysriskirajan alapuolella (12). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Saatavilla olevan (osittaisen) näytön mukaan pienituloiset kotitaloudet elävät yleensä vähemmän terveellisessä ympäristössä kuin korkeampituloiset kotitaloudet ja kärsivät monista haittatekijöistä. Köyhemmillä kotitalouksilla on myös muita suurempia kohtuuhintaiseen energiaan ja liikkuvuuteen liittyviä haasteita (13). Euroopan kansalaiset eivät ole tasa-arvoisia, kun on kyse altistumisesta saasteille tai muille ympäristöriskeille (14). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EU-maiden väliset taloudelliset erot ovat ajan mittaan kaventuneet, mutta jäsenvaltioiden kesken on tuntuvia eroja (15), sillä köyhyysriskin uhkaaman väestön osuus saattaa vaihdella 32,8 prosentista (Bulgaria) 12,2 prosenttiin (Tšekki) (16). EU:n kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen osuudessa on 25,8 prosentin ero: pohjoisissa ja läntisissä maissa on korkeimmat tulot ja itäisissä ja eteläisissä maissa alhaisimmat. Jäsenvaltioiden välillä on myös merkittäviä eroja työttömyysasteessa ja vakavan aineellisen puutteen yleisyydessä (17). Köyhyysriski uhkaa kaikkiaan 64,9:ää prosenttia EU:n työttömistä, ja se vaihtelee Saksan 81,8 prosentista Puolan 51,5 prosenttiin (18). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Eriarvoisuus johtuu nykyisestä taloustilanteesta. Trickle down -teoria, jonka mukaan kasvu parantaa kaikkien asemaa, ei vastaa eurooppalaista todellisuutta: kaikki eivät nimittäin ole hyötyneet Euroopan kasvusta yhtä lailla, vaan korkeamman tulotason kotitaloudet ovat hyötyneet paljon enemmän kuin tuloasteikon alapäässä oleva 40 prosentin väestönosa. Monilla on vaikeuksia selviytyä, kun taas hyvin pieni väestön osa hyötyy eniten vauraudesta, jonka luomiseen kaikki osallistuvat. |
| --- | --- |

3.7

4.   Kestävään kehitykseen siirtymisen erilaisia vaikutuksia

| 4.1 | Siirtyminen kohti kestävää kehitystä perustuu siihen, että on välttämätöntä käsitellä luonnonvaroja huolellisemmin ja vastuullisemmin. Lisäksi on yhä enemmän näyttöä sen taloudellisesta potentiaalista. Vähähiilisten tavaroiden ja palvelujen globaalit markkinat kasvavat jo nyt nopeasti. Osa vähähiilisen talouden luomista työpaikoista on alueilla ja aloilla, joille on vuosikymmeniä investoitu liian vähän. Kiertotalouden edistäminen lisää osaltaan resurssitehokkuutta, vähentää kielteisiä ympäristövaikutuksia ja lisää työllisyyttä muun muassa siten, että toimintoja siirretään takaisin Eurooppaan ja myös jäsenvaltioiden sisällä, epäsuotuisat alueet mukaan luettuina. Äskettäin tehdyssä tutkimuksessa arvioidaan, että kiertotalouspolitiikkojen avulla aikaansaatu työllisyyden nettokasvu on noin 650 000–700 000 työpaikkaa vuoteen 2030 mennessä (19). On varmistettava, että syntyneet työpaikat ovat laadukkaita ja että ne ovat kaikkien ulottuvilla. Ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisen johdosta arvioidaan, että vuoteen 2030 mennessä EU:hun luodaan jo nyt odotettujen 12 miljoonan uuden työpaikan ohella 1,2 miljoonaa lisätyöpaikkaa. Siirtyminen saattaa lieventää käynnissä olevaa, automatisoinnista ja digitalisoinnista johtuvaa työn polarisoitumista myös siten, että etenkin rakennus- ja valmistusalalla syntyy keskipalkkaisia ja keskitason ammattitaitoa edellyttäviä työpaikkoja (20). Vaikutukset kohdistuvat kaikkiin aloihin, mutta autoteollisuuteen ja maatalouteen odotetaan kohdistuvan erityisen paljon häiriöitä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Tästä huolimatta voidaan edelleen nähdä valtavia kilpailun vääristymiä, koska markkinatalouden nykyisessä kehyksessä ei kyetä välttämään luonnonvarojen haaskausta, saastumista tai tuhoutumista. Nämä vääristymät eivät tapahdu vain ympäristön kustannuksella, vaan ne myös estävät uusien ja kestäväpohjaisten taloudellisten vaihtoehtojen nopean hyödyntämisen. Niitä on sekä Euroopassa että kansainvälisellä tasolla. Sisämarkkina- ja kauppapolitiikassa ei tule olla kilpailuetuja, joita saadaan aikaan toimimalla vastuuttomasti ihmisten hyvinvoinnin kannalta tai riistämällä luonnonvaroja. ETSK onkin tyytyväinen siihen, että Euroopan komission uusi puheenjohtaja on esimerkiksi kehottanut ottamaan käyttöön päästötullit edellyttäen, että kyseisen järjestelmän tarkoituksena on nopeuttaa siirtymistä kohti kestävää kehitystä ja saavuttaa nykyistä parempi sosiaalinen oikeudenmukaisuus. ETSK:n mielestä EU:n tulisi pyrkiä hiilen maailmanlaajuiseen hinnoitteluun, koska se olisi kestävä pitkäjänteinen ratkaisu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EU:n jäsenvaltioiden verotusjärjestelmät ovat sikäli ongelmallisia, että ne perustuvat suurelta osin työn verotukseen. Ympäristöverojen osuus vuoden 2016 kokonaisverotuloista oli vain 6,3 prosenttia, kun taas työn verotuksen osuus oli 49,8 prosenttia. Kestävän kehityksen tavoitteisiin mukautetun verouudistuksen kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla painopistettä voitaisiinkin siirtää työn verotuksesta ylenmääräisen vaurauden, kulutuksen, saastumisen tai digitalisaation verotukseen (21). Tällaisessa muutoksessa olisi otettava huomioon kasvavat tuloerot Euroopassa sekä tulotasojen ja hiilijalanjäljen välinen yhteys. Ympäristöverot on suunniteltava varmistamaan eniten kuluttavien tahojen toimintatapojen muutos ja minimoimaan tulo- ja varallisuuserojen kasvu. Esimerkiksi fossiilisille energialähteille myönnettävien tukien lakkauttaminen, hiilidioksidihinnoittelun käyttöönotto ja siitä saatavien tulojen osoittaminen julkisen liikenteen kehittämiseen voisi kaventaa tuloeroja ja saada aikaan myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vain jos Eurooppa hoitaa oman osuutensa tässä asiassa, EU voi toimia uskottavasti kestävän kehityksen globaalina johtajana. Tämä on ensinnäkin edellytys sille, että voidaan hyötyä nopeasti kasvavista tulevista markkinoista esimerkiksi kiertotalouden, vihreän teknologian, biotekniikan ja kestävän rahoituksen aloilla. Samaan aikaan sitoutuminen kestävään kehitykseen globaalilla tasolla auttaa saavuttamaan EU:n poliittisia tavoitteita muilla aloilla (kuten puuttuminen muuttoliikkeen syihin, reilu maailmankauppa ja riippuvuuden vähentäminen öljyntuottajamaista ulkopoliittisesta näkökulmasta katsoen). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Siirtyminen kohti kestävää kehitystä edellyttää kuitenkin valtavia julkisia ja yksityisiä investointeja tai suuria menoja kestokulutustavaroihin, mikä kompensoituu pitkällä aikavälillä niin kotitalouksien ja yritysten kuin kuntien, alueiden ja valtioiden tasolla. Sosiaalisen kestävyyden kannalta ratkaiseva kysymys on: kuka voi investoida tai asettaa käyttöön nämä varat? Kysymys määrittää, kuka hyötyy kartoitetuista taloudellisista eduista ja kuka ei. Sosiaalinen kestävyys on vaarassa, jos






  — | vain suuryritykset kykenevät investoimaan ja pk-yritykset eivät |
| --- | --- | --- |

4.5

—

vain suuryritykset kykenevät investoimaan ja pk-yritykset eivät

| — | startup-yrityksillä ei ole mahdollisuuksia päästä tuleville kestäväpohjaisen talouden markkinoille |
| --- | --- |

—

startup-yrityksillä ei ole mahdollisuuksia päästä tuleville kestäväpohjaisen talouden markkinoille

| — | julkisella sektorilla vain vaurailla – eikä niinkään rakenteellisesti heikoilla – alueilla on määrärahoja, joiden avulla infrastruktuuri voidaan mukauttaa kestävään kehitykseen |
| --- | --- |

—

julkisella sektorilla vain vaurailla – eikä niinkään rakenteellisesti heikoilla – alueilla on määrärahoja, joiden avulla infrastruktuuri voidaan mukauttaa kestävään kehitykseen

| — | ennen kaikkea ihmisillä, joilla on alhainen tulotaso ja vähän taloudellisia resursseja, alhainen koulutus ja vähän osaamista, heikko luottokelpoisuus, alhainen sosiaalinen pääoma ja vähäinen itseluottamus, ei ole – tai he katsovat, ettei heillä ole – todellisia mahdollisuuksia investoida tai muuttaa kulutustottumuksiaan kestävän kehityksen suuntaan. Tällaisessa skenaariossa kestävään kehitykseen siirtymisestä hyötyvät vain ne, jotka jo ovat hyvässä asemassa. Samalla sosiaalinen eriarvoisuus ja epäoikeudenmukaisuus sekä alueelliset erot lisääntyisivät. |
| --- | --- |

—

ennen kaikkea ihmisillä, joilla on alhainen tulotaso ja vähän taloudellisia resursseja, alhainen koulutus ja vähän osaamista, heikko luottokelpoisuus, alhainen sosiaalinen pääoma ja vähäinen itseluottamus, ei ole – tai he katsovat, ettei heillä ole – todellisia mahdollisuuksia investoida tai muuttaa kulutustottumuksiaan kestävän kehityksen suuntaan. Tällaisessa skenaariossa kestävään kehitykseen siirtymisestä hyötyvät vain ne, jotka jo ovat hyvässä asemassa. Samalla sosiaalinen eriarvoisuus ja epäoikeudenmukaisuus sekä alueelliset erot lisääntyisivät.

| 4.6 | Sosiaalista kestävyyttä ei määritä se, kehitetäänkö perinteistä sosiaalipolitiikkaa (kuten korkeampia sosiaaliturvamaksuja) vaan se, tarjotaanko tasavertaisempia mahdollisuuksia osallistua talouselämään. Tätä varten pk-yritysten, startup-yritysten, julkisen sektorin rakenteellisesti heikoilla alueilla ja ennen kaikkea kansalaisten (etenkin heikoimmassa asemassa olevien) on kyettävä olemaan aktiivisesti mukana siirryttäessä kohti kestävää kehitystä. Tässä yhteydessä on otettava huomioon sukupuolen, yksilöllisten valmiuksien ja iän kaltaiset lisätekijät, sillä ne saattavat kärjistää nykyistä eriarvoisuutta Euroopassa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | On myös otettava huomioon siirtymän alueellinen vaikutus. Vuoteen 2050 mennessä kaupungeissa asuu maailmanlaajuisesti 67 prosenttia ihmisistä. Euroopassa kaupungistumisasteen odotetaan saavuttavan 80 prosenttia. Kaikki kansalaiset eivät aiheuta samanlaista ympäristökuormitusta, ja tämä on otettava politiikan kehittämisessä huomioon asianmukaisella tavalla. Esimerkiksi lontoolaisten osuus Yhdistyneen kuningaskunnan keskimääräisistä päästöistä on hieman yli puolet (22). Toisaalta maaseutuväestöllä on usein merkittävä rooli ekosysteemipalvelujen tuotannossa ja säilyttämisessä. Näin ollen maaseutualueita ja pienempiä kaupunkeja sekä EU:n syrjäisimpiä alueita ei tulisi unohtaa, vaan ne olisi otettava mukaan siirtymäprosessiin. |
| --- | --- |

4.7

5.   Strategiset toiminta-alat – kohti ratkaisuja

| 5.1 | Kestävän kehityksen politiikassa käytetään yleisesti taloudellisia kannustimia, jotta voidaan edistää ympäristön kannalta suotuista käyttäytymistä ja rangaista ympäristölle haitallisesta toiminnasta. Esimerkiksi hiilidioksidihinnoittelun yhteydessä lähtökohtana on, että markkinahinnan tulisi vastata hiilidioksidipäästöjen kustannuksia. Tätä lähestymistapaa voidaan soveltaa yleistäen kaikkiin ulkoisiin ympäristökustannuksiin, jotka on sisällytettävä hintoihin. Ulkoisten kustannusten sisällyttämistä hintoihin käytetään usein, koska sen avulla voidaan odottaa huomattavaa tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja se sopii yhteen markkinatalouden periaatteiden kanssa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Euroopan komissio on onneksi ryhtynyt suhtautumaan vakavammin ulkoisten vaikutusten hintoihin sisällyttämiseen ja esimerkiksi todennut, että uusiutuvat energialähteet ovat epäedullisessa asemassa niin kauan kuin fossiilisten energialähteiden ulkoiset kustannukset eivät heijastu täysin markkinahinnoissa (23). Se on myös yrittänyt soveltaa saastuttaja maksaa -periaatetta (24) liikennealalla. Näissä lähestymistavoissa sovitetaan yhteen kestävän kehityksen ekologinen ja taloudellinen ulottuvuus, mutta niissä ei ole mukana sosiaalista ulottuvuutta. Kaikille yhteiskuntaryhmille ja sidosryhmille on tarjottava puitteet, joiden ansiosta niillä on kohtuulliset mahdollisuudet tuottaa ja kuluttaa kestäväpohjaisella tavalla. Muutoin pk-yritykset menettävät kilpailukykynsä, rakenteellisesti heikot alueet heikkenevät entisestään, ja sosiaalisesti tai henkilökohtaisesti heikossa asemassa olevilla ihmisillä on entistä vähemmän mahdollisuuksia saada osansa yhteiskunnan taloudellisesta hyvinvoinnista. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Tämän vuoksi kestävän kehityksen strategia, joka perustuu yksinomaan markkinoihin, joilla ihannetapauksessa kaikki ulkoiset kustannukset sisällytetään hintoihin, ei ole riittävä, koska se ei automaattisesti tuota kestäviä tuloksia yhteiskunnalle. Ulkoisten vaikutusten huomioon ottamisen lisäksi toimintapolitiikassa, jolla edistetään myös sosiaalista kestävyyttä, on sovellettava laaja-alaisempaa toimintamallia. On poistettava nykyiset esteet, jotka haittaavat ihmisten, yhteiskuntaryhmien, osuuskuntien, yksittäisten yritysten tai julkisen sektorin osallistumista kestävään kehitykseen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kestävään kehitykseen siirtyminen on erityisen tärkeää tietyillä aloilla, kuten elintarvikeala, liikenne, asuminen ja energia. Tämä käy erityisen hyvin ilmi kolmesta esimerkistä energia-alalta:






  — | Korkeampi hiilidioksidin hinta nostaa sähkön hintaa, ellei sitä tuoteta täysin ilman hiilidioksidipäästöjä. Näin parannetaan uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan omavaraisen sähköntuotannon houkuttavuutta, esimerkkinä aurinkoenergia (tulevaisuudessa yhä enemmän yhdistettynä sähkön varastointiin). Itse tuotetun energian käyttäminen on järkevää ympäristön ja talouden kestävyyden kannalta. Kuitenkin omassa kodissaan asuvilla tai suurempaa yritystoimintaa harjoittavilla ja riittävän laajoja (katto)pinta-aloja omistavilla on paljon paremmat mahdollisuudet hyötyä tuottamansa energian käyttämisestä. Vuokralaisten tai pienten käsiteollisuusyritysten on sitä vastoin vaikeampaa tai objektiivisesti jopa mahdotonta ryhtyä tuottajakuluttajiksi. Näin ollen ne joutuvat maksamaan sähköstä yhä enemmän, kun taas tuottajakuluttajat voivat säästää rahaa ja kompensoida investointinsa, ja tietyissä tapauksissa niitä voidaan jopa tukea veronmaksajien rahoilla. Tämä lisää sosiaalista eriarvoisuutta ja pienten yritysten kilpailuhaittoja. Myös lämmitysalalla on hyvin samankaltaisia ongelmia. |
| --- | --- | --- |

5.4

—

Korkeampi hiilidioksidin hinta nostaa sähkön hintaa, ellei sitä tuoteta täysin ilman hiilidioksidipäästöjä. Näin parannetaan uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan omavaraisen sähköntuotannon houkuttavuutta, esimerkkinä aurinkoenergia (tulevaisuudessa yhä enemmän yhdistettynä sähkön varastointiin). Itse tuotetun energian käyttäminen on järkevää ympäristön ja talouden kestävyyden kannalta. Kuitenkin omassa kodissaan asuvilla tai suurempaa yritystoimintaa harjoittavilla ja riittävän laajoja (katto)pinta-aloja omistavilla on paljon paremmat mahdollisuudet hyötyä tuottamansa energian käyttämisestä. Vuokralaisten tai pienten käsiteollisuusyritysten on sitä vastoin vaikeampaa tai objektiivisesti jopa mahdotonta ryhtyä tuottajakuluttajiksi. Näin ollen ne joutuvat maksamaan sähköstä yhä enemmän, kun taas tuottajakuluttajat voivat säästää rahaa ja kompensoida investointinsa, ja tietyissä tapauksissa niitä voidaan jopa tukea veronmaksajien rahoilla. Tämä lisää sosiaalista eriarvoisuutta ja pienten yritysten kilpailuhaittoja. Myös lämmitysalalla on hyvin samankaltaisia ongelmia.

| — | Hiilidioksidin korkeampien hintojen vuoksi myös fossiiliset polttoaineet kallistuvat. Toisin sanoen sähköauton ostokustannukset saadaan katettua nopeasti. Tämä edellyttää kuitenkin maksukykyä tai ainakin luottokelpoisuutta. Yksityishenkilöt tai jopa pienet yritykset, joiden kohdalla näin ei ole, eivät kykene ostamaan sähköautoa, ja niiden on näin ollen maksettava korkeampi hinta bensiinistä. Vaihtoehtona on ainakin suurissa kaupungeissa julkinen liikenne tai pyöräily. Monilla maaseutualueilla tämä ei kuitenkaan ole realistinen vaihtoehto. Näin ollen ongelmat ovat erilaisia kuin sähkö- tai lämmitysalalla: myös alueelliseen koheesioon kohdistuu lisäpainetta. |
| --- | --- |

—

Hiilidioksidin korkeampien hintojen vuoksi myös fossiiliset polttoaineet kallistuvat. Toisin sanoen sähköauton ostokustannukset saadaan katettua nopeasti. Tämä edellyttää kuitenkin maksukykyä tai ainakin luottokelpoisuutta. Yksityishenkilöt tai jopa pienet yritykset, joiden kohdalla näin ei ole, eivät kykene ostamaan sähköautoa, ja niiden on näin ollen maksettava korkeampi hinta bensiinistä. Vaihtoehtona on ainakin suurissa kaupungeissa julkinen liikenne tai pyöräily. Monilla maaseutualueilla tämä ei kuitenkaan ole realistinen vaihtoehto. Näin ollen ongelmat ovat erilaisia kuin sähkö- tai lämmitysalalla: myös alueelliseen koheesioon kohdistuu lisäpainetta.

| — | Kiertotalouden kehitystä voidaan loppujen lopuksi parhaiten edistää tehokkaasti siten, että tehdään raaka-aineiden kulutuksesta kalliimpaa esimerkiksi alv:n kautta tapahtuvalla ohjauksella. Raaka-aineiden käytön välttäminen tai kierrätys teollisuudessa tai kaupan alalla edellyttää kuitenkin usein myös alkuinvestointeja laitteisiin ja teknologiaan, mikä hyödyttäisi taas suuria yrityksiä pk-yrityksiin nähden. |
| --- | --- |

—

Kiertotalouden kehitystä voidaan loppujen lopuksi parhaiten edistää tehokkaasti siten, että tehdään raaka-aineiden kulutuksesta kalliimpaa esimerkiksi alv:n kautta tapahtuvalla ohjauksella. Raaka-aineiden käytön välttäminen tai kierrätys teollisuudessa tai kaupan alalla edellyttää kuitenkin usein myös alkuinvestointeja laitteisiin ja teknologiaan, mikä hyödyttäisi taas suuria yrityksiä pk-yrityksiin nähden.

| 5.5 | Nämä esimerkit osoittavat, että jos tämä on ainoa toimintamalli, sosiaalinen kestävyys kärsii, vaikka olisikin perusteltua edistää uusiutuvaa energiaa, sähköistä liikkuvuutta ja kiertotaloutta nostamalla päästöjen tai raaka-aineiden hintaa. Toimintamallia on tuettava aloitteilla, joilla puututaan nimenomaan epäedullisessa asemassa olevien markkinatoimijoiden tilanteeseen ja vähintään kompensoidaan niille koituvia haittoja. Pelkkä yksinkertainen kompensointi ei kuitenkaan usein riitä edistämään sosiaalista kestävyyttä. Joissakin tilanteissa epäedullisessa asemassa olevilla on itse asiassa oltava muita paremmat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Tässä yhteydessä osallistuminen esimerkiksi energiakäänteeseen riippuu myös valveutumisesta ja mahdollisia toimia koskevasta tietämyksestä, joten on olennaisen tärkeää auttaa kyseisiä ihmisiä parantamaan halukkuuttaan sitoutua toimiin, jotka lisäävät osallistumista kestävään kehitykseen. Muutoin hallintomenettelyjen ja byrokratian luomat esteet voivat olla entistä raskaampia. Huomiota on kiinnitettävä myös infrastruktuurin muuttamiseen. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Toinen strateginen toiminta-ala on pätevöittäminen, koulutus, ohjaus ja tukeminen. Siirtyminen kohti ilmastoneutraalia taloutta vaikuttaa merkittävästi ammattitaitotarpeisiin. On pikaisesti investoitava inhimilliseen pääomaan (koulutus, elinikäinen oppiminen), jotta nykyisille ja tuleville sukupolville voidaan antaa tarvittavat taidot vihreän ja digitaalisen teknologian alalla. Oppilaitosten ja korkeakoulujen tulisi sisällyttää kestävä kehitys opetussuunnitelmiinsa ja näin myös edistää työssäoppimista työmarkkinoilla vallitseva tilanne huomioon ottaen. Väestön osaamisen kehittäminen ja uudelleenkoulutus vaikuttavat merkittävästi siihen, että kaikki pääsevät muutokseen mukaan. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Sosiaaliset tulonsiirrot (jotka rahoitetaan esimerkiksi progressiivisella verotuksella ja innovatiivisilla veroilla, kuten finanssitransaktiovero) ovat yhtä tärkeitä. Teknologisesta muutoksesta johtuva työn luonteen muuttuminen on seuraavalla kaudella pääaiheena keskustelussa, johon kaikki työmarkkinaosapuolet osallistuvat ja jossa tarkastellaan kysymystä uusista oikeuksista, kuten riittävästä toimeentulosta kaikille. Onkin tärkeää varmistaa, että uudet mallit edistävät kestävää kehitystä eivätkä estä sitä. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Sosiaalipolitiikassa on tähän mennessä unohdettu ympäristöhaasteet. Esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastossa ei puututa ilmastonmuutokseen, ja arviolta vain 7 prosenttia määrärahoista osoitetaan vähähiiliseen ja ilmastonmuutosta kestävään talouteen uudistamalla koulutusjärjestelmiä, mukauttamalla osaamista ja pätevyyksiä, parantamalla työvoiman osaamista ja luomalla uusia työpaikkoja (25). Koska poliittiset kehykset eivät myöskään ole johdonmukaisia, kompromissit, synergiat ja rinnakkaistoimenpiteet joko puuttuvat keskustelusta tai niitä on vaikea arvioida, koska mukautettuja tietoja, välineitä tai prosesseja ei ole. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Jotta voidaan helpottaa ajattelutavan muutosta ja siirtyä jälkikäteen toteutettavien kompensointi- ja lieventämistoimien sijaan antamaan sosiaalisesti heikossa asemassa oleville ihmisille rakenteellisesti epäsuotuisilla alueilla mahdollisuus kehittää itse alhaalta ylöspäin suuntautuvia hankkeita ja luoda asteittain todellisia kestäväpohjaisia, osallistavia ja syrjimättömiä talousmalleja (26), tarvitaan seuraavia edellytyksiä:






  — | taattu kohtuullinen toimeentulo sitä tarvitseville |
| --- | --- | --- |

5.10

—

taattu kohtuullinen toimeentulo sitä tarvitseville

| — | taattu mikrorahoitustuen tai julkisten lainojen mahdollisuus niille, joilla on yksityispankkien näkökulmasta alhainen luottokelpoisuus |
| --- | --- |

—

taattu mikrorahoitustuen tai julkisten lainojen mahdollisuus niille, joilla on yksityispankkien näkökulmasta alhainen luottokelpoisuus

| — | tuki (etenkin yhteisöjen) omavaraisuudelle esimerkiksi energian, asumisen ja maatalouden aloilla, mahdollisesti erilaisten yhteisötalouden rakenteiden, etenkin osuuskuntien kautta |
| --- | --- |

—

tuki (etenkin yhteisöjen) omavaraisuudelle esimerkiksi energian, asumisen ja maatalouden aloilla, mahdollisesti erilaisten yhteisötalouden rakenteiden, etenkin osuuskuntien kautta

| — | hallinnollisten esteiden vähentäminen kyseisten toimijoiden kohdalla |
| --- | --- |

—

hallinnollisten esteiden vähentäminen kyseisten toimijoiden kohdalla

| — | oikeudellisen ja teknisen neuvonnan tarjoaminen |
| --- | --- |

—

oikeudellisen ja teknisen neuvonnan tarjoaminen

| — | infrastruktuuriin tehtävien julkisten investointien ja sosiaalisten investointien lisääminen. |
| --- | --- |

—

infrastruktuuriin tehtävien julkisten investointien ja sosiaalisten investointien lisääminen.

6.   Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin rooli kestävän kehityksen yhteydessä

| 6.1 | EU:n marraskuussa 2017 hyväksymä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari on erityisväline, jolla voidaan puuttua EU:n sosiaalisiin haasteisiin, sillä pilarissa on kyse periaatteista ja oikeuksista, jotka ovat olennaisia oikeudenmukaisille ja moitteettomasti toimiville työmarkkinoille sekä Euroopan 2000-luvun hyvinvointijärjestelmille. Pilarin tarkoituksena on antaa uusia ja vaikuttavampia oikeuksia kaikille kansalaisille 20 keskeisen periaatteen pohjalta kolmella alalla: i) yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, ii) oikeudenmukaiset työolot ja iii) sosiaalinen suojelu ja osallisuus kaikille. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano edellyttää vankkaa talousarvioperustaa ja investointeja. Yhtäältä monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi varmistettava tarvittava rahoitus, ja toisaalta sosiaalisia investointeja voidaan helpottaa viittaamalla ”kultaiseen sääntöön” (27) niiden julkisten investointien yhteydessä, joilla on sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä tavoitteita. Jäsenvaltiot ja EU voivat saada lisävaroja sosiaalisen pilarin (28) ja kestävän kehityksen tavoitteiden rahoittamiseen asianmukaisella verotuspolitiikalla, johon sisältyy tehokas veropetosten, veronkierron ja aggressiivisen verosuunnittelun torjunta. Yksityisen sektorin investoinneilla voidaan myös täydentää julkisia menoja ja investointeja joillakin aloilla, mutta niihin olisi sovellettava erityisiä ja läpinäkyviä vaatimuksia, joilla taataan riittävät sosiaaliset vaikutukset yleisen edun hyväksi (29). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Vaikka 17 kestävän kehityksen tavoitteen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 oikeuden ja periaatteen välillä on paljon yhtäläisyyksiä, yhtäkään ehdotusta ei ole vielä tehty siitä, miten voidaan luoda niiden välisiä hyödyllisiä synergioita. Tämä voitaisiin ensi kädessä toteuttaa siten, että mukautetaan sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun 14 indikaattoria vastaamaan paremmin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20:tä oikeutta ja periaatetta sekä kestävän kehityksen tavoitteita. Euroopan komission tulisi myös käynnistää strategia laajennettujen ja täsmällisempien yhteisten indikaattorien pohjalta, jotta voidaan paremmin yhdistää nämä kaksi keskeistä välinettä sosiaalisen ja ympäristökehityksen edistämiseksi siten, että vältetään epäselvät päällekkäisyydet. Verkkosivustowww.inequalityin.eu (30) on hyvä esimerkki välineestä, jolla mitataan tuloja ja ympäristöparametreja elämänlaadun indikaattoreina jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Parhaillaan käydään keskustelua siitä, miten Euroopassa voidaan panna täytäntöön käsite ”oikeudenmukainen siirtymä”. Aktiivisella työmarkkinapolitiikalla on määrä helpottaa siirtymistä etenkin vähähiilisten alojen työpaikkoihin (koulutus ja työnhakuneuvonta) ja lisätä työntekijöiden osallistumista. Lisäksi on tarkoitus edistää ympäristöpalvelumaksuja, joilla tuetaan siirtymän aikana heikossa asemassa olevia ryhmiä (31). |
| --- | --- |

6.4

Bryssel 31. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti kestäväpohjaisempaa eurooppalaista tulevaisuutta” (EUVL C 81, 2.3.2018, s. 44).

1

(2)  Brundtlandin komission raportti Our Common Future

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10163468/3-16102019-CP-EN.pdf/edc3178f-ae3e-9973-f147-b839ee522578

3

(4)  Ks. alaviite 3.

4

(5)  Ks. edellinen alaviite.

5

(6)  https://eige.europa.eu/publications/poverty-gender-and-intersecting-inequalities-in-the-eu

6

(7)  Eurostat

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/equal-pay/gender-pay-gap-situation-eu_en

8

(9)  https://www.equalpayday.be/europa/; Eurostat

9

(10)  OECD, Understanding the Socio-Economic Divide in Europe, Background Report, 2017

10

(11)  Income inequality in the EU, Eurostat, 2016.

11

(12)  "What is poverty – Poverty facts and trends", EAPN 2016.

12

(13)  30x30 Actions for a Sustainable Europe, #Think2030 Action Plan, Euroopan ympäristöpoliittinen instituutti (IEEP).

13

(14)  Euroopan ympäristökeskus (2018).

14

(15)  Eurostat 2019.

15

(16)  Ks. alaviite 3.

16

(17)  ESPAS 2019; Eurostat 2019.

17

(18)  Eurostat 2018.

18

(19)  Impacts of circular economy policies on the labour market, Cambridge Econometricsin, Trinomicsin ja ICF:n toukokuussa 2018 Euroopan komissiolle laatima raportti.

19

Impacts of circular economy policies on the labour market

(20)  ESDE 2019.

20

(21)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kestäväpohjaiset sosiaaliturvan ja sosiaalisen suojelun järjestelmät digitaaliaikakaudella” (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 7).

21

(22)  IIED.

22

(23)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 (EUVL C 200, 28.6.2014, s. 1).

23

(24)  Valkoinen kirja yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskevasta etenemissuunnitelmasta – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää (COM 2011/ 144 lopullinen).

24

(25)  Baldock, David ja Charveriat, Céline, 2018. Raportissa luvuista todetaan seuraavaa: own calculations based on Ricardo (2017). Climate mainstreaming in the EU Budget: preparing for the next MFF".

25

(2017).

(26)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Uudet kestäväpohjaiset talousmallit” (EUVL C 81, 2.3.2018, s. 57).

26

(27)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 1, kohta 1.6, EUVL C 197, 8.6.2018, s. 33, kohdat 1.8 ja 3.6, EUVL C 327, 12.11.2013, s. 11, EUVL C 227, 28.6.2018, s. 95, kohta 1.4, EUVL C 226, 16.7.2014, s. 21, EUVL C 262, 25.7.2018, s. 1, kohta 3.14 ja EUVL C 190, 5.6.2019, s. 24, kohta 1.8, ECO/498 (ks. tämän virallisen lehden sivut 113).

27

(28)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 1, kohta 1.6.

28

(29)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 1, kohta 1.5.

29

(30)  https://www.inequalityin.eu

30

(31)  ITUC mainitsee ILO:n julkaisemat suuntaviivat oikeudenmukaisen siirtymän toteuttamiseksi.

31

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/38

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n kauppa- ja investointipolitiikan merkitys pyrittäessä parantamaan unionin talouden suorituskykyä”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 47/06)

Esittelijä: Jonathan PEEL

Esittelijä: Tanja BUZEK

| Komitean täysistunnon päätös | 24.1.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta
  oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | REX |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.10.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 155/4/5 |

Komitean täysistunnon päätös

24.1.2019

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

REX

Hyväksyminen jaostossa

3.10.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

30.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

155/4/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Kauppa ja investoinnit ovat EU:lle perustavan tärkeitä varsinkin sen oman taloudellisen suorituskyvyn parantamiseen liittyvää potentiaalia silmällä pitäen. EU:ssa yksi seitsemästä työpaikasta on riippuvainen viennistä. Koska seuraavien 10–15 vuoden aikana globaalista talouden kasvusta 90 prosentin odotetaan syntyvän Euroopan ulkopuolella, EU:n on pyrittävä varmistamaan, että se pääsee hyödyntämään mahdollisimman suuren osan näistä mahdollisuuksista eikä turhaan menetä asemiaan unionin ulkopuolisista maista oleviin kilpailijoihin nähden. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | EU:n kauppa- ja investointipolitiikka on päätynyt tarkemman valvonnan ja poliittisen tutkiskelun alaiseksi kuin koskaan aikaisemmin. Merkittävät poliittiset muutokset, kuten populismin nousu, brexitin vaikutukset kauppaan ja Yhdysvaltojen nykyisen hallinnon käynnistämät teollisuustuotteiden kauppaan liittyvät toimenpiteet, ovat nostaneet esiin huolen epäreiluista kauppasopimuksista ja lisänneet poliittista epävarmuutta. Käsillä olevassa lausunnossa pohditaan, mitä EU:n tulee tehdä ”kotona” sen varmistamiseksi, että kauppa on oikeudenmukaista ja edistää sen tuottamien hyötyjen oikeudenmukaista jakautumista. Unionin on saavutettava riittävän laaja sisäinen yhteisymmärrys, jotta se voi jatkossakin neuvotella etua tuottavia ja dynaamisia kauppasopimuksia eri puolilla maailmaa. Jotta tähän päästään, sen tulee ajaa edistyksellistä kauppapolitiikkaa, jonka lähtökohtana on ympäristöön, sosiaalikysymyksiin ja kuluttajansuojaan liittyvien vaatimusten ja oikeuksien suojelu. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) muistuttaa työnsä aloittavaa Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia suosituksista, joita komitea on esittänyt viimeaikaisissa EU:n kauppa- ja investointipolitiikkaa käsittelevissä keskeisissä lausunnoissaan (1). Komitea kehottaa ottamaan ne huomioon mahdollisessa uudessa kauppapoliittisessa strategiassa. Tässä lausunnossa on tarkoitus keskittyä siihen, mitä EU:n on tehtävä pannakseen omat asiansa kuntoon samalla kun ratkotaan kaupan alan nykyisiä ristiriitoja ja huolehditaan tarvittavista takeista. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.2 | ETSK:n mielestä EU:n on ensinnäkin tärkeää varmistaa sisämarkkinoiden ja euroalueen kitkaton ja oikeudenmukainen toiminta. Viidesosa unionin kaikista vientiin liittyvistä työpaikoista (2) sijaitsee muussa jäsenvaltiossa kuin mihin viejä on sijoittautunut, mikä johtuu erityisesti toimitusketjujen laajentumisesta yli maiden rajojen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Tämän tavoitteen yhteydessä tulee huomioida hyvin monenlaisia eri politiikanaloja liikenteestä, energiasta ja palvelujen paremmasta integroinnista oikeudellisesti vankan ja sosiaaliturvaa tarjoavan kehyksen laatimiseen digitalisaation ja tekoälyn kehitystä silmällä pitäen. Samalla on pyrittävä tasapuoliseen EU-tason sääntelyyn ja toimintapolitiikkoihin, joilla edistetään sellaisten olosuhteiden syntymistä, jotka auttavat yrityksiä ottamaan johtoaseman kilpailukyvyn säilyttämistä tukevien uusien teknologioiden kehittämisessä ja soveltamisessa, sekä taattava kasvu ja säälliset työpaikat osana oikeudenmukaista siirtymää. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Tuloksekas tutkimus- ja innovointityö on keskeistä EU:n aseman vahvistamiseksi maailmassa. ETSK kehottaakin uutta komissiota pyrkimään kaikin tavoin varmistamaan, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta tulee Horisontti 2020 -ohjelman joustava ja vahva seuraaja, jonka avulla päästään tuloksiin. Koulutuksen korkeatasoisuuden sekä ammatilliseen ja täydennyskoulutukseen pääsyn varmistamiseksi tarvitaan puolestaan huomattavia ponnisteluja etenkin jäsenvaltioilta tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Myös ihmisten osaamisen edistäminen ja kehittäminen on oleellisen tärkeää. Sen sijaan, että ihmisistä yritettäisiin turhaan tehdä parempia tietokoneita, painopisteen tulee ETSK:n mielestä olla siinä, että heitä autetaan mukauttamaan taitojaan elinikäisen oppimisen kautta, siten että monikielisyyttä painotetaan yhä enemmän ja koulutusohjelmia voidaan mukauttaa joustavasti. |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.3 | Pk-yritysten tarpeet ja potentiaali on otettava huomioon kaikilla politiikanaloilla, jotta voidaan edistää niiden mahdollisuuksia saada rahoitusta ja muita resursseja sekä tukea niiden valmiuksia kehittyä. Kuten Euroopan komissio toteaa vuonna 2015 antamassaan ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossa (3), yli 600 000 pk-yritystä, jotka työllistävät yli 6 miljoonaa henkeä, vastaavat suoraan kolmanneksesta EU:n viennistä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mitä varsinaiseen kaupankäyntiin tulee, ETSK kehottaa jälleen kerran EU:ta osoittamaan maailmanlaajuista johtajuutta WTO:ta tukien ja pyrkimään siihen, että saadaan aikaan säännöt, jotka mahdollistavat edistyksellisen, oikeudenmukaisen ja kestävällä pohjalla olevan kauppapolitiikan. Unionin tulee jatkaa tiivistä yhteistyötä muiden tahojen kanssa WTO:n uudistamiseksi ja etenkin sellaisten sääntöjen laatimiseksi, joilla varmistetaan, että maat noudattavat kestävän kehityksen tavoitteita ja panevat ne täytäntöön. EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä tässä vaikutusvaltaansa ja mahdollisuuksiaan ajaa asioita WTO:n eri komiteoissa, erityisesti kun on kyse kaupan ja ihmisarvoisen työn kaltaisista uusista aiheista. Avoin ja sääntöihin perustuva kansainvälinen kauppajärjestelmä, jossa pidetään huolta tiukkojen ympäristöä, turvallisuutta ja työtä koskevien normien noudattamisesta, on olennaisen tärkeä liiketoimintamahdollisuuksien parantamiseksi ja sen takaamiseksi, että EU:n yrityksillä on kilpailijoidensa kanssa tasapuoliset edellytykset käydä kauppaa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pitää ensiarvoisen tärkeänä, että EU:n kauppa- ja investointipolitiikassa puututaan kaikkiin merkittäviin markkinoiden avaamisen seurauksiin ja hillitään kielteisiä vaikutuksia – myös sosiaalisia ja siirtymäkustannuksia – mahdollisimman paljon. Euroopan globalisaatiorahastosta on oltava monivuotisten rahoituskehysten puitteissa aina saatavissa riittävästi rahoitusta kauppaan liittyvien kielteisten vaikutusten lievittämiseksi, ja ehtoja ja kriteerejä, joilla sen käyttöä mahdollisesti rajoitetaan, tulee tarkastella uudelleen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Kun kauppaneuvottelut ovat laaja-alaisempia, ne voivat helpommin johtaa ristiriitoihin aroissa kysymyksissä. Mahdollisiin ristiriitoihin on puututtava tehokkaasti. Haasteeksi voivat muodostua korkeatasoiset normit erityisesti elintarviketurvallisuuden, kuluttajansuojan ja säällisten työehtojen ja -olojen osalta, julkisten palvelujen suojeleminen tai kestävään kauppaan liittyvien oikeuksien toteutumisen varmistaminen. Komitea on käsitellyt näitä seikkoja yksityiskohtaisesti useissa aiemmissa lausunnoissaan. ETSK korostaa jälleen, ettei mikään kauppasopimus saa rajoittaa valtioiden julkispoliittista vapautta antaa tarkoituksenmukaisina pitämiään säännöksiä. |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | Lisäksi ETSK kehottaa uutta komissiota vahvistamaan rajatylittäviä datavirtoja ja henkilötietojen suojaa koskevat horisontaaliset määräykset EU:n kauppa- ja investointisopimuksissa. |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.3 | EU:lla on ainutlaatuiset edellytykset ottaa johtorooli asianmukaisen huolellisuuden (due diligence) suhteen, ja ETSK kehottaa komissiota ehdottamaan asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä. Komitea toistaa, että kauppapolitiikan avulla on tärkeää varmistaa yritystoiminnan vastuullisuus, jotta unioni voi parantaa asemaansa maailmankaupassa ja jotta voidaan edistää kestävää kehitystä erityisesti kannustamalla yrityksiä kantamaan vastuuta yhteiskunnallisista vaikutuksistaan. Komitea kehottaa myös huolehtimaan siitä, että kauppasopimuksissa edellytetään sekä kansallisen että paikallisen tason hallinnon täysipainoista osallistumista. |
| --- | --- |

1.5.3

| 1.5.4 | ETSK katsoo, että on oleellista käydä perusteellisempaa keskustelua kaupan ja investointien roolista, jotta voidaan saada parempi käsitys niitä edistävistä tekijöistä ja niiden taloudellisista vaikutuksista. EU:n olisi keskityttävä arvioinnissa nykyistä enemmän kauppasopimusten laatunäkökohtiin, ja kansalaisyhteiskunnan ja ETSK:n tulee päästä siihen täysipainoisesti mukaan. Tarvitaan laajempaa joukkoa indikaattoreita, joita valittaessa tulee tarkastella avoimin mielin erilaisia vaihtoehtoisia malleja, ja vaikutustenarvioinnit on saatettava valmiiksi ennen neuvottelujen aloittamista. Lisäksi olisi tehtävä sopivin väliajoin kokonaisvaltaisempi selvitys kaupan maailmanlaajuisista vaikutuksista. |
| --- | --- |

1.5.4

| 1.5.5 | ETSK painottaa jälleen, että Euroopan ulkosuhdehallinnossa tulee tiedostaa kaupan merkitys nykyistä paremmin. Kaupasta on tullut yhä tärkeämpi niin geopoliittisesti kuin talousdiplomatiankin osana, mutta EU:n ja Aasian yhteyksistä hiljattain annetussa yhteisessä tiedonannossa (4) nimenomaan ei käsitelty kauppakysymyksiä. Komitea toistaa myös suosituksensa kauppapolitiikan pääosaston ja muiden pääosastojen, eritoten kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston (DEVCO) ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston (EMPL), tiiviimmästä, johdonmukaisemmasta ja avoimemmasta yhteistyöstä. |
| --- | --- |

1.5.5

| 1.6 | ETSK kehottaa käymään kansalaisyhteiskunnan kanssa nykyistä huomattavasti syvällisempää vuoropuhelua kauppa- ja investointipolitiikasta neuvottelujen kaikissa vaiheissa ja niiden jälkeenkin sekä vahvistamaan kansalaisyhteiskunnan seurantaroolia. Vuoropuhelua on kehitettävä jatkuvasti yhä suuremman avoimuuden hengessä, sillä neuvotteluista ja sopimuksista tulee varsinkin kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen ja kiertotalouteen siirtymisen johdosta entistä monimutkaisempia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toistaa lisäksi aikaisemman näkemyksensä, että maatalouden alalla sovellettavaa monenvälistä lähestymistapaa on pohdittava uudelleen ja lujitettava ja että EU:lla on lisäksi hyvät mahdollisuudet näytellä tässä johtavaa, aloitteellista roolia ja edistää ympäristönormejaan, sosiaalinormejaan ja laaja-alaisempia kestävän kehityksen normeja kestävän kehityksen tavoitteiden puitteissa. Unionin on myös vältettävä tekemästä maatalouden alalla suuria myönnytyksiä, jotka veisivät pohjaa kotimaiselta tuotannolta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK oli erityisen tyytyväinen kestävän kehityksen painottamiseen ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossa etenkin ihmisoikeuksien, sosiaalisten oikeuksien ja ympäristönsuojelun osalta sekä siihen, että kaikkiin uuden sukupolven kauppasopimuksiin sisällytetään kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut. Nämä seikat pitää nostaa keskeiselle sijalle EU:n kauppa- ja investointipolitiikkaa edistettäessä. Kyseisten sitoumusten toteuttamiseksi käytännössä on nyt ensisijaisen tärkeää huolehtia siitä, että niitä voidaan valvoa etenkin, jotta EU:n yrityksille saataisiin ulkomailla tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

1.8

| 1.8.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission tulevan puheenjohtajan äskettäiseen ilmoitukseen (5) uuden, kauppakomissaarille raportoivan kaupan valvonnasta vastaavan johtavan virkamiehen (Chief Trade Enforcement Officer) nimittämisestä. Hänen tehtävänään on seurata ja parantaa EU:n kauppasopimusten noudattamista. Komitea katsoo, että tälle uudelle, keskeiselle virkamiehelle tulee antaa laajat valtuudet sekä niitä vastaava painoarvo ja vaikutusvalta, jotta voidaan kattaa kaikki vapaakauppasopimuksissa sovitut ja erityisesti kestävään kehitykseen liittyvät sitoumukset. Tähän tulee kuulua objektiivinen päätöksentekoprosessi, joka perustuu oikea-aikaisiin ja tehokkaasti käynnistettyihin tutkimuksiin, jolla on tukenaan riittävät resurssit ja jossa tunnustetuilla sidosryhmillä on selkeä rooli sekä valitusten tekemisessä että mahdollisiin julkisiin kuulemisiin osallistumisessa. Sen lisäksi, että EP:lle ja neuvostolle raportoidaan yksityiskohtaisesti, myös ETSK:lla ja asiaankuuluvilla sisäisillä neuvoa-antavilla ryhmillä tulee olla oma roolinsa ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen on oltava jatkuvaa. |
| --- | --- |

1.8.1

| 1.8.2 | ETSK on jo aiemmin suositellut, että kaikkiin tuleviin valtuutuksiin, jotka koskevat kauppaa ja kestävää kehitystä käsitteleviä lukuja, tulee sisällyttää erityinen lauseke kestävän kehityksen tavoitteiden edistämisestä ja että myös ilmaston lämpenemisen torjunta olisi nyt Pariisin sopimuksen mukaisesti otettava huomioon kiinteänä osana EU:n arvoja. Vähähiiliseen kiertotalouteen siirtymisen on puolestaan oltava yhtenä ydinkysymyksenä kaikissa EU:n neuvotteluvaltuutuksissa. |
| --- | --- |

1.8.2

| 1.8.3 | Varsinainen siirtymä, jossa on tavoitteena EU:n talouden hiilineutraalius vuoteen 2050 mennessä, on mittava haaste. Se tulee vaikuttamaan EU:ssa ja koko maailmassa syvällisesti kauppapolitiikan kehitykseen ja kauppaa koskevat päätökset puolestaan ratkaisevasti siihen, miten siirtymä tarkkaan ottaen toteutetaan. Myös oikeudenmukaisen siirtymän varmistaminen on asetettava keskeiselle sijalle kaikessa tulevassa kauppapolitiikassa ja kaikissa kauppaneuvotteluissa ja -käytännöissä. |
| --- | --- |

1.8.3

| 1.8.4 | Kauppavirtojen kasvu lisää entisestään liikennettä, jonka kasvihuonekaasupäästöt ovat jo nyt hyvin suuret. ETSK kehottaakin käsittelemään kaikkia liikennemuotoja kestävyysajatteluun ja oikeudenmukaisuuteen keskittyvän tehostetun liikennepolitiikan puitteissa ja huolehtimaan myös siitä, että kauppa- ja liikennepolitiikan välille luodaan selkeä yhteys erityisesti kestävän kehityksen tavoitteita koskevien sitoumusten täyttämistä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

1.8.4

| 1.8.5 | ETSK toteaa lisäksi painokkaasti, että EU:n tulee kiertotalouteen siirtyessään huomioida tarkasti sille olennaisen tärkeään resurssi- ja energiaintensiiviseen teollisuuteen vaikuttavat seikat, pyrkiä ehkäisemään sekä hiili- että investointivuotoa ja tutkia kaikki mahdollisuudet toteuttaa rajoilla WTO:n sääntöjen mukaisia sopeuttamistoimia vaikutusten lievittämiseksi. |
| --- | --- |

1.8.5

2.   Tausta

| 2.1 | Kauppa ja investoinnit ovat EU:lle perustavan tärkeitä, ja unioni voi niiden avulla parantaa omaa taloudellista suorituskykyään. ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossa (6) korostetaan, että EU:ssa yli 30 miljoonaa työpaikkaa – yksi seitsemästä – on riippuvaisia EU:n ulkopuolelle suuntautuvasta viennistä ja että seuraavien 15 vuoden aikana globaalista talouden kasvusta noin 90 prosentin odotetaan syntyvän Euroopan ulkopuolella. Vaikka EU:n oman taloudellisen suorituskyvyn parantaminen kaupan avulla on tärkeää, unioni ei saa ottaa sitä riskiä, että se tukeutuisi yksinomaan vientivetoiseen malliin. Yhtä tärkeä sija tulee antaa sisäisen kysynnän vahvistamiselle julkisten ja yksityisten investointien ja kulutuksen kautta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | EU, jonka osuus maailman tuonnista ja viennistä on kuudesosa, on maailman suurin teollisuustuotteiden ja palvelujen viejä ja vastaavasti noin 80 maan suurin vientimarkkina-alue. Euroopan talouden perustan muodostavan teollisuuden osuus unionin viennistä on 80 prosenttia. Teollisuus on tärkeä yksityissektorin innovaatioiden lähde, ja se tarjoaa korkeaa ammattitaitoa vaativia työpaikkoja. Kuten ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossa todetaan, ”tuonnin osuus EU:n viennistä on kasvanut yli puolella vuodesta 1995 lähtien”. Tämä korostaa entisestään yritysten ja teollisuuden sekä dynaamisen ja ennakoivan kauppapolitiikan keskeistä merkitystä. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Viennistä riippuvaisten EU:n kotimaisten työpaikkojen lukumäärä on nyt 36 miljoonaa (7), mikä merkitsee kahden kolmasosan ja noin 1,5 biljoonan euron lisäystä vuodesta 2000. EU:n osuus maailman tavaraviennistä on pysynyt 15 prosentissa, kun taas Kiinan osuus on kasvanut ja sekä Yhdysvaltojen että Japanin osuudet ovat pienentyneet vastaavasti. Komissio korostaa, että vientitoimintaan liittyvät työpaikat ovat keskimäärin paremmin palkattuja ja että niiden osuus on merkittävä kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Toisin kuin tavarakaupassa palvelukaupan alalla saattaa esiintyä suurempia paineita alentaa palkkoja. OECD:n tuoreen raportin (8) mukaan palvelutoiminnot muodostavat suuren osan valmistusteollisuudesta ja ulkomailla tuotettava osuus tällaisista palveluista kasvaa koko ajan. Yritykset pohtivat yhä enemmän sitä, tuottaako palvelut itse vai ostaako ne ulkoisilta toimittajilta. Jos toimintoja siirretään halvemman työvoiman maihin, kysymys työpaikkojen valumisesta muualle on erityisen polttava. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Brexitistä uhkaa tulla kriittinen tekijä EU:n tulevien kauppasuhteiden ja jatkuvan tullittoman ja esteettömän kaupan kannalta. Merkittävän kauppamaan menettäminen sisämarkkinoilta voi horjuttaa EU:n kauppapolitiikkaan löydettyä tasapainoa ja muodostua mittavaksi haasteeksi, jos Yhdistynyt kuningaskunta pyrkii voimakkaasti purkamaan sääntelyä ja madaltamaan tässä yhteydessä vaatimusten ja oikeuksien tasoa. EU:n on ratkaisevan tärkeää pyrkiä torjumaan parhaansa mukaan kaikki toimet, joilla Yhdistynyt kuningaskunta mahdollisesti tavoittelee epäreiluja kilpailuedellytyksiä. EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen sopimus, jossa säilytetään korkeat vaatimukset ja oikeuksien taso, on olennaisen tärkeä. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.2 | Maailman tavarakaupan ja yhä enemmän myös palvelujen kysynnän eksponentiaalinen kasvu on monen tekijän summa. Maapallon väestömäärän ennustetaan nousevan 9–10 miljardiin vuosisadan puoliväliin mennessä. Nopean teollistumisen ja kaupungistumisen johdosta ollaan nyt ensimmäistä kertaa sellaisessa tilanteessa, että yli puolet maailman väestöstä asuu kaupungeissa, ja ihmiset ovat siellä riippuvaisempia toisistaan kuin maaseutuyhteisöissä, jotka ovat omavaraisempia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Lisäksi on arvioitu, että keskitulotasoon yltävien määrä saattaa kasvaa vuoteen 2030 mennessä jopa kahdella miljardilla ja kasvu keskittyy erityisesti Kiinaan, Intiaan, Keniaan, Chileen ja Indonesiaan. Nämä uudet keskituloiset vaativat paljon enemmän vaihtelua ja valinnanvaraa ruokansa, vaatteidensa, kulkuneuvojensa ja muiden kulutustavaroidensa suhteen ja pystyvät (monet ensimmäistä kertaa elämässään) maksamaan niistä. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Markkinoiden laajentuminen ei kuitenkaan ole ainoa syy kauppavirtojen kasvuun. Monikansalliset yritykset ovat nykymaailmassa järjestäneet toimintansa yhä enemmän maailmanlaajuisten arvoketjujen varaan. OECD on kuvaillut tällaisia strategioita koskevissa analyyseissaan (9), miten verostrategiat, mittakaava (yritysten keskittyminen on kiihtymässä), teknologinen asiantuntemus ja toimintojen monipuolistaminen ovat keskeisiä maailmankauppaa edistäviä tekijöitä. Lisäksi talouden digitalisaatio häivyttää perinteisiä rajoja. Monikansalliset yritykset toimivat myös yhä enemmän muiden kuin osakkuusperusteisten suhteiden pohjalta (strateginen kumppanuus, ulkoistaminen). Konsernit ovat näin ollen rakenteeltaan monimutkaisempia kuin koskaan ennen, ja liiketoimintakäytännöt ovat muuttumassa. Kauppa- ja investointipolitiikkoja saattaa olla tarpeen mukauttaa tämän johdosta. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.3 | EU:n vientitoimijoilla on merkittäviä mahdollisuuksia etenkin lisäarvoa sisältävien tai markkinoiden huippua olevien tavaroiden ja palvelujen tuotantoon liittyvien EU:n vahvuuksien ansiosta ja koska EU:lla on jo noin 70 voimassa olevaa sopimusta etuuskohtelukaupasta viidessä maanosassa ja merkittäviä muita neuvotteluja käynnissä. Vaihtoehtona on seurata, kun kilpailevat vientitoimijat muista teollisuusmaista tai varsinkin nopeasti kehittyvän talouden maista vievät nämä mahdollisuudet. Tärkeitä tähän liittyviä viimeaikaisia tapahtumia ovat muun muassa Tyynenmeren kumppanuuden (TPP) uudistaminen ja muut merkittävät kauppaneuvottelut Aasian ja Tyynenmeren alueella. |
| --- | --- |

2.3

3.   Keskeiset taustatekijät, jotka tukevat EU:n kauppaan perustuvaa vaurautta

| 3.1 | Sisämarkkinoiden merkitys EU:n kaupalle näkyy siinä, miten vaikutukset ulottuvat yli maiden rajojen: viidesosa vientiin tukeutuvista työpaikoista sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa. Esimerkiksi Saksan vienti pitää yllä 6,8:aa miljoonaa työpaikkaa Saksassa ja lisäksi 1,6:ta miljoonaa työpaikkaa muualla EU:ssa. Tämä johtuu ennen kaikkea pitkien toimitusketjujen yleistymisestä, ei ainoastaan Euroopassa vaan ympäri maailmaa, minkä myötä keskeneräisiä tuotteita saatetaan liikutella rajojen yli useita kertoja, erityisesti autoteollisuudessa. Brexit on tuonut tämän korostetusti esille: Yhdistyneessä kuningaskunnassa 650 000 työpaikkaa on sidoksissa muista jäsenvaltioista EU:n ulkopuolelle suuntautuvaan vientiin. Komission esittämien lukujen (10) mukaan suurimpia hyötyjämaita ovat Tšekki, Slovakia ja Puola. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Sisämarkkinoiden ja euroalueen kitkaton ja oikeudenmukainen toiminta on näin ollen tärkeää vientiin liittyvien työpaikkojen säilymisen ja lisääntymisen kannalta. Sisämarkkinoiden ja euroalueen jatkuva yhdentäminen – energia ja liikennejärjestelmän sujuvuuden varmistaminen mukaan lukien – on edelleen aivan olennaista. Tätä varten tulee myös edistää työntekijöiden oikeudenmukaista liikkuvuutta. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Myös palvelujen ja datavirtojen paremmalla integroinnilla on ratkaiseva merkitys, semminkin kun sisämarkkinat digitalisoituvat yhä enemmän. Dataan liittyvissä asioissa tulee noudattaa kaikilta osin EU:n tietosuojasäännöksiä. Terve digitaalinen ekosysteemi edellyttää lisäksi sellaista toimintapolitiikkaa, jonka puitteissa data voi palvella yleistä etua ja sen pohjalta voidaan kehittää yleishyödyllisiä digitaalisia palveluja. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ETSK edellyttää WTO:n uudistamista käsittelevässä lausunnossaan, että ”laadittaessa uusia monenvälisiä aloitteita datavirroista noudatetaan kaikilta osin EU:n horisontaalisia säännöksiä rajatylittävistä datavirroista ja tietosuojasta EU:n kauppa- ja investointisopimuksissa” (11), ja kehottaa uutta komissiota vahvistamaan, että kyse on keskeisestä sitoumuksesta, josta ei tingitä. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.2 | Digitalisaation ja tekoälyn nopea kehitys muuttaa yhteiskuntaa radikaalisti yhdessä väestörakenteen muutosten ja vähähiiliseen kiertotalouteen siirtymisen kanssa. Yritykset ovat johtoroolissa innovaatioiden ja uusien teknologioiden toteuttajina, kun taas hallintovallan tehtävänä on luoda lainsäädäntöpuitteet oikeudenmukaiselle siirtymälle ja määritellä tekoälyä koskevien sitovien eettisten sääntöjen perusperiaatteet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Teollisuuden johtama tutkimus- ja innovointityö – tukenaan korkeatasoinen koulutus ja yrittäjyys – ovat olennaisen tärkeitä, jotta EU voi säilyttää asemansa kehityksen eturintamassa. Tulevan komission ensisijaisiin tavoitteisiin pitää kuulua sen varmistaminen, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta tulee Horisontti 2020 -ohjelman vahva seuraaja, jonka avulla päästään tuloksiin. Unionin on lisäksi autettava yrityksiä kohentamaan sisäistä ja myös kansainvälistä kilpailukykyään sekä kehittämään ja soveltamaan uutta teknologiaa. Innovointia edistävät niin ikään pilottihankkeet sekä julkisen ja yksityisen sektorin ja tiedeyhteisön yhteistyö. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Teknologian muutokset ja kehitys edellyttävät ripeitä muutoksia osaamiseen aloilla, joilla osaamisvajetta syntyy nopeasti ja yllättäen, useimmiten kuitenkin teknisillä, erityisesti STEM-aloilla (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Ihmisten osaamisen sekä yhä laajemman monikielisyyden edistäminen ja kehittäminen on yhtä tärkeää kuin se, että korostetaan nykyistä enemmän ammatilliseen koulutukseen, uudelleenkoulutukseen ja elinikäisen oppimisen piiriin pääsyä. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Jotta osaamisvajetta voidaan pienentää, koulutusjärjestelmien on oltava riittävän joustavia ja kyettävä vastaamaan ripeästi tuleviin tarpeisiin. Tämä edellyttääkin jäsenvaltioilta mittavia toimia, ja myös työmarkkinaosapuolten on omaksuttava tässä keskeinen rooli. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.3 | Koska syntymässä on erilaisia ja uudenlaisia työn muotoja, on erittäin tärkeää edistää sujuvaa siirtymistä koulutuksesta työelämään ja työpaikoista ja tehtävistä toiseen sekä luoda otolliset edellytykset itsenäiselle ammatinharjoittamiselle ja yrittämiselle. Työelämän muutosten tueksi tarvitaan sosiaaliturvan tarjoavia, joustavia ja toimivia työmarkkinoita sekä tuloksiin tähtäävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kilpailu on yritystoiminnan kehittämisen tärkeimpiä moottoreita. EU:n kauppapolitiikan ja -sääntelyn on soveltamisalojensa rajoissa tarjottava yrityksille suotuisat olosuhteet, jotka edesauttavat korkeatasoisten työelämän normien mukaisten kunnollisten työpaikkojen ylläpitämistä kilpailtaessa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Tällaisen sääntelyn tulee olla tarkoituksenmukaista ja edistää myönteistä yrittäjähenkeä ja -kulttuuria, jotka houkuttelevat myös nuoria ja erityisesti naisia. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | ETSK panee merkille OECD:n ja IMF:n raportit (12), joiden mukaan keskittymiskehitys vahvistuu eri toimialoilla sekä valmistusteollisuudessa että muiden kuin rahoituspalveluiden alalla. Tarvitaan lisää tutkimusta, jotta markkinoiden keskittymisen taustalla olevat tekijät saataisiin selville. Tältä pohjalta saattaa olla perusteltua tarkastella uudelleen kilpailua ja kansainvälistä kauppaa koskevia politiikkoja. Kauppapoliittinen ohjelma ei saa varsinkaan tältä osin jarruttaa toimintapolitiikkoja, joilla pyritään antamaan pk-yrityksille paremmat mahdollisuudet päästä markkinoille toteuttamalla muun muassa kunnianhimoista EU:n teollisuuspolitiikkaa – erityisesti digitaalialalla. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EU:n pitää tarjota toimintaympäristö, joka tukee yksityisiä ja julkisia investointeja. Tämä edellyttää vakautta ja ennustettavuutta, vakaata makrotaloudellista ympäristöä, vahvaa teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa sekä vastuullista finanssipolitiikkaa. Verojärjestelmän tulee olla oikeudenmukainen ja osaltaan rohkaista innovointiin, yrittäjyyteen, kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Samaan aikaan EU:n kauppa- ja investointipolitiikan yhteydessä on pysyttävä valppaana sen varalta, että investointeja tehtäisiin petostarkoituksessa tai verojen kiertämiseksi. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Suorat ulkomaiset investoinnit ovat tärkeitä, kun yritykset sijoittavat yhä enemmän tuotantoaan lähelle lopullisia markkina-alueitaan, mikä voi muun muassa auttaa niitä kilpailukyvyn ylläpitämisessä. ETSK on myös ilmaissut (13) suhtautuvansa myönteisesti kaupan suojatoimia koskevaan EU:n asetukseen, joka liittyy viimeaikaisiin askeliin kohti EU:hun suuntautuvien investointien seurantaa. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Tästä huolimatta OECD:n vuoden 2018 vuosikertomus suoria ulkomaisia investointeja koskevista tilastoista osoittaa tällaisten investointien vähentyneen maailmanlaajuisesti 27 prosentilla Yhdysvaltojen verouudistuksen jälkeen. Osassa EU-maita (Luxemburg, Alankomaat) pudotus on ollut huimaa. Olisikin pidettävä erityisesti huolta siitä, että reaalitalouteen kytkeytyvien ja toisaalta petostarkoituksessa ja verojen kiertämiseksi tehtävien suorien ulkomaisten investointien välillä tehdään ero. EU:n on torjuttava viimeksi mainittuja kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.5 | ”Kaikkien kauppa” -tiedonannon sanoin: ”Yli 600 000 pk-yritystä, jotka työllistävät yli 6 miljoonaa henkeä, vie tavaroita suoraan EU:n ulkopuolelle, ja niiden osuus EU:n viennistä on yksi kolmasosa.” (14) Lisäksi paljon useammat vievät palveluita tai toimivat suurempien yritysten tavarantoimittajina. |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | ETSK on todennut erityisesti pitävänsä tervetulleena ”[sitoutumista] pienyritysten ongelmien käsittelemiseen, koska pienyritykset kohtaavat suuria esteitä uusille markkinoille pyrkiessään”. Pk-yrityksiä koskevia määräyksiä on luvattu sisällyttää tulevaisuudessa kaikkiin neuvotteluihin. Samoin on tarkoitus seurata säännöllisesti pk-yritysten tietyillä markkinoilla kohtaamia esteitä. Tähän liittyy myös komitean lausunto aiheesta ”TTIP ja sen vaikutukset pk-yrityksiin” (15). |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Pk-yritysten tarpeet ja mahdollisuudet on otettava huomioon kaikilla politiikanaloilla, jotta voidaan edistää niiden mahdollisuuksia saada rahoitusta ja muita resursseja sekä tukea niiden valmiuksia kehittyä, sillä erilaisilla yrityksillä on erilaisia tarpeita ja pk-yritysten toimintaympäristö on omanlaisensa (esim. maaseutu ja syrjäiset alueet). |
| --- | --- |

3.5.2

4.   Kauppaan liittyvien ristiriitojen ratkaiseminen

| 4.1 | EU sai Lissabonin sopimuksen myötä investointeja koskevaa uutta toimivaltaa, ja sopimus velvoittaa sen ottamaan sekä kaupan että investointien alan toimissa huomioon muita keskeisiä aloja, erityisesti kehitykseen liittyvät kysymykset. Komitea on edelleenkin huolissaan siitä, etteivät komission eri pääosastot – esimerkiksi DEVCO ja EMPL – vaihda keskenään riittävästi tietoja kaupan vaikutuksista. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Korean-sopimuksen myötä aloitettujen uuden sukupolven kauppasopimusten lisäksi komissio on pyrkinyt myös neuvottelemaan laaja-alaisempia vapaakauppasopimuksia sekä itäisten kumppanimaiden että edistyneempien kauppakumppaneiden kanssa. Esimerkkinä voidaan mainita Japanin-sopimus sekä etenkin Kanadan kanssa tehty laaja-alainen talous- ja kauppasopimus (CETA), jolla ei vain poisteta tulleja vaan jossa käsitellään monenlaisia näkökohtia palveluja koskevista säännöistä ja tullien ulkopuolisten kaupan esteiden poistamisesta aina investointien, kilpailun ja sääntely-yhteistyön kaltaisiin muihin kauppaan liittyviin näkökohtiin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | ETSK pitää tämän kehityksen vuoksi tulevaisuuteen suuntautuvan edistyksellisen kauppapoliittisen ohjelman jatkuvaa kehittämistä kiireellisempänä kuin koskaan. Mainitunlaiset laaja-alaiset kauppaneuvottelut voivat helpommin johtaa ristiriitoihin sellaisissa aroissa kysymyksissä kuin korkeatasoisten normien ylläpitäminen erityisesti elintarviketurvallisuuden, kuluttajansuojan ja säällisten työehtojen ja -olojen osalta, julkisten palvelujen suojeleminen tai kestävään kauppapolitiikkaan liittyvien oikeuksien toteutumisen varmistaminen. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Koska uuden sukupolven sopimuksissa on kyse paljon muustakin kuin vain perinteisistä tullinalennuksista ja ne sisältävät määräyksiä siitä, että valtiovallan toimet eivät saa haitata kauppaa, huolenaiheeksi nousevat tästä julkispolitiikan harjoittamiseen aiheutuvat rajoitukset. Valtioilla on paitsi oikeus antaa tarkoituksenmukaisina pitämiään säännöksiä myös velvollisuus tehdä niin yleisen edun nimissä. ETSK korostaa, että kauppasopimukset eivät saa millään tavalla estää tätä. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | ETSK on todennut (16), että EU:n kauppapolitiikan ”arviointiin vaikuttaa se, pystyykö komissio osoittamaan, etteivät kauppasopimukset johda ympäristön ja työelämän normien tai muiden normien heikkenemiseen. Niissä pitäisi pikemminkin pyrkiä tällaisten normien parantamiseen.” |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.3 | Avoin ja sääntöihin perustuva kansainvälinen kauppa on olennaisen tärkeä asia liiketoimintamahdollisuuksien parantamiseksi ja sen takaamiseksi, että yrityksillä on ulkomaisten kilpailijoiden kanssa tasapuoliset toimintaedellytykset. EU:n on tuettava sellaisten WTO:n sääntöjen aikaansaamista, jotka edistävät oikeudenmukaista kauppaa, jolla varmistetaan kestävän kehityksen tavoitteiden noudattaminen. Sen tulee myös osoittaa maailmanlaajuista johtajuutta sekä protektionismin ja kaupan häiriöiden torjunnassa että edistyksellisen ja kestävällä pohjalla olevan kauppapolitiikan edistämisessä. Unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä tässä vaikutusvaltaansa ja mahdollisuuksiaan ajaa asioita WTO:n eri komiteoissa, erityisesti kun on kyse kaupan ja ihmisarvoisen työn kaltaisista uusista aiheista. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kauppa on yksi tarkimmin arvioiduista poliittisista prosesseista komissiossa. Jotta kaupan ja investointien roolista voitaisiin käydä laajempaa poliittista keskustelua, tarvitaan kuitenkin lisäanalyyseja, joiden pohjalta voidaan saada parempi käsitys kauppaa edistävistä tekijöistä ja kaupankäynnin taloudellisista vaikutuksista sekä panoksesta, joka siitä voidaan saada kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | EU:n arviointitoimien on oltava tässä keskeisellä sijalla. Kauppapolitiikan pääosasto arvioi tärkeimpien kaupan alan aloitteiden vaikutusta monin eri keinoin, joihin kuuluvat vaikutusarvioinnit ja kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointi, neuvottelujen tulosten arviointi talouden näkökulmasta sekä jälkiarvioinnit. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Menetelmä- ja aikataulukysymykset ovat ratkaisevan tärkeitä, ja niitä olisi pohdittava uudelleen. Käytössä olevaa numeerista yleisen tasapainon mallia olisi arvioitava uudelleen vertaillen sitä vaihtoehtoisiin malleihin, ja siinä pitäisi hyödyntää laajempaa joukkoa indikaattoreita, joilla mitataan vaikutuksia ihmisoikeuksiin, työntekijöiden oikeuksiin, ilmastonmuutokseen, luonnon monimuotoisuuteen, kuluttajiin ja suoriin ulkomaisiin investointeihin. Pelkkä kauppasopimuksellisen ja kauppasopimuksettoman tilanteen vertailu ei kuitenkaan riitä etenkään kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien neuvotteluvaihtoehtojen laadulliseen arviointiin. Vaikutusarvioinnit ja kestävään kehitykseen liittyvien vaikutusten arviointi on suoritettava ajoissa, jotta neuvottelijat voivat hyödyntää niiden antia ja ne voidaan ottaa huomioon ennen neuvotteluja ja niiden aikana, sen sijaan että arviot esitettäisiin neuvottelujen jo päätyttyä. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Kuten ETSK on suosittanut aiemmin lausunnossaan ”Kaupan ja investointien keskeinen rooli kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja täytäntöönpanossa” (17), EU:n kauppapolitiikan arvioinnissa olisi nostettava keskeiseksi kysymys kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumisen edistämisestä. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | ETSK pitää hyödyllisenä kuulla kansalaisyhteiskuntaa kestävään kehitykseen liittyviä vaikutuksia arvioitaessa ja suosittaa kuulemisen laajentamista siten, että se kattaa myös toimeksiannon laadinnan varhaisvaiheen. Komissiossa toimivan arvioinnin ohjausryhmän sisäistä työskentelyä voitaisiin edelleen parantaa kutsumalla mukaan myös kansalaisyhteiskunnan edustajia. Neuvonantajien tulee olla riittävän itsenäisiä ja asiantuntevia erityisesti ihmisoikeuksiin ja ympäristöön liittyvissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Työmarkkinoiden osalta tarvitaan yksityiskohtaisempaa analyysia mahdollisista syrjäyttämisvaikutuksista, palkkojen kehityksestä ja työsuhdeturvasta. Taloudellisia vaikutuksia tarkasteltaessa olisi kiinnitettävä huomiota EU:n lisäksi myös siihen, missä määrin kauppa ja investoinnit antavat heikommin kehittyneille maille mahdollisuuksia parantaa tuottavuuttaan ja lisätä innovointia. Kaupan maailmanlaajuisista vaikutuksista olisi myös tehtävä sopivin väliajoin kokonaisvaltainen selvitys. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Kaupasta on tullut yhä tärkeämpi niin geopoliittisesti kuin talousdiplomatiankin osana. Euroopan ulkosuhdehallinnossa tulee tämän vuoksi tiedostaa kaupan merkitys nykyistä paremmin – EU:n ja Aasian yhteyksistä hiljattain annetussa yhteisessä tiedonannossa (18) nimenomaan ei käsitelty kauppakysymyksiä. |
| --- | --- |

4.4.6

| 4.5 | Yhdysvaltojen kanssa transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta (TTIP) käydyissä neuvotteluissa tuotiin ensimmäisenä esiin monia laajahkoja yleisiä ja kansalaisyhteiskunnan havaitsemia huolia, mutta kyse oli yleisluonteisista seikoista. Komissio pyrki kauppaneuvotteluissa poliittisiin sitoumuksiin, jotka estäisivät kaupan tai investointien edistämisen suojelun tason kustannuksella tai joilla huolehdittaisiin takuista esim. erityisten vapautusten ja varaumien muodossa tai määräämällä erityislausekkeissa valtion monopoleista tai sijoittajien perusteettomien kanteiden nopeasta hylkäämisestä. ETSK pyrki kuitenkin ja pyrkii edelleen siihen, että useista erittäin arkaluonteisista seikoista saataisiin lisäselvityksiä ja takeita. |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | Julkisten palvelujen joutumista kauppasopimuksen myötä alttiiksi markkinoiden vapauttamisen ja erityislausekkeiden (uusien rajoitusten asettamiskielto ja salpalausekkeet) vaikutuksille pidetään keskeisenä huolena. Tällaisilla lausekkeilla rajoitetaan osapuolten mahdollisuuksia ottaa tulevaisuudessa käyttöön markkinoillepääsyä koskevia rajoituksia ja toteuttaa syrjiviä toimenpiteitä. Komitea on ilmaissut jo aiemmin tyytyväisyytensä siihen, että ”komissio ilmoittaa pyrkivänsä ETSK:n, Euroopan parlamentin ja laajemman kansalaisyhteiskunnan esittämien kannanottojen mukaisesti suojelemaan julkisia palveluja vapaakauppasopimuksissa”, mutta korostanut, että niitä voidaan suojata parhaiten ”käyttämällä positiivista luetteloa sekä markkinoille pääsyä että kansallista kohtelua koskien” (19). |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Koska hallitus voi vaihtua koska tahansa ja tämän seurauksena myös julkisia palveluja koskeva politiikka, kaikki kauppasopimuksen puitteissa aikaisemmin tehdyt avaamiset voivat ”lukittua”. Taaksepäin ei voida palata. Salpaamiseen ja uusien rajoitusten asettamiskieltoon liittyvät avaamislausekkeet voivatkin uhata erityisesti julkisia palveluja, kun otetaan huomioon niiden kapeasti ja monitulkintaisesti määritelty soveltamisala. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Julkispolitiikan harjoittamismahdollisuuksien säilyttäminen on ensiarvoisen tärkeää myös silloin, kun julkiset hankinnat otetaan kauppasopimusten piiriin. ETSK on siksi pitänyt tärkeänä korostaa seuraavaa: ”On säilytettävä hankintayksiköiden valtuudet käyttää hankintoja koskevissa tarjouspyynnöissä ekologisia, sosiaalisia ja työelämään liittyviä valintaperusteita, kuten velvoite noudattaa työehtosopimuksia.” (20) |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.6 | Sijoitussuojasta ETSK on todennut: ”Jotta voidaan taata osapuolen oikeus antaa vapaasti säännöksiä yleisen edun nimissä ja se, että tämä oikeus menee sijoittajansuojan edelle, tarvitaan menettelytakeita sellaisia kanteita vastaan, jotka kohdistuvat yleisen edun nimissä annettuun kansalliseen lainsäädäntöön.” (21) Lausunnossaan aiheesta ”Monenvälinen investointituomioistuin” komitea toteaa, että ”riittävät takeet voidaan saada vain sisällyttämällä sopimukseen yleistä etua koskeva poikkeus” ja ”[takaamalla] asianmukaisesti, ettei poikkeusta käytetä väärin protektionistisiin tarkoituksiin”. Aiheesta ”ETSK:n kanta TTIP-neuvottelujen tiettyihin avainkysymyksiin” antamansa lausunnon laajemmassa kontekstissa komitea kehotti mainitsemaan sopimuksessa nimenomaisesti ”työehtosopimukset, myös kolmikanta- ja/tai yleissitovat (kaikkia koskevat) sopimukset, jotta niiden ei voida tulkita loukkaavan sijoittajan oikeutettuja odotuksia” (22). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Vaikka maatalous ja kauppa ovat kuuluneet EU:n toimivaltuuksiin yli 40 vuoden ajan, on näiden keskeisten intressien välillä ollut toisinaan puutteita viestinnässä tai yhteisessä pohdinnassa. Unionin on myös vältettävä kiusausta tehdä maatalouden alalla suuria myönnytyksiä, jotka veisivät pohjaa kotimaiselta tuotannolta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | ETSK korostaa lausunnossaan aiheesta ”Maatalouden rooli kauppaneuvotteluissa” (23), että kahdenvälisillä sopimuksilla olisi pyrittävä lopettamaan kahdentyyppisten sääntöjen soveltaminen maataloustuotteiden kaupassa kumppanimaissa, erityisesti terveys- ja kasvinsuojelusopimusten ja kaupan teknisiä esteitä koskevien sopimusten yhteydessä. EU haluaa myös edistää ympäristönormejaan, sosiaalinormejaan ja laaja-alaisempia kestävän kehityksen normeja kestävän kehityksen tavoitteiden puitteissa. Unionin (ja muiden tahojen) tulee tehdä tässä yhteydessä tinkimätön sitoumus auttaa kehitysmaita saavuttamaan nämä normit, esimerkkinä apu vaatimukset täyttävän eläinlääkintäjärjestelmän kehittämiseksi, missä elintarviketurvallisuusnormit näyttelevät ratkaisevaa osaa. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Maatalouskaupan alalla sovellettavaa monenvälistä lähestymistapaa on pohdittava uudelleen ja lujitettava. ”Doha” on WTO:n lanseeraama kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden kauppaa koskevan vuoropuhelun malli, joka tulee säilyttää ja jota pitää kehittää kunnioittaen samalla periaatetta, jonka mukaan ruokasuvereniteetti on kaikkien oikeus. Samassa lausunnossa korostetaan, että EU:lla on hyvät mahdollisuudet näytellä johtavaa, aloitteellista roolia uudenlaisen, tasapainoisen toimintamallin edistäjänä ennen kaikkea siksi, että eräät nopeasti kehittyvät taloudet eivät juurikaan näe vaivaa auttaakseen muita, toistaiseksi heikommin kehittyneitä maita. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.8 | ETSK toteaa WTO:n uudistamista käsittelevässä lausunnossaan pitävänsä ”olennaisen tärkeänä, että EU:n perussopimuksissa vahvistettu ennalta varautumisen periaate turvataan myös monenvälisellä tasolla ja että sille annetaan täysi oikeudellinen tunnustus, jotta voidaan varmistaa suojelun korkea taso ennakoivalla päätöksenteolla, jos ihmisten terveyteen tai ympäristöön kohdistuu riski. Koska periaate on niin tärkeä, EU:n tulisi nostaa se offensiiviseksi intressiksi kaikissa kauppaneuvotteluissaan.” (24) |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossa mainitaan erikseen tarve varmistaa, että kuluttajat voivat luottaa tuotteiden turvallisuuteen, kun taas kuluttajansuojasta annetuissa YK:n suuntaviivoissa esitetään paljon laajempi näkemys, johon kuuluu kuluttajan yksityisyyden suojelu, oikeudet verkkokaupassa sekä oikeus kuluttajanoikeuksien tehokkaaseen täytäntöönpanoon. Koska kaupan vapauttaminen vaikuttaa kuluttajiin, ETSK peräänkuuluttaa aiheesta ”Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut vapaakauppasopimuksissa” antamassaan lausunnossa ”kaupan ja kestävän kehityksen yhteyteen erityistä kuluttaja-aiheista, kauppaa ja kuluttajia käsittelevää lukua, johon sisällytettäisiin asiaankuuluvat kansainväliset kuluttajansuojanormit ja jolla tiivistettäisiin yhteistyötä kuluttajanoikeuksien täytäntöönpanon alalla” (25). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Komissio luettelee vuonna 2017 globalisaation hallinnasta julkaisemassaan pohdinta-asiakirjassa lukuisia hallitsemattoman globalisaation seurauksia, joista mainittakoon erityisesti eriarvoisuuden lisääntyminen. Kaupan hyödyt eivät koskaan jakaudu tasaisesti. EU:n kauppa- ja investointipolitiikassa on puututtava kaikkiin merkittäviin markkinoiden avaamisen seurauksiin ja hillittävä kielteisiä vaikutuksia – myös sosiaalisia ja siirtymäkustannuksia – mahdollisimman paljon. |
| --- | --- |

4.10

| 4.10.1 | ”Kaikkien kauppa” oli ensimmäinen asiakirja, jossa todetaan, että kauppaan ”voi kuitenkin liittyä tilapäisiä negatiivisia vaikutuksia, jotka kohdistuvat joihinkin alueisiin ja työntekijöihin, jos uusi kilpailu osoittautuu liian intensiiviseksi joillekin yrityksille”, ja korostetaan, että tämänkaltainen muutos ei ole pieni niiden ihmisten kannalta, joihin se vaikuttaa suoraan. Euroopan globalisaatiorahasto on tässä yhteydessä tärkeä tekijä. Se auttoi vuosina 2013–2014 yli 27 600:aa työntekijää (26). ETSK pitää tämän vuoksi tärkeänä, että tulevaan monivuotiseen rahoituskehykseen sisällytetään riittävät rahoitusmäärärahat, joita voidaan käyttää suoraan kaupan vaikutusten lievittämiseen. Tässä yhteydessä tulee tarkastella uudelleen ehtoja ja kriteerejä, joilla varojen käyttöä mahdollisesti rajoitetaan. Työntekijöiden tosiasiallinen oikeus saada tietoa, tulla kuulluksi ja käydä kollektiivisia neuvotteluja on oleellista tässä yhteydessä, jotta siirtymistä tulisi oikeudenmukaisia ja rakennemuutoksia voitaisiin ennakoida ja tukea paremmin. |
| --- | --- |

4.10.1

| 4.11 | ETSK kehottaa lisäksi vahvistamaan haavoittuvien alojen suojelua epäreilulta kauppakilpailulta ottamalla niiden arviointikriteereissä huomioon ILO:n vahvistamat normit. Komitea vaati hiljattain kaupan suojatoimiin liittyvistä menetelmistä antamassaan lausunnossa (27) samoja kilpailuedellytyksiä EU:n ja sen ulkopuolisten maiden vientiä harjoittaville tuottajille ja ilmaisi tyytyväisyytensä siihen, että komissio haluaa ratkaista konkreettisten kriteerien avulla sen, onko kyse merkittävästä markkinoiden vääristymisestä, mutta totesi kuitenkin, että myös ILO:n normien sekä monenvälisten ympäristösopimusten noudattaminen olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Sitä ajatellen, että Euroopan komissio on vahvasti sitoutunut tiukentamaan työtä koskevia määräyksiä kauppaneuvottelujen kautta, komitea on todennut, että kumppanimaiden tulisi ”osoittaa noudattavansa kaikilta osin ILO:n kahdeksaa työelämän perusyleissopimusta ennen kauppasopimuksen tekemistä. Jos kumppanimaa ei ole ratifioinut tai pannut asianmukaisesti täytäntöön näitä yleissopimuksia tai osoittanut soveltavansa vastaavaa suojan tasoa, ETSK suosittaa, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaan lukuun on pyrittävä sisällyttämään vahvat sitoumukset etenemissuunnitelmineen sen varmistamiseksi, että tästä huolehditaan hyvissä ajoin.” (28) EU:n on myös edistettävä ajanmukaisten ILO:n normien täytäntöönpanoa ja soveltamisen valvontaa, jotta EU:n yrityksille saadaan ulkomailla aidosti tasapuoliset toimintaedellytykset, sekä tuettava säällistä työtä koskevan kestävän kehityksen tavoitteen nro 8 toteutumista. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Kauppapolitiikan avulla tulee myös vahvistaa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia aloitteita. Yritysten on kannettava vastuunsa toimitusketjun kaikissa osissa. Tämän taas pitäisi edistää yritysten ”toimintavapauksia” ja maksimoida sekä innovointi että kestävä taloudellinen kasvu. Vastuullisen yritystoiminnan periaatteen johdonmukainen täytäntöönpano on tärkeää EU:n aseman parantamiseksi maailmankaupassa ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi. Unionin olisi vaadittava kaikkien vapaakauppasopimusten yhteydessä, että kukin sopimuspuoli kannustaa aktiivisesti yrityksiä noudattamaan monikansallisille yrityksille suunnattuja OECD:n toimintaohjeita (29). ETSK korostaa sen merkitystä, että valtiovalta valvoo työmarkkinasääntöjen noudattamista mm. tarkastusten avulla, ja kehottaa huolehtimaan siitä, että kauppasopimuksissa edellytetään sekä valtiollisen että paikallisen tason hallinnon täysipainoista osallistumista. |
| --- | --- |

4.13

| 4.13.1 | Yhä useammissa maissa annetaan aiheeseen liittyvää lainsäädäntöä ja kehitetään keinovalikoimaa. Viimeksi näin on tapahtunut Ranskassa tarkkaavaisuusvelvoitteesta annetun lain myötä ja Alankomaissa, joka sääti lapsityövoimaa koskevan due diligence -lain. Kanada on tehostanut yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa strategiaansa nostamalla huomion kohteeksi kanadalaisten yritysten toimintatavat ulkomailla ja perustanut sidosryhmien yhteisen neuvoa-antavan elimen. Huhtikuussa 2019 nimitettiin Kanadan ensimmäinen yritysvastuuvaltuutettu, jonka tehtävänä on tarkastella mahdollisia ihmisoikeusloukkauksia, joihin kanadalaisten kaivos-, öljy-, kaasu- ja vaatealan yritysten toiminnan väitetään johtaneen ulkomailla, ja laatia aiheesta julkinen raportti sekä esittää yrityksille suosituksia kauppaan liittyvistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

4.13.1

| 4.14 | ETSK katsoo, että EU:lla on ainutlaatuiset edellytykset ottaa johtorooli asianmukaisen huolellisuuden suhteen varsinkin maailmanlaajuisten toimitus- ja arvoketjujen laajenemista silmällä pitäen. Vapaaehtoiset ja pakolliset toimenpiteet eivät sulje toisiaan pois, vaan niiden tulee täydentää toisiaan. Komitea on pannut tähän liittyen merkille YK:n nk. sitovan sopimuksen aikaansaamiseksi tehtävän työn. Järjestön jäsenet neuvottelevat sopimuksesta parhaillaan, ja siihen on tarkoitus koontaa monikansallisten yhtiöiden toimintaa koskevat kansainväliset ihmisoikeusvelvoitteet. On ilahduttavaa, että ETSK laatii aiheesta parhaillaan oma-aloitteista lausuntoa asiakokonaisuudessa REX/518. Eräät jäsenvaltiot ovat jo säätäneet huolellisuusvelvollisuudesta, ja ETSK kehottaa komissiota ehdottamaan asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

4.14

5.   Kauppa ja kestävä kehitys: kestävän kehityksen tavoitteet ja Pariisin sopimus on pantava täytäntöön

| 5.1 | ETSK ilmaisee aiheesta ”Kaikkien kauppa” antamassaan lausunnossa (30) pitävänsä erityisen tervetulleena, että EU painottaa kestävän kehityksen ja etenkin ihmis- ja sosiaalisten oikeuksien sekä ympäristökysymysten laajaa käsittelyä. Komitea kehottaa aihetta ”Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut EU:n vapaakauppasopimuksissa” käsittelevässä lausunnossaan (31) komissiota ”soveltamaan kunnianhimoisempaa lähestymistapaa erityisesti kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa tehtyjen sitoumusten tosiasiallisen täytäntöönpanon tiukemman valvonnan suhteen. Tämä asia on ETSK:lle keskeisen tärkeä. Kauppaa ja kestävää kehitystä koskeville luvuille tulee antaa sama painoarvo kuin luvuille, joissa käsitellään kaupallisia, teknisiä ja tulliin liittyviä asioita.” |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | ETSK suhtautuu erityisen myönteisesti komission tulevan puheenjohtajan äskettäiseen ilmoitukseen uuden, kaupan valvonnasta vastaavan johtavan virkamiehen (Chief Trade Enforcement Officer) nimittämisestä. Hänen tehtävänään on seurata ja parantaa EU:n kauppasopimusten noudattamista tämän kuitenkaan vaikuttamatta kauppakomissaarin yleiseen vastuuseen. On tärkeää, että tehtävään sisältyvät laajat valtuudet sekä niitä vastaava painoarvo ja vaikutusvalta, jotta voidaan kattaa kaikki vapaakauppasopimuksissa sovitut sitoumukset ja erityisesti ne, jotka liittyvät kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin sekä kauppa- ja investointisopimusten muiden lukujen yhteydessä esiin tuleviin sosiaalisiin ja ympäristöä koskeviin huolenaiheisiin. Tähän tulee kuulua myös objektiivinen päätöksentekoprosessi, joka perustuu oikea-aikaisiin ja tehokkaasti käynnistettyihin tutkimuksiin, jolla on tukenaan riittävät resurssit ja jossa tunnustetuilla sidosryhmillä on selkeä rooli sekä valitusten tekemisessä että mahdollisiin julkisiin kuulemisiin osallistumisessa. Sen lisäksi, että EP:lle ja neuvostolle raportoidaan yksityiskohtaisesti, myös ETSK:lla ja asiaankuuluvilla sisäisillä neuvoa-antavilla ryhmillä tulee olla oma roolinsa ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen on oltava jatkuvaa. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.2 | EU on sisällyttänyt kaikkiin vuoden 2010 jälkeen tehtyihin, nk. uuden sukupolven vapaakauppasopimuksiin erityisen kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun. Tähän liittyy myös kunkin osapuolen kansalaisyhteiskunnan aktiivinen seurantarooli. |
| --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | ETSK pitää rakentavan kauppa- ja investointipoliittisen vuoropuhelun käymistä kansalaisyhteiskunnan kanssa olennaisena tekijänä ja toistaa kehotuksensa vahvistaa kansalaisyhteiskunnan roolia entisestään. Komitea korostaa sisäisten neuvoa-antavien ryhmien roolia käsittelevässä lausunnossaan (32) tällaista osallistumista ja kehottaa ulottamaan sen kauppasopimuksen kaikkiin näkökohtiin siten, että ensisijainen huomio kohdistetaan niiden vaikutukseen kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten kannalta. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | ETSK on jo aiemmin suositellut, että kaikkiin tuleviin valtuutuksiin, jotka koskevat kauppaa ja kestävää kehitystä käsitteleviä lukuja, sisällytetään erityinen lauseke kestävän kehityksen tavoitteiden edistämisestä (33) ja että Pariisin sopimuksen mukaisesti huomioon olisi nyt otettava myös ilmaston lämpenemisen torjunta. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.3 | Sekä kestävän kehityksen 17 tavoitteen, jotka muodostavat YK:n laajan Agenda 2030 -toimintaohjelman ytimen, että Pariisin ilmastosopimuksen (34) tulee pysyä maailmanlaajuisina painopisteinä. Kaupan ja investointien on tuettava niiden toteuttamista keskeisellä tavalla. EU:n talouden saattaminen hiilineutraaliksi vuoteen 2050 mennessä on kuitenkin suuri haaste. |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | Kaikki nämä tavoitteet tulevat vaikuttamaan syvällisesti kauppaan ja kauppavirrat puolestaan niihin, sekä EU:ssa että muualla maailmassa. Pariisissa sovitut asiat ja kestävän kehityksen agenda on asetettava keskeiselle sijalle kaikessa tulevassa kauppapolitiikassa ja kaikissa kauppakäytännöissä ja -neuvotteluissa. YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi (UNCTAD) on arvioinut (35), että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan 7 biljoonan Yhdysvaltain dollarin lisärahoitus, josta vähintään kolmanneksen on tultava yksityiseltä sektorilta. Myös julkiset resurssit ovat ratkaisevan tärkeitä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon ja rahoittamisen kannalta. Kuten WTO:n pääjohtaja on huomauttanut, vuosituhannen kehitystavoitteet ovat jo osoittaneet ”kaupankäynnin potentiaalin muutoksen edistäjänä” (36). |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Energiakäänteen onnistuminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava vapaus edellyttävät puolestaan merkittäviä sääntelymuutoksia. ETSK peräänkuuluttaa monenvälistä investointituomioistuinta käsittelevässä lausunnossaan hierarkialauseketta, jolla varmistetaan, että kansainvälisen investointisopimuksen ja jotakin riidan osapuolta sitovan kansainvälisen ympäristö-, työmarkkina- tai ihmisoikeusalan sopimuksen mahdollisen epäjohdonmukaisuuden tapauksessa etusijaisia ovat kansainvälisestä ympäristö-, työmarkkina- tai ihmisoikeusalan sopimuksesta juontuvat velvoitteet, jotta sijoittajien tekemät sopimukset eivät saa etusijaa (37). |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.4 | ETSK on todennut (38), että EU:lla on ”erityislaatuinen asema kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamisen edistämisessä”, koska sillä ”on uskottavuutta, jonka turvin se pystyy menestyksekkäästi toimimaan sillanrakentajana kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden välillä”. Komitea on kuitenkin kehottanut kiinnittämään enemmän huomiota siihen, että kestävän kehityksen tavoitteet ”[sisällytetään] täysin EU:n poliittisiin puitteisiin ja nykyisen komission painopisteisiin” tarvittaessa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

5.4

| 5.4.1 | ETSK on jo painottanut, että maatalouskaupalla (39) on erityisen suuri merkitys yhdentoista kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamisessa. Komitea on sittemmin tähdentänyt lausunnossaan aiheesta ”Euroopan ja Aasian yhteydet” (40), että ”on olennaisen tärkeää luoda muodollinen yhteys [Kiinan] uusi silkkitie -aloitteen ja kestävän kehityksen tavoitteiden välille”, ja viitannut jälleen yhdeksään tämän asian kannalta merkityksellisimpään kestävän kehityksen tavoitteeseen. |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.5 | Ainakin 13 kestävän kehityksen tavoitetta liittyy ilmastonmuutokseen. Pariisin sopimus puolestaan on maailman ensimmäinen kattava ilmastosopimus. Siinä missä kestävän kehityksen tavoitteet ovat suunnitelma, jolla autetaan seuraavaa sukupolvea, sopimus on maapallon tulevaisuutta koskeva suunnitelma. On yleisesti hyväksytty näkemys, että maapallon keskilämpötilan nousu yli kahdella celsiusasteella suhteessa esiteolliseen aikaan johtaisi katastrofaalisiin seurauksiin. Mailla, joihin vaikutukset todennäköisimmin kohdistuisivat, olisi myös heikoin kyky hallita tarvittavia muutoksia. |
| --- | --- |

5.5

| 5.5.1 | Kauppavirtojen kasvu lisää luonnostaan liikennettä, jonka kasvihuonekaasupäästöt ovat jo nyt hyvin suuret. Liikenteen osuus maailman hiilidioksidipäästöistä on 24 prosenttia, ja vain tällä alalla päästöt kasvavat yhä edelleen. Osuuden arvioidaan nousevan vuoteen 2030 mennessä 40 prosenttiin kaikista päästöistä. Kansainvälinen lento- ja laivaliikenne ei kuulu suoraan Pariisin sopimuksen soveltamisalaan, ja onkin kiireellisesti tarpeen käsitellä kaikkia liikennemuotoja oikeudenmukaisuuteen ja kestävyyteen keskittyvän tehostetun liikennepolitiikan puitteissa. Mukaan tulee ottaa myös toimitusketjun muut toimijat, kuten energiantuottajat ja alkuperäiset laitevalmistajat (original equipment manufacturer, OEM). |
| --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | ETSK korostaa liikenteen roolia käsittelevässä erillisessä lausunnossaan ”monia haasteita kestävän kehityksen tavoitteiden suhteen: niitä ovat tarve vähentää ilmasto- ja ympäristövaikutuksia, parantaa liikennejärjestelmiä ja liikenneturvallisuutta ja ratkaista työpaikkoihin ja ihmisarvoiseen työhön liittyviä ongelmia” (41). Nyt komitea kehottaa luomaan yhteyden myös kauppa- ja investointipolitiikkaan. |
| --- | --- |

5.5.2

| 5.6 | Yleinen huoli on johtanut kiertotalouden nousuun. Tällä käsitteellä tarkoitetaan taloudellista järjestelmää, jossa pyritään minimoimaan jätteet ja hyödyntämään resurssit mahdollisimman tarkasti. Kiertotalouden tavoitteena on vähentää käytettyjen resurssien ja jätteiden määrän lisäksi myös päästöjä ja energiahukkaa. Tavoite voidaan saavuttaa soveltamalla uusiutumista korostavaa toimintatapaa, joka perustuu hyödykkeiden suunnittelemiseen kulutusta kestäviksi, huoltamiseen, korjaamiseen, uudelleenkäyttöön, uudelleenvalmistukseen, kunnostukseen ja kierrätykseen. |
| --- | --- |

5.6

| 5.6.1 | Monet katsovat, että kestävästi toimiva maailma ei saisi merkitä kuluttajien elämänlaadun heikkenemistä, että se voidaan saavuttaa ilman tulojen menetyksiä tai ylimääräisiä kustannuksia ja että kiertotalouspohjaiset liiketoimintamallit voivat olla yhtä kannattavia kuin lineaariset mallit. |
| --- | --- |

5.6.1

| 5.6.2 | Asiaan liittyy kuitenkin useita ongelmia, jotka tuottavat etenkin EU:n resurssi- ja energiaintensiivisille teollisuudenaloille luonnostaan vaikeuksia. Näillä aloilla on tärkeä ja strateginen rooli EU:n teollisuuden arvoketjuissa. Ilmastopolitiikalla pyritään vähentämään (sekä fossiilisten polttoaineiden poltosta että teollisuuden prosesseista aiheutuvia) kasvihuonekaasupäästöjä, ja EU:n tämänhetkinen tavoite on saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2050 mennessä. Energiakustannusten osuus resurssi- ja energiaintensiivisen teollisuuden kokonaiskustannuksista on suuri: 25 prosenttia teräksen, 22–29 prosenttia alumiinin (42) ja 25–32 prosenttia lasin (43) tapauksessa. Tätä ongelmaa käsitellään perinpohjaisemmin erillisessä ETSK:n lausunnossa (44). |
| --- | --- |

5.6.2

| 5.6.3 | Kun EU:ssa sovellettava korkeampi hinta johtaa markkinaosuuden ja siihen liittyvien työpaikkojen menetykseen, seurauksena on hiili- ja siten myös investointivuoto. Tällöin kasvihuonekaasupäästöt yksinkertaisesti siirretään EU:ssa vaikuttavilta tuottajilta muualla toimiville tuottajille (jotka usein ovat vähemmän energiatehokkaita), millä (jos hyvin käy) ei ole vaikutusta maailman kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärään. |
| --- | --- |

5.6.3

| 5.6.4 | Rajoilla voidaan vaikutusten lievittämiseksi toteuttaa sopeuttamistoimia, joiden yhteydessä maat voivat sekä määrätä tuontitavaroille veron että palauttaa veron maasta vietävien tavaroiden osalta. WTO pitää tällaisia toimia sääntöjenmukaisina, kunhan tietyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

5.6.4

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Viittaukset lausuntoihin ovat alaviitteissä numerosta 9 eteenpäin.

1

(2)  Kauppapolitiikan pääosaston julkaisu, marraskuu 2018.

2

(3)  COM(2015) 497 final.

3

(4)  JOIN(2018) 31 final.

4

(5)  Komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin toimeksiantokirje kaupasta vastaavalle komissaariehdokkaalle Phil Hoganille, 10. syyskuuta 2019.

5

(6)  Ks. alaviite 3.

6

(7)  Euroopan ulkopuolella tällaisia työpaikkoja on lisäksi 20 miljoonaa.

7

(8)  OECD Trade Policy Papers, No. 226 (2019), Offshoring of services functions and labour market adjustments, Pariisi.

8

Offshoring of services functions and labour market adjustments

(9)  OECD Trade Policy Papers, No. 227 (2019), Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships, Pariisi.

9

Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships

(10)  Ks. alaviite 2.

10

(11)  EUVL C 159, 10.5.2019, s. 15.

11

(12)  OECD Productivity Working Papers, No. 18 (2019), Industry Concentration in Europe and North America, Pariisi; World Economic Outlook Report, huhtikuu 2019.

12

Industry Concentration in Europe and North America

World Economic Outlook Report

(13)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 94.

13

(14)  Ks. alaviite 3.

14

(15)  EUVL C 383, 17.11.2015, s. 34.

15

(16)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 123.

16

(17)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 27.

17

(18)  Ks. alaviite 4.

18

(19)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 123.

19

(20)  EUVL C 159, 10.5.2019, s. 15.

20

(21)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 145.

21

(22)  EUVL C 487, 28.12.2016, s. 30.

22

(23)  EUVL C 173, 31.5.2017, s. 20.

23

(24)  EUVL C 159, 10.5.2019, s. 15.

24

(25)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 27.

25

(26)  Komission lehdistötiedote, heinäkuu 2015.

26

(27)  EUVL C 209, 30.6.2017, s. 66.

27

(28)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 27.

28

(29)  OECD Guidelines for Multinational Enterprises, 2011.

29

OECD Guidelines for Multinational Enterprises

(30)  Alaviite 16.

30

(31)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 27.

31

(32)  EUVL C 159, 10.5.2019, s. 28.

32

(33)  Alaviite 16.

33

(34)  Ilmastonmuutosta koskevan YK: n puitesopimuksen sopimuspuolten konferenssi Pariisissa (UNFCCC COP21).

34

(35)  UNCTAD WIF Press Release, Geneve 14.10.2014; samaa on esitetty tämän jälkeenkin.

35

UNCTAD WIF Press Release

(36)  Puhe Yhdistyneissä kansakunnissa 21.9.2016.

36

(37)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 145.

37

(38)  Ks. alaviite 17.

38

(39)  Ks. alaviite 23.

39

(40)  EUVL C 228, 5.7.2019, s. 95.

40

(41)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 9.

41

(42)  A. Marcu, W. Stoefs: Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries, CEPS, 2016, saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355

42

Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries

(43)  C. Egenhofer, L. Schrefler: Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry, CEPS, 2014.

43

Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry

(44)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 59.

44

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/50

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto asiassa ”Aiempaa rakentavampi rooli kansalaisyhteiskunnalle ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa”

(valmisteleva lausunto)

(2020/C 47/07)

Esittelijä: Arnaud SCHWARTZ

Toinen esittelijä: István KOMORÓCZKI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 18.12.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla
  valmisteleva lausunto |
| Työvaliokunnan päätös | 11.12.2018 |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.10.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 152/3/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 18.12.2019

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

valmisteleva lausunto

Työvaliokunnan päätös

11.12.2018

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

1.10.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

30.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

152/3/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan komissio totesi tätä lausuntoa pyytäessään, että järjestäytyneessä kansalaisyhteiskunnassa työnantajat, työntekijät ja muiden tahojen edustajat ovat keskeisiä täytäntöönpanon kannalta. ETSK yhtyy tähän ja korostaa aiempien lausuntojensa (1) (2) tapaan, että ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa on puutteita, koska poliittista tahtoa uupuu kaikilta institutionaalisilta tasoilta. Kyse ei ole missään tapauksessa siitä, ettei kansalaisyhteiskunta täyttäisi tehtäväänsä riittävän hyvin tai rakentavasti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaakin komissiota parantamaan sääntöjen noudattamisen valvontaa koskevaa EU-tason kehystä. Tämä olisi tehtävä vahvistamalla kantelujen ja rikkomusten käsittelyn avoimuutta ja tinkimättömyyttä sekä lisäämällä taloudellisia ja henkilöresursseja (esimerkiksi monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa). Tavoitteena on selostaa EU:n ympäristölainsäädännön sisältöä, tarkistaa, pannaanko sitä asianmukaisesti täytäntöön, arvioida sitä ja avustaa tuomioistuimia tarvittaessa tehtäviensä hoidossa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti ympäristöpolitiikan täytäntöönpanon arviointiin (Environmental Implementation Review, EIR). Se on keskeinen prosessi, jonka kautta saadaan runsaasti erilaista ympäristötietoa esimerkiksi kestävyydestä, ilmastonmuutoksesta ja elämänlaadusta Euroopassa. Komitea odottaa kuitenkin edelleen, että komissio ja jäsenvaltiot täyttäisivät velvollisuutensa ja ottaisivat EIR- ja maaraporteissa huomioon myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemykset. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa lisäksi komissiota nivomaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot järjestelmällisemmin EU:n tuleviin ympäristölainsäädännön toimivuustarkastuksiin sekä tuleviin EIR-prosesseihin niin jäsenvaltio- kuin unionitasolla. Nämä organisaatiot olisi kutsuttava mukaan jo hyvin varhaisessa vaiheessa, kun määritellään arviointiperusteita, ja tässä yhteydessä tulee tehdä yhteistyötä ETSK:n tai vastaavien elinten kanssa sen mukaan, toimitaanko unioni-, jäsenvaltio- vai paikallistasolla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot kehittävät, ottavat käyttöön ja soveltavat aiheuttamisperiaatteeseen pohjautuvia yhdenmukaistettuja, ympäristömyönteisiä ja kestävyyttä edistäviä verojärjestelmiä. Näin resurssit ohjautuvat järjestelmällisesti takaisin niille tahoille, jotka toteuttavat toimia maaperän, veden ja ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi. Kyseistä periaatetta olisi sovellettava myös kuntien ja muiden paikallis- ja alueviranomaisten tasolla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ympäristöalalla toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja pk-yritykset olisi osallistettava nykyistä tiiviimmin työntekijöille suunnattuun tiedottamiseen sekä ympäristöasioihin keskittyvän koulutuksen kehittämiseen, jotta voidaan varmistaa, että suurella yleisöllä on perustiedot näistä asioista. Tällaiseen yhteistyöhön tulee saada tukea ja rahoitusta jäsenvaltioilta. Kunkin maan kansalliseen opetussuunnitelmaan pitäisi sisältyä pakollinen ilmasto- ja ympäristöopetus (6–18-vuotiaille), ja vuodesta 2020 alkaen olisi sovellettava velvollisuutta ottaa teoreettiseen tai käytännön työhön mukaan ympäristöasioiden parissa toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Poliittisella tasolla ETSK kehottaa kaikkia jäsenvaltioita perustamaan ainakin ympäristönsuojeluministeriön, jotta ne voivat panostaa enemmän ympäristölainsäädäntöön ja parantaa sen koordinointia ja valvontaa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Jotta ekologisesta jalanjäljestämme saataisiin pienempi ja kestävää kehitystä voidaan lujittaa, ETSK kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan täysipainoisesti strategioita, jotka tähtäävät ympäristöä säästäviin julkisiin hankintoihin. Komission tulee valvoa tätä säännöllisesti ja suoraan. Sen olisi myös vaadittava ponnekkaammin, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioita kuullaan kyseisten hankintamenettelyjen valmistelun ja tehtyjen tarjousten lopullisen tarkastelun yhteydessä. Komission tulee niin ikään esittää, että EU:n varoja voitaisiin käyttää ympäristöä säästävien julkisten hankintojen myönteisten vaikutusten vahvistamiseen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EU:n on autettava luomaan paikallisen kehittämisen malleja ja edistettävä laajaa ympäristönsuojelua alueellaan. Näistä syistä sen tulee olla näkyvämmin läsnä paikan päällä voidakseen varmistaa, että EU-rahoitusta käytetään asianmukaisesti ja että asiaankuuluvat julkiset ja yksityiset sidosryhmät soveltavat ympäristölainsäädäntöä ja -hallintoa niin kuin pitää. Näin voitaisiin myös vastata tarpeeseen varmistaa, että EU:n syrjäisten alueiden ihmisiä ja organisaatioita tuetaan ja kohdellaan keskeisenä unionin osana. Komission olisi myös huolehdittava siitä, että palkattuna on riittävästi koulutettua henkilöstöä tiedon ja oikeussuojan saatavuuden takaamiseksi ja varsinkin asianmukaisen täytäntöönpanon valvomiseksi tarkastusten avulla. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK muistuttaa, että komission tulee turvata unionin keskeiset ympäristö- ja sosiaalinormit ja ajaa niitä voimakkaasti pyrkiessään edistämään ja suojelemaan EU:n taloutta maailmanlaajuisissa kauppaneuvotteluissa. Tämä on paitsi keino parantaa Euroopan kilpailukykyä ja imagoa ja varmistaa sen väestön ja alueiden tulevaisuus myös tilaisuus näyttää muulle maailmalle mallia demokraattisemmasta ja kestävämmästä hallintotavasta, joka perustuu kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vahvempaan osallistumiseen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK ehdottaa, että perustetaan (komission, jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajista koostuva) kolmikantaelin, jonka tehtävänä on ratkaista riitoja ja keskustella kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden esille tuomista ongelmista ennen kuin mahdollisia ympäristöhaittoja syntyy tai turvaudutaan oikeussuojakeinoihin. EU:ssa pitäisi lisäksi olla riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin, joka voi esittää suosituksia komissiolle, kun jokin kansalaisyhteiskunnan organisaatio ilmoittaa havaitsemastaan ongelmasta. Komission olisi myös perusteltava päätöksensä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Jäsenvaltioiden ja komission olisi annettava pk-yrityksille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille enemmän poliittista, taloudellista ja ammatillista tukea ympäristönsuojelutoimien toteuttamiseksi vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

1.12

2.   Yleistä

2.1   
  Kansalaisyhteiskunnan rooli ympäristölainsäädännön hallinnoinnissa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa

Taustaa

| 2.1.1 | Komission ensimmäinen varapuheenjohtaja Frans Timmermans lähetti joulukuussa 2018 ETSK:n puheenjohtajalle kirjeen, jossa hän pyysi komiteaa laatimaan tämän valmistelevan lausunnon ja totesi, että kansalaisyhteiskunta eli työnantajat, työntekijät ja muiden tahojen edustajat ovat keskeisiä täytäntöönpanon kannalta. ETSK tuo järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana esille eurooppalaisen yhteiskunnan ruohonjuuritason näkemyksiä asioista, joihin edellä mainitussa kirjeessä viitattiin. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | ETSK on antanut viime vuosina useita tähän aiheeseen liittyviä lausuntoja, jotka komission olisi otettava huomioon (3) (4). |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Kun otetaan huomioon ympäristöä koskevan huolen yleinen lisääntyminen kansalaisten keskuudessa (5), ETSK haluaa muistuttaa komissiota siitä, että yksi suurimmista ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon parantamista haitanneista ongelmista on ollut poliittisen tahdon puuttuminen paikallisella, valtiollisella ja EU:n tasolla. Tämä on johtanut myös riittämättömiin taloudellisiin ja henkilöresursseihin (esimerkiksi monivuotisessa rahoituskehyksessä). Resursseja kaivataan ympäristölainsäädännön tarkoituksen selostamiseksi, asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi, tarvittaessa tuomioistuinten auttamiseksi niille kuuluvien tehtävien hoidossa (6) ja ympäristölainsäädännön arvioimiseksi. Ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon puutteet eivät siis johdu siitä, ettei kansalaisyhteiskunta olisi täyttänyt tehtäväänsä riittävän hyvin ja rakentavasti. ETSK:n mielestä syy on lähinnä lainsäädäntöelimissä, jotka eivät yksinkertaisesti ole välittäneet tästä asiasta tarpeeksi. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | ETSK katsoo myös, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolia EU:n ympäristösäännösten hallinnoinnissa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa on olennaisen tärkeää voimistaa, jotta voidaan saavuttaa YK:n vahvistamat kestävän kehityksen tavoitteet alkaen tavoitteesta 1 ja toteuttaa maailmanlaajuiset ilmastosopimukset käytännössä. Komitea haluaakin kiinnittää toimivaltaisten viranomaisten huomion tässä lausunnossa lueteltuihin yleisiin, alakohtaisiin ja aihekohtaisiin parannuksiin. |
| --- | --- |

2.1.4

Tiedonsaanti

| 2.1.5 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti ympäristöpolitiikan täytäntöönpanon arviointiin. Se on keskeinen prosessi, jonka kautta saadaan runsaasti erilaista ympäristötietoa esimerkiksi kestävyydestä, ilmastonmuutoksesta ja elämänlaadusta Euroopassa. Komitea odottaa edelleen, että komissio ja jäsenvaltiot täyttäisivät velvollisuutensa ja ottaisivat EIR- ja maaraporteissa huomioon myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemykset. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | ETSK kehottaa komissiota edellyttämään, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön mekanismin, jonka kautta ympäristöä koskevaa tietoa voidaan saada kuukauden määräajan kuluessa (Århusin yleissopimus (7)). Ei ole enää hyväksyttävää, että yleisö joutuu odottamaan tällaisia tietoja joskus yli vuoden. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Komitea kehottaa komissiota myös parantamaan viestintää ja tekemään tehokkaammin tunnetuksi EU-direktiivien visiota hyödyntäen yhä säännönmukaisemmin sosiaalista mediaa. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voisivat tukea tätä. Jatkuva koulutus ja valistus ympäristöasioista on keskeisen tärkeää. |
| --- | --- |

2.1.7

Osallistuminen

| 2.1.8 | ETSK kehottaa komissiota nivomaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot järjestelmällisemmin EU:n tuleviin ympäristölainsäädännön toimivuustarkastuksiin sekä tuleviin EIR-prosesseihin niin jäsenvaltio- kuin unionitasolla. Nämä organisaatiot olisi kutsuttava mukaan jo hyvin varhaisessa vaiheessa, kun määritellään arviointiperusteita, ja tässä yhteydessä tulee tehdä yhteistyötä ETSK:n ja vastaavien kansallisten ja paikallisten elinten kanssa. |
| --- | --- |

2.1.8

| 2.1.9 | ETSK toteaa aiempien lausuntojensa (8) (9) tapaan, että ympäristönsuojelutoimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon yhtenä edellytyksenä on aktiivisemman roolin antaminen kansalaisyhteiskunnalle (työnantajat, työntekijät ja muiden sidosryhmien edustajat). Komitea toistaa myös kehotuksensa lisätä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden järjestelmällistä osallistumista, sillä se olisi omiaan vahvistamaan ympäristöpolitiikan täytäntöönpanon arviointeja. Ympäristökysymysten parissa toimivien valtakunnallisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja tiedeyhteisön on esimerkiksi voitava tarjota käyttöön asiantuntemustaan ja näkemyksiään maaraportteja ja jäsenneltyjä maakohtaisia vuoropuheluja sekä näiden jatkotoimia silmällä pitäen. |
| --- | --- |

2.1.9

| 2.1.10 | Sama koskee EU:n kauppaneuvotteluja: komission tulee turvata unionin keskeiset ympäristö- ja sosiaalinormit ja ajaa niitä voimakkaasti pyrkiessään edistämään ja suojelemaan EU:n taloutta maailmanlaajuisissa kauppaneuvotteluissa. Tämä on paitsi keino parantaa Euroopan kilpailukykyä ja imagoa ja varmistaa sen väestön ja alueiden tulevaisuus myös tilaisuus näyttää muulle maailmalle mallia demokraattisemmasta ja kestävämmästä hallintotavasta, joka perustuu kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vahvempaan osallistumiseen. |
| --- | --- |

2.1.10

| 2.1.11 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioita pyydetään usein tuomaan esiin yhteiskunnassa esiintyvää huolta täytäntöönpanon aiheuttamista kustannuksista ja vaivasta. ETSK esittääkin, että tällaisten organisaatioiden tulee voida osallistua menettelyihin jo aiemmin, kun niitä pyydetään järjestämään kuulemisia ja ryhtymään riidanratkaisua edistäviksi toimijoiksi. Komitea katsoo, että riidanratkaisumenettelyt olisi käynnistettävä nykyistä aiemmassa prosessin vaiheessa. |
| --- | --- |

2.1.11

| 2.1.12 | ETSK ehdottaa, että perustetaan (komission, jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajista koostuva) kolmikantaelin, jonka tehtävänä on ratkaista riitoja ja keskustella kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden esille tuomista ongelmista ennen kuin mahdollisia ympäristöhaittoja syntyy tai turvaudutaan oikeussuojakeinoihin. EU:ssa pitäisi lisäksi olla riippumaton tieteellinen neuvoa-antava elin, joka voi esittää suosituksia komissiolle, kun jokin kansalaisyhteiskunnan organisaatio ilmoittaa havaitsemastaan ongelmasta. Komission olisi myös perusteltava päätöksensä. |
| --- | --- |

2.1.12

Oikeussuojan saatavuus

| 2.1.13 | ETSK viittaa aiempaan lausuntoonsa (10) ja kehottaa jälleen komissiota edistämään kansalaisyhteiskunnan mahdollisuuksia käyttää oikeussuojakeinoja (esim. niin, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioille annetaan oikeus nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa ja EU-, jäsenvaltio- ja paikallistasolla on aiheeseen erikoistuneita tuomareita ja syyttäjiä). |
| --- | --- |

2.1.13

| 2.1.14 | ETSK katsoo myös, että oikeussuojan saatavuuden parantamiseksi yksityishenkilöiden olisi voitava panna vireille kanteita suoraan Euroopan unionin tuomioistuimessa samaan tapaan kuin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa voidaan tehdä. Tätä mahdollisuutta olisi voitava käyttää, kun on kyse EU:n lainsäädännön saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja kaikki kansalliset oikeussuojakeinot on käytetty. |
| --- | --- |

2.1.14

| 2.1.15 | Koska tuomioistuinkäsittelyt ovat usein kohtuuttoman pitkiä, ETSK kehottaa komissiota harkitsemaan muissa kuin hätätilanteissa sovellettavan, ympäristöasioihin liittyvän kieltomääräyksen käyttöönottoa. Se sitoisi jäsenvaltioita, ja välittömien ympäristöhaittojen tapauksessa toiminta keskeytettäisiin siihen asti, kunnes ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on tehnyt ratkaisunsa. |
| --- | --- |

2.1.15

| 2.1.16 | Lisäksi komitea pyytää komissiota luomaan asianmukaisen mekanismin, jolla varmistetaan, että ympäristövahingon aiheuttamisen johdosta maksetut sakot investoidaan ympäristönsuojelua edistäviin toimiin. |
| --- | --- |

2.1.16

2.2   
  Kansalaisyhteiskunnan ehdotukset pk-yritysten, työnantajien, ammattijärjestöjen ja ympäristöjärjestöjen roolista ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa

Pk-yritysten rooli ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa

| 2.2.1 | Kuten ETSK toteaa aiemassa lausunnossaan (11), komitea on komission tavoin pidättyväinen, koska se on tietoinen siitä, että ympäristölainsäädännön ja ympäristöhallinnan täytäntöönpanon varmistavien mekanismien riittämätön noudattaminen aiheuttaa valitettavasti epätervettä kilpailua ja taloudellista haittaa. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Nimenomaan pk- ja mikroyritykset – jotka määritellään joko henkilöstömäärän tai taseen loppusumman perusteella (12) – muodostavat 99,8 prosenttia Euroopan yrityskannasta. Pk-yritysten panos arvonmuodostukseen ja työllisyyteen sekä niiden ympäristövaikutukset ovat huomattavat. Vaikka yksittäisten pk-yritysten taloudelliset ja henkilöresurssit ovat yleensä suppeat, näitä yrityksiä on kaikkien edun mukaista aktivoida ja kannustaa kiinnittämään nykyistä enemmän huomiota ympäristönsuojelusäännöksiin. Pk-yritysten valmiudet ja osallistuminen innovointiin, uudistuksiin, työpaikkojen luomiseen ja sosiaalisen edistyksen ylläpitämiseen ovat erittäin merkityksellisiä YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden sekä Pariisin sopimuksen maailmanlaajuisten ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta. Monilla muilla tärkeillä aloilla, kuten terveydenhuollossa, maataloudessa, valmistusteollisuudessa, matkailu-, hotelli- ja ravintola-alalla, palvelualoilla ja elinkeinoelämässä ylipäätään, on olennaista kehittää ja yhdenmukaistaa ympäristönormeja, turvata kestävä kehitys ja ryhtyä toimiin ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Tältä osin Euroopan komission, jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on todella tiivistettävä yhteistyötään pk-yritysten kanssa. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot kehittävät, ottavat käyttöön ja soveltavat aiheuttamisperiaatteeseen pohjautuvia yhdenmukaistettuja, ”vihreitä”, kestävyyttä edistäviä ja ympäristömyönteisiä verojärjestelmiä. Näin resurssit ohjautuvat järjestelmällisesti takaisin niille tahoille, jotka pyrkivät ehkäisemään maaperän, veden ja ilman pilaantumista. Kyseistä periaatetta olisi sovellettava myös kuntien ja muiden paikallis- ja alueviranomaisten tasolla. |
| --- | --- |

2.2.3

Ammattijärjestöjen ja työnantajien rooli ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa

| 2.2.4 | ETSK kehottaa komissiota antamaan tukea osaan kustannuksista, joita syntyy ammattijärjestöjen tai työnantajien järjestämistä kursseista, joilla työntekijöitä koulutetaan ottamaan ympäristösäännökset huomioon ja panemaan niitä täytäntöön. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Ympäristönsuojelutyötä tekevät kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä pk-yritykset olisi osallistettava nykyistä tiiviimmin työntekijöille suunnattuun tiedottamiseen sekä ympäristöasioihin keskittyvän koulutuksen kehittämiseen, jotta voidaan varmistaa, että suurella yleisöllä on perustiedot näistä asioista. Tällaiseen yhteistyöhön tulee saada rahoitusta jäsenvaltioilta. Kunkin maan kansalliseen opetussuunnitelmaan pitäisi sisältyä pakollinen ilmasto- ja ympäristöopetus (6–18-vuotiaille), ja vuodesta 2020 alkaen olisi sovellettava velvollisuutta ottaa teoreettiseen tai käytännön työhön mukaan ympäristöasioiden parissa toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. |
| --- | --- |

2.2.5

Ympäristökysymysten parissa toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa

| 2.2.6 | ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n talousarviosta katetaan kustannukset, joita aiheutuu voittoa tavoittelemattomien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisesta EU:n ja jäsenvaltioiden prosesseihin sekä ympäristölainsäädännön hallinnointi-, täytäntöönpano- ja arviointirakenteisiin. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Jäsenvaltioiden ja komission olisi yleisesti ottaen annettava pk-yrityksille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille enemmän poliittista, taloudellista ja ammatillista tukea ympäristönsuojelutoimien toteuttamiseksi vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | Ympäristökysymysten parissa toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden olisi voitava osallistua päätösten tekemiseen EU:n varojen käytöstä aluetasolla, kun on kyse ympäristöön vaikuttavista hankkeista. Kyseisten varojen tulee myös olla helpommin tällaisten organisaatioiden saatavilla. |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | Lisäksi ympäristöjärjestöjen on voitava antaa neuvoja ympäristödirektiiveihin liittyviä vuotuisia jäsenvaltiokohtaisia kertomuksia (esim. lintu- ja luontodirektiivien nojalla annettavat ja kunkin maan ympäristön tilaa koskevat kertomukset) silmällä pitäen ja osallistua niiden laatimiseen. Komission olisi myös pidettävä tarkemmin huoli siitä, että jäsenvaltiot antavat kyseiset kertomukset ajoissa (niitä ei aina toimiteta luontodirektiivin (13) 16 artiklassa ja lintudirektiivin (14) 9 artiklassa säädetyissä aikarajoissa). |
| --- | --- |

2.2.9

2.3   
  Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ehdotukset sen roolista ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa, kun on kyse jätteistä, ilmanlaadusta ja biologisesta monimuotoisuudesta

Kansalaisyhteiskunnan rooli ympäristösäännösten täytäntöönpanossa – jätteet

| 2.3.1 | ETSK on syvästi huolissaan siitä, että Euroopan komission kertomuksen mukaan yhdyskuntajätteen tavoiteltu kierrätysaste, joka on 50 prosenttia vuoteen 2020 mennessä, uhkaa jäädä saavuttamatta joka toisessa EU-maassa (15). |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lakkauttamaan kierrätyskelpoisen jätteen polttamisen ja hautaamisen asteittain. Komission ja jäsenvaltioiden on korkea aika täyttää ympäristönsuojelua koskevat sitoumuksensa ja lakata kuuntelemasta lobbaajia, jotka toimivat kipeästi kaivattua kestävää ja jätteetöntä kiertotaloutta vastaan. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | ETSK vetoaa tässä yhteydessä kaikkiin jäsenvaltioihin, jotta ne omaksuisivat merkittävän roolin ja keskittäisivät voimavaransa toimintaan ympäristönsuojelun puolesta. Komission olisi kehotettava jäsenvaltioita perustamaan hallintorakenteeseensa ympäristönsuojelusta ja kestävästä kehityksestä vastaava ministeriö, sillä näin ne voisivat panostaa enemmän EU:n ympäristösäännösten koordinointiin ja valvontaan. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Jotta jätealan tavoitteet olisi helpompi saavuttaa ja parempi perehtyneisyys ja koulutus tukisi tätä prosessia, ETSK kehottaa jäsenvaltioita niin ikään toteuttamaan suurelle yleisölle, myös perus- ja keskiasteen kouluille, suunnattuja havainnollisia valistus- ja tiedotuskampanjoita, joissa käsitellään jätteiden synnyn ehkäisemistä ja jätehuoltoa. Komission ja jäsenvaltioiden olisi tiedotettava verkossa säännönmukaisesti paljon nykyistä laajemmin pk-yritysten ja kansalaisjärjestöjen kohdennetuista toimista jätteiden keruun ja jätehuollon alalla, jotta koko yhteiskunnan vastuu ympäristön suojelusta korostuisi entisestään. Komitea katsoo, että komission tulee myöntää vuodesta 2020 alkaen kansallisille ympäristöalan kansalaisjärjestöille tarvittavat rahoitusvarat, jotta ne voivat Euroopan vihreät pääkaupungit -kilpailun (vuonna 2019 tunnustuksen sai Oslo (16)) mallin mukaisesti jakaa jäsenvaltioissa vastaavia ympäristöpalkintoja kolmelle maaseudun asuinyhteisölle (kunnalle tai kaupungille), jotka ovat toteuttaneet tehokkaita ympäristönsuojelutoimia. Tällaisen palkinnon symboliarvo olisi luonnollisesti sen rahallista arvoa suurempi, ja tarkoituksena on, että paikallisten ja valtakunnallisten tiedotusvälineiden kiinnostus palkintoa kohtaan korostaisi asian merkitystä. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Verot, veroseuraamukset, vapautus tiettyjen verojen maksamisesta ja verohelpotukset ovat maiden taloushallinnon ja -kasvun kannalta merkittäviä kannustimia, kun sidosryhmiä motivoidaan vähentämään syntyvän jätteen määrää, huolehtimaan jätteistä, hävittämään jätettä ja hallinnoimaan sitä käyttökelpoisena resurssina tai pidättymään tällaisista toimista. Jotta pk-yritykset saataisiin mukaan hallinnoimaan jäteresursseja entistä tehokkaammin ja pitämään ilmanlaadun nykyistä parempana, ETSK ehdottaa, että jäsenvaltiot perisivät korkeampia veroja jätteen viemisestä kaatopaikalle ja vähentäisivät merkittävästi jätteiden polttoa tai jopa kieltäisivät sen ja että kaikissa jäsenvaltioissa alettaisiin soveltaa ”maksa itse omat jätekustannuksesi” -periaatetta. Lisäksi tulisi määrätä seuraamuksia kierrätyskelpoisen jätteen kontaminaatiosta. Olisi erittäin hyödyllistä ottaa käyttöön ympäristöveroja (ympäristömyönteisyyteen kannustavia veroja) tai myöntää kertaluonteinen verohelpotus pk-yrityksille, jotka tekevät keskeisiä jätehuoltoon ja jätteiden uudelleenkäyttöön liittyviä innovaatioita. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | ETSK kannattaa painokkaasti jätehuollon puitedirektiivissä (17). esitettyjä perustavoitteita, joiden mukaan jätehuollon tulee tapahtua vaarantamatta ihmisten terveyttä ja vahingoittamatta ympäristöä sekä erityisesti vaarantamatta vesiä, ilmaa, maaperää, kasveja tai eläimiä, aiheuttamatta melu- tai hajuhaittoja ja vahingoittamatta maaseutua tai erityistä merkitystä omaavia kohteita. Direktiivin jatkoksi komission olisi täydennettävä EU:n jätelainsäädäntöä ja -politiikkaa siten, että kehitetään jätteiden erilliskeräysmenetelmien (ovelta ovelle -keräys, lajittelupisteet, kaatopaikat, jätteiden keruuseen liittyvät yhteisöllis-yhteiskunnalliset toimet) yhdistelmä ja perustetaan kansallinen kaatopaikkaverkosto. Jätteidenkäsittelytaakkaa voidaan vähentää vaatimalla ottamaan käyttöön kertakäyttöisten pakkausten (PET-muovi, alumiini, lasi) palautuspanttijärjestelmiä (ja valvomalla niiden soveltamista), hyödyntämällä karkeita jätteitä älykkäästi (uudelleenkäyttökeskukset), laajentamalla jätteiden erilliskeräystä (tekstiilit, biojäte, vaaralliset jätteet) sekä kannustamalla yhä laajemmin koti- ja yhteisökompostointiin siten, että samalla annetaan teknistä ja rahoitustukea kompostin käytön edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.3.6

| 2.3.7 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja asianomaiset pk-yritykset (pääasiassa jätehuoltoalan yritykset) pitäisi ottaa paremmin mukaan jätehuoltoa koskevien ympäristöalan päätösten tekoon ja kansalliseen täytäntöönpanoon. Jäsenvaltioiden olisi luotava rahoitustukijärjestelmiä pk-yrityksille, jotka ovat aktiivisesti mukana jätteiden keruussa, kierrätyksessä ja uudelleenhyödyntämisessä ja kiertotaloudessa ylipäätään. |
| --- | --- |

2.3.7

| 2.3.8 | Jotta ekologisesta jalanjäljestämme saataisiin pienempi ja kestävää kehitystä voidaan lujittaa, ETSK kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan täysipainoisesti strategioita, jotka tähtäävät ympäristöä säästäviin julkisiin hankintoihin. Komission tulee valvoa tätä säännöllisesti ja suoraan. Sen olisi myös vaadittava ponnekkaammin jäsenvaltioissa toimivien kansallisten ympäristöjärjestöjen kutsumista mukaan kyseisten hankintamenettelyjen valmisteluun ja tehtyjen tarjousten lopulliseen tarkasteluun. Komission tulee niin ikään esittää, että EU:n varoja voitaisiin käyttää ympäristöä säästävien julkisten hankintojen myönteisten vaikutusten vahvistamiseen. |
| --- | --- |

2.3.8

| 2.3.9 | Ympäristöpolitiikan täytäntöönpanon arvioinnista olisi julkaistava asiakirja (18) säännöllisin väliajoin, jotta aiheesta saadaan tietoa jatkuvasti. Huhtikuun 4 päivänä 2019 julkaistussa EIR-asiakirjassa viitataan tutkimukseen, jossa esitettyjen arvioiden mukaan ympäristöpolitiikan täytäntöönpanon tämänhetkisistä puutteista aiheutuu yhteiskunnalle vuosittain yhteensä noin 55 miljardin euron kustannukset (19). |
| --- | --- |

2.3.9

| 2.3.10 | EU:n vertaisasiantuntijavaihto jäsenvaltioiden ympäristövirastojen ja kuntien välillä on toiminut hyvin kahden viime vuoden ajan ja kartuttanut sidosryhmien tietämystä. Jäsenvaltioissa olisi kuitenkin tiedotettava uusista ideoista ja parhaista käytännöistä paljon laajemmin verkossa huolehtien siitä, että vertaisperiaatteella toteutettavien tapahtumien sisältö ja tulokset julkistetaan säännöllisesti. Jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja pk-yritysten laajempi osallistuminen voi johtaa tiiviimpään tekniseen tai yritysyhteistyöhön ja pk-yrityksille tarjoutuvien mahdollisuuksien nopeampaan toteamiseen. ETSK kehottaa komissiota julkistamaan vuosittain maailmanlaajuiset ympäristöteemapäivät (20). Jäsenvaltioissa tulee tässä yhteydessä hyödyntää paikallisia sidosryhmiä ja tarjota niille mahdollisuuksia, kun sidosryhmiä, yrityksiä, kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja viranomaisia kannustetaan järjestämään jätteiden keruuseen, puhdistamiseen tai ilmanlaadun parantamiseen liittyviä tapahtumia tai kun tällaiseen toimintaan myönnetään rahoitusta. |
| --- | --- |

2.3.10

Kansalaisyhteiskunnan rooli ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa – ilmanlaatu

| 2.3.11 | Jäsenvaltioiden pitäisi terveys- ja ympäristöongelmien pahenemisen vuoksi parantaa yleisesti ilmanlaatua ja kutsua kansalaisjärjestöt ja yritykset nykyistä aktiivisemmin mukaan saastumisen ehkäisyyn. Kotien lämmittäminen hiilellä ja märällä puulla, kauppajätteen (esim. muovin ja tekstiilien), puutarhajätteiden tai muun jätteen poltto ulkoilmassa, suurempipäästöisillä moottoreilla varustetut vanhat ajoneuvot, siviili- ja sotilasilmailu (21), maantieliikenne, meriliikenne, joki- ja valtameriristeilijät sekä eräät teollisuuden ja maatalouden käytännöt ovat kaikki huomattavia ilmansaasteiden lähteitä. |
| --- | --- |

2.3.11

| 2.3.12 | ETSK arvostaa yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP), johon liittyen on annettu sitovat säännöt ympäristönsuojelusta kestävän kehityksen edistämiseksi (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 11 artikla), kuluttajansuojasta (12 artikla), eläinten hyvinvointia koskevista vaatimuksista (13 artikla) jne. Komitea kannustaa komissiota jatkamaan kehitystä näillä aloilla ja esimerkiksi esittämään uusia YMP-toimenpiteitä ilmanlaadun parantamiseksi ja päästöjen vähentämiseksi. EU:n tulee kuitenkin myös panna kaikilta osin täytäntöön päätös luoda kunnollinen infrastruktuuri vaihtoehtoisia polttoaineita varten (22), jotta voitaisiin lievittää pienyrityksille ja maataloustuottajille aiheutuvista kustannuksista juontuvia ongelmia. Kyseinen päätös liittyy vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta annettuun direktiiviin 2014/94/EU (23). |
| --- | --- |

2.3.12

| 2.3.13 | Vanhojen ajoneuvojen aiheuttamien ilmansaasteiden vähentämiseksi komission olisi lakkautettava yli viiden vuoden ikäisten käytettyjen autojen myynti maasta toiseen. Maanteiden tavaraliikenteen vähentäminen, rautatie-, meri- ja jokirahtiliikenteen edellytysten parantaminen ja vähäpäästöisten vyöhykkeiden perustaminen asuinalueille ovat avaintekijöitä pyrittäessä vähentämään ilman pilaantumista. Ilmansaasteiden ja melusaasteen välttämiseksi on toteutettava lisätoimia, ja jäsenvaltioiden tulee edistää omin varoin nykyisten vanhentuneiden dieselmoottorien korvaamista autokannassa sähköautoilla tai ainakin vähäpäästöisemmillä moottoreilla vuosina 2022–2027. |
| --- | --- |

2.3.13

| 2.3.14 | Pyrittäessä kohti parempaa ilmanlaatua komission olisi tuettava jäsenvaltioita, jotta ne voivat uudenaikaistaa liikkuvaa kalustoa, poistaa rautateiden nopeusrajoituksia, ulottaa kuorma-autoilta sähköisesti perittävät etäisyysperusteiset tiemaksut koskemaan kaikkia teitä ja eriyttää päästöperusteisen tiemaksujärjestelmän yhä tarkemmin. Jäsenvaltioiden pitäisi alkaa periä pääkaupungeissa maksua teiden käytöstä (ja ottaa tähän liittyen käyttöön ruuhkamaksu vuoteen 2025 mennessä), laajentaa kaupunkien jalankulkualueita, puistoja ja muita viheralueita sekä käydä tämän pohjustamiseksi säännöllistä vuoropuhelua kansalaisjärjestöjen ja asianomaisten pk-yritysten kanssa. Kansalaisjärjestöt ja pk-yritykset tulee kutsua järjestelmällisesti mukaan toimiin, ja niitä tulee kuulla internetin kautta, kun tällaisia alueita suunnitellaan ja esitetään otettavaksi käyttöön. |
| --- | --- |

2.3.14

| 2.3.15 | ETSK kehottaa komissiota harkitsemaan säännösten antamista uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämisestä. Näin voitaisiin kasvattaa uusiutuvien energialähteiden osuutta sähkön ja lämmön tuotannossa. Sekä kansalaisjärjestöjen että pk-yritysten olisi päästävä näkyvästi mukaan sellaisten uusien kansallisten energiasuunnitelmien laatimiseen, joiden tuloksena energian – etenkin fossiilisten polttoaineiden – käyttö vähenee. Jäsenvaltioiden pitäisi keskustella konkreettisista ja toteuttamiskelpoisista ehdotuksista tämän toteuttamiseksi, ja lisäksi olisi kartoitettava parhaita käytäntöjä ja osoitettava riittävästi taloudellisia resursseja niitä varten. Jäsenvaltioiden tulee jakaa säännöllisesti parhaita ympäristönsuojelukäytäntöjään. |
| --- | --- |

2.3.15

Kansalaisyhteiskunnan rooli ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa – biologinen monimuotoisuus

| 2.3.16 | ETSK pitää varsinkin biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvia vaikutuksia silmällä pitäen oleellisen tärkeänä, että jäsenvaltiot järjestävät julkisia kuulemismenettelyjä jo varhaisessa vaiheessa, kun kaikki mahdollisuudet ovat vielä avoinna ja vaihtoehtoja voidaan toden teolla analysoida. On ensisijaisesti jäsenvaltioiden ja toimivaltaisten viranomaisten tehtävä varmistaa, että hankkeiden kehittelijät ottavat tämän vaatimuksen vakavasti ja edistävät julkisten kuulemisten toteuttamista alkuvaiheessa. |
| --- | --- |

2.3.16

| 2.3.17 | Jotta kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voisivat käydä aitoa keskustelua komission kanssa, olisi selvennettävä, miten komissio toimii (miten päätökset tehdään) ja mitä se odottaa (mitä tietoja on toimitettava) esimerkiksi silloin, kun ympäristölainsäädäntöä ei ole noudatettu tai biologiselle monimuotoisuudelle uhkaa aiheutua haittaa. |
| --- | --- |

2.3.17

2.4   
  Kansalaisyhteiskunnan ehdotukset ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta ja komission roolista perussopimusten valvojana

| 2.4.1 | ETSK kehottaa komissiota esittämään kommentteja kansallisille parlamenteille jäsenvaltioiden antaessa säädöksiä, joilla EU:n ympäristölainsäädäntöä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Komitea haluaa lisäksi komission esittävän – jos kolmas osapuoli sitä pyytää – huomioita ja toimittavan ne asianomaisille osapuolille, kun EU:n ympäristölainsäädännön kansallista täytäntöönpanosäädöstä vastaan on nostettu kanne ylimmän oikeusasteen tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | ETSK kehottaa komissiota muistuttamaan jäsenvaltioita siitä, ettei EU:n lainsäädäntö tunne sellaista käsitettä kuin ylimitoitettu kansallisen lainsäädännön osaksi saattaminen ja että unionin ympäristölainsäädäntö edellyttää jatkuvia toimenpiteitä ympäristön tilan parantamiseksi. EU:n lainsäädäntö ei näin ollen salli minkäänlaista lipsumista. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | ETSK kehottaa komissiota myös tekemään jäsenvaltioille selväksi, että EU:n ympäristölainsäädäntö sallii poikkeamisen sekundaarilainsäädännön säännöksistä mutta edellyttää valtioiden rajoittavan poikkeukset tarkoin, jotta ei synny ristiriitaa EU:n tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | ETSK kannustaa komissiota laatimaan jatkossakin ohjeita sekundaarilainsäädännön tulkinnan ja soveltamisen helpottamiseksi erityisesti kahdella alalla:






  a) | terveyteen liittyvien kysymysten huomioiminen ympäristöarvioinneissa |
| --- | --- | --- |

2.4.5

a)

terveyteen liittyvien kysymysten huomioiminen ympäristöarvioinneissa

| b) | kosteikkojen määrittely niiden monitoiminnallisuuden kautta. |
| --- | --- |

b)

kosteikkojen määrittely niiden monitoiminnallisuuden kautta.

| 2.4.6 | EU:n on autettava luomaan ja noudattamaan paikallisen kehittämisen malleja ja edistettävä ympäristönsuojelua. Tätä varten komission tulee suorittaa nykyistä säännöllisemmin tarkastuksia paikan päällä jäsenvaltioissa, jotta voidaan varmistaa, että EU-rahoitusta käytetään asianmukaisesti ja että kaikki asiaankuuluvat julkiset ja yksityiset sidosryhmät soveltavat ympäristölainsäädäntöä ja -hallintoa niin kuin pitää. Näin voitaisiin myös vastata siihen yleiseen vaatimukseen, että EU:n syrjäisten alueiden ihmisiä ja organisaatioita tulee tukea ja kohdella keskeisenä unionin osana. Komission olisi myös huolehdittava siitä, että jokaisessa jäsenvaltiossa on palkattuna riittävästi koulutettua henkilöstöä tiedon ja oikeussuojan saatavuuden takaamiseksi ja ennen kaikkea ympäristölainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon valvomiseksi tarkastusten avulla. |
| --- | --- |

2.4.6

| 2.4.7 | ETSK kehottaa komission puheenjohtajaa antamaan ympäristönsuojelusta vastaavalle komission jäsenelle enemmän toimivaltaa erityisesti ympäristöön ja terveyteen liittyvissä kysymyksissä. Komissaarin olisi myös kiinnitettävä huomiota ja osallistuttava tiiviimmin maaseudun kehityksen koordinointiin, elämänlaadun parantamiseen kaikkialla ja sen varmistamiseen, että kotimaiset yritykset noudattavat EU:ssa sovittuja ympäristövaatimuksia. Kilpailukykyisen talouden on oltava tulevaisuudessa kauneuden taloutta, joka pitää sisällään kaiken sen, mikä on kaunista ja hyvää: kulttuuriin, taiteeseen ja ympäristöön liittyvän paikallistason toiminnan, joka parantaa elämänlaatua. Yhtenä perustavoitteenamme tulee olla kansanonnellisuuden kasvu (Growth of Domestic Happiness, GDH) eli yleisen hyvinvoinnin lisääntyminen, jolla on yhteys terveempään talouteen ja joka synnyttää parempia ja kestävämmällä pohjalla olevia taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä arvoja, jotka voivat tämän jälkeen saada uutta pontta. |
| --- | --- |

2.4.7

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n toimet ympäristövaatimusten noudattamisen ja ympäristöhallinnan parantamiseksi” (EUVL C 283, 10.8.2018, s. 83).

1

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpano ilmanlaadun sekä vesi- ja jätehuollon alalla” (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 33).

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n toimet ympäristövaatimusten noudattamisen ja ympäristöhallinnan parantamiseksi” (EUVL C 283, 10.8.2018, s. 83).

3

(4)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpano ilmanlaadun sekä vesi- ja jätehuollon alalla” (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 33).

4

(5)  https://glocalities.com/latest/reports/environmental-concern

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpano ilmanlaadun sekä vesi- ja jätehuollon alalla” (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 33) (päätelmien kohta 1.5).

6

(7)  https://ec.europa.eu/environment/aarhus/

7

(8)  ETSK:n lausunto ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnista (EUVL C 345, 13.10.2017, s. 114).

8

(9)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpano ilmanlaadun sekä vesi- ja jätehuollon alalla” (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 33).

9

(10)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n toimet ympäristövaatimusten noudattamisen ja ympäristöhallinnan parantamiseksi” (EUVL C 283, 10.8.2018, s. 83).

10

(11)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n toimet ympäristövaatimusten noudattamisen ja ympäristöhallinnan parantamiseksi” (EUVL C 283, 10.8.2018, s. 83).

11

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32003H0361

12

(13)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

14

(15)  COM(2019) 149 final

15

(16)  http://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/index_en.htm

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3). http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/

17

(18)  http://ec.europa.eu/environment/eir/pdf/eir_2019.pdf

18

(19)  http://ec.europa.eu/environment/eir/pdf/study_costs_not_implementing_env_law.pdf

19

(20)  https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_environmental_dates

20

(21)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ilmailutoimintaa koskeva päästökauppajärjestelmä” (EUVL C 288, 31.8.2017, s. 75).

21

(22)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva toimintasuunnitelma” (EUVL C 262, 25.7.2018, s. 69).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta ETA:n kannalta merkityksellinen teksti (EUVL L 307, 28.10.2014, s. 1). https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2014/94/oj

23

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/58

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sininen biotalous”

(valmisteleva lausunto)

(2020/C 47/08)

Esittelijä: Simo TIAINEN

Toinen esittelijä: Henri MALOSSE

| Lausuntopyyntö | EU:n puheenjohtajavaltio Suomi, 7.2.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Työvaliokunnan päätös | 19.2.2019 |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.10.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 151/1/1 |

Lausuntopyyntö

EU:n puheenjohtajavaltio Suomi, 7.2.2019

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Työvaliokunnan päätös

19.2.2019

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

1.10.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

30.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

151/1/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Sinisellä biotaloudella tarkoitetaan uusiutuvien vesiluonnonvarojen kestävään ja älykkääseen käyttöön ja vesiosaamiseen perustuvaa liiketoimintaa ja arvonmuodostusta. Euroopassa on runsaasti vettä, vesiluonnonvaroja ja sinisen biotalouden asiantuntemusta, tietotaitoa ja perinteitä. Sinisen biotalouden potentiaaliin ja mahdollisuuksiin nähden alan liiketoiminta on Euroopassa kuitenkin edelleen melko vaatimatonta. On lukuisia esteitä, joihin on puututtava. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sinisen biotalouden koko potentiaali EU:ssa on kartoitettava, ja tutkimuksen painopisteet on määriteltävä kestävän kasvun edistämiseksi alalla. Erityisesti on tarpeen hankkia parempi käsitys akvaattisten raaka-aineiden soveltuvuudesta lisäarvoa tuottaviin prosesseihin. Kestävän kasvun vahvistaminen edellyttää kohdennettua tutkimusrahoitusta innovoinnin, monialaisen kehittämistoiminnan, yrittäjyyden ja uusien laadukkaiden työpaikkojen edistämiseksi. Lisäksi kestävä kasvu vaatii toimintaympäristöksi tasapuolisia kilpailuedellytyksiä sekä laajaa yhteistyötä ja uusien kumppanuuksien luomista elinkeinoelämän, tutkimusorganisaatioiden, viranomaisten ja kolmannen sektorin välille. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Monilla EU:n alueilla vesien ja vesiekosysteemien tila ei ole riittävän hyvä. Hyvä vedenlaatu ja terve vesiympäristö ovat kuitenkin sinisen biotalouden perusta. On tarpeen säilyttää ja palauttaa ennalleen valtamerien, merien, järvien ja jokien hyvä tila ja biologinen monimuotoisuus. Tämä edellyttää huomattavaa panostusta kaikilta sidosryhmiltä, eli muun muassa EU:lta, valtiollisilta ja alueellisilta instituutioilta, yliopistoilta ja tutkimuskeskuksilta, kaikilta asianomaisten alojen (esimerkiksi kalatalouden ja matkailualan) ammattilaisilta sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioilta. Näihin toimiin on sisällyttävä asianmukaisesti tutkimusta, koulutusta ja osaamisen siirtoa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vesiympäristön ja sanitaatiopalvelujen hoitoon tarvitaan lisäinvestointeja, jotta varmistetaan puhtaan veden saatavuus ja kestävä käyttö ja asianmukainen sanitaatio kaikille. Tarvitaan kilpailukykyisiä jätevesien puhdistamisratkaisuja, ja on kehitettävä vettä säästäviä ja kierrättäviä teknologioita. Lisäksi tarvitaan uusia kustannustehokkaita ratkaisuja, joilla vähennetään ravinnekuormitusta luonnonvesiin ja ennallistetaan kriittiset elinympäristöt ja muutetut vesistöt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa EU:ta ja muita sinisen biotalouden toimijoita ryhtymään kiireellisiin toimiin ilmastonmuutoksen ja sen vaikutusten torjumiseksi. Erityisesti kalastuksen ja vesiviljelyn kiireellinen sopeuttaminen ilmastonmuutokseen on ratkaisevan tärkeää, koska jyrkästi muuttuvat olosuhteet vaikuttavat merkittävästi näihin tärkeisiin elinkeinoihin. Kalastukseen, vesiviljelyyn ja levienviljelyyn tehtävät investoinnit ovat oleellisia akvaattisten elintarvikkeiden kestäväpohjaisen tuotannon lisäämiseksi. Ilmastonmuutoksen vaikutuksia sietävien vesielintarvikejärjestelmien kehittäminen edellyttää lisää tutkimusta ja innovointia ennen tuloksekasta täytäntöönpanoa. Levän biomassa voi olla merkittävä vesiluonnonvara, jota voidaan hyödyntää raaka-aineena monenlaisiin käyttötarkoituksiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Tarvitaan yliopistojen, tutkimuskeskusten, kansalaisjärjestöjen ja kalastusalan yhteisiä toimia, jotta saataisiin aikaan uusia lisäarvoa kerryttäviä valmisteita kalan sivutuotteista ja jätemateriaaleista. Tarvitaan uusia rahoitusvälineitä teknologisten innovaatioiden ja palvelujen edistämiseksi. Tarpeen on myös tehdä yhteistyötä alakohtaisten rajojen yli ja parantaa päätöksentekoprosesseja. Merten, järvien ja jokien biologisen monimuotoisuuden palauttaminen avaa uusia yritystoiminnan mahdollisuuksia, myös perheyrityksille ja pienille yrityksille paikallisilla markkinoilla. Lisäksi uusien liiketoimintamallien edistäminen vesimatkailun ja vesiluonnonvarojen virkistyskäytön alalla tarjoaa uusia mahdollisuuksia kestävään liiketoimintaan syrjäseuduilla. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Sinistä biotaloutta koskevan toimintasuunnitelman ensisijaisiin kehittämiskohteisiin kuuluvat i) puhtaan veden saatavuus ja sanitaatio, ii) terveellinen, monimuotoinen ja turvallinen vesiympäristö, iii) akvaattisten elintarvikkeiden kestäväpohjainen tuotanto, iv) arvokkaat non-food-tuotteet, v) ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vi) sininen terveys ja hyvinvointi sekä vii) vesivaroihin liittyvän laittoman toiminnan torjunnan parempi koordinointi. Tähän kehitykseen investoimalla Eurooppa voi lujittaa asemaansa yhtenä kiertotalouden johtavista toimijoista. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Euroopan unionin tulisi edistää rannikko- ja sisävesialueilla toteutettavaa valveuttamista sekä yleissivistävää ja ammatillista koulutusta – myös tutkimuspainotteisesti – ja niiden tietotaidon hyödyntämistä ja siirtoa, sillä se mahdollistaa sekä ympäristöä kunnioittavan hallinnan että eurooppalaisten koulutusverkostojen luomisen tällä alalla. Maatalouden osalta EU:n olisi puututtava myös veden niukkuuteen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK ehdottaa, että sinisestä biotaloudesta tulee yksi EU:n sekä sen yhteistyöpolitiikoissa naapurimaiden kanssa ja YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen COP 21 -tavoitteiden puitteissa toteuttamista toimintapoliittisista lippulaivahankkeista. Tässä yhteydessä ETSK ehdottaa, että EU:n neuvosto ja Euroopan parlamentti kehottavat komissiota käynnistämään useita pilottitoimia EU:n eri meri- ja vesiviljelyalueilla. Niitä valittaessa tulisi huolehtia siitä, että ne edustavat EU:ssa esiintyvien olosuhteiden suurta moninaisuutta, sekä ottaa huomioon, missä määrin romahdusriski ja sinisen biotalouden kehityspotentiaali vaikuttavat niihin. Olisi perustettava hallintokomitea, johon kuuluvat jäsenvaltiot, alueet ja sidosryhmät ja johon ETSK osallistuu, jotta voidaan järjestää käytäntöjen vaihtoa ja varmistaa, että onnistuneita pilottihankkeita kehitetään laajemmassa mittakaavassa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Johdanto

| 2.1 | Sinisellä biotaloudella tarkoitetaan uusiutuvien vesiluonnonvarojen kestävään ja älykkääseen käyttöön ja vesiosaamiseen perustuvaa liiketoimintaa ja arvonmuodostusta. Yritykset ja toiminnot, jotka kasvattavat näitä tuotteita varten tarvittavia raaka-aineita, jotka uuttavat, jalostavat, työstävät ja muuntavat biologisia yhdisteitä, ovat kaikki osa sinistä biotaloutta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sinisen biotalouden merkitys, ominaispiirteet ja mahdollisuudet eri jäsenvaltioissa vaihtelevat suuresti maantieteellisten olosuhteiden mukaan, ja tämä on otettava huomioon. Useimmilla jäsenvaltioilla on suora yhteys valtameriin tai meriin. Rannikkovedet ovat monille jäsenvaltioille erittäin tärkeitä. Myös järvillä ja joilla on useimmissa maissa korvaamattoman tärkeä rooli. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK antoi toukokuussa 2019 lausunnon (1) Euroopan komission tiedonannosta, jolla päivitetään vuoden 2012 biotalousstrategiaa. Lausunnossa esitetyt päätelmät ja suositukset ovat oleellisia sinisen biotalouden näkökulmasta. Käsillä olevassa lausunnossa kuvataan yksityiskohtaisemmin sinisen biotalouden mahdollisuuksia ja potentiaalia. Sininen biotalous liittyy tiiviisti kiertotalouden konseptiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Puhdas vesi ja uusiutuvat vesiluonnonvarat antavat merkittäviä kestäviä liiketoimintamahdollisuuksia ja voivat tarjota oleellisia ratkaisuja useiden maailmanlaajuisten kestävän kehityksen tavoitteiden (tavoitteet 2, 3, 6, 7, 8 ja 14) saavuttamiseksi. Käsillä olevalla valmistelevalla lausunnolla ETSK pyrkii vastaamaan EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Suomen esittämään kysymykseen siitä, miten EU voi edistää sinisen biotalouden kehitystä ja mitä toimenpiteitä on priorisoitava. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleistä

| 3.1 | Sininen biotalous voi tarjota monenlaista hyötyä vain niin kauan kuin vesiympäristö on terve ja tuottava. Biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat uhat muodostavat yhdessä ilmastonmuutoksen kanssa suuren riskin vesieliöiden tuotantokapasiteetille, kuten toukokuussa 2019 julkaistu IPBES:n (biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevä hallitustenvälinen tiede- ja politiikkafoorumi) raportti osoittaa. Liikahyödyntäminen, pilaantuminen, rannikkoalueiden rakentaminen ja käyttö, matkailun huippukaudet ja liikenne ovat kaikki vakavia haasteita, erityisesti niillä Euroopan unionin alueilla, joihin nämä stressitekijät vaikuttavat eniten (erityisesti Välimeren alue). Tarvitaan ratkaisuja, jotka on mukautettu eri ympäristöihin ja alueisiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Biomassan kysyntä kasvaa tulevaisuudessa, ja EU:n on vastattava tähän haasteeseen. Maan saatavuus rajoittaa biomassaan perustuvaa siirtymistä kohti kasvihuonekaasupäästöjen kannalta neutraalia taloutta. Sen vuoksi on tärkeää parantaa vesiluonnonvarojen tuottavuutta hyödyntämällä biotalouden tarjoamia mahdollisuuksia kaikilta osin. Tähän sisältyy esimerkiksi levien ja muiden uusien proteiinilähteiden tuotanto ja käyttö, missä piilee mahdollisuus vähentää maatalousmaahan kohdistuvia paineita. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Sininen biotalous tarjoaa yhä enemmän mahdollisuuksia parantaa elintarviketurvaa ja tuottaa terveellistä, pienen hiilijalanjäljen jättävää ruokaa, uuselintarvikkeita ja elintarvikkeiden lisäaineita, rehuja, ravitsemukseen vaikuttavia tuotteita, lääkkeitä, kosmetiikkaa ja uusia materiaaleja, puhdasta vettä ja muuta kuin fossiilista energiaa, kierrättää ravinteita ja saavuttaa monia muita hyötyjä. Sinisen biotalouden kasvu riippuu vesien ja vesiekosysteemien hyvän tilan varmistamisesta, sopeutumiskykyisistä kalastus- ja vesituotantojärjestelmistä, tehokkaasta systeemisestä yhteistyöstä toimialojen rajojen yli, teknisistä innovaatioista, uusista rahoitusvälineistä sekä paremmista palveluista ja kestävistä liiketoimintamalleista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | On oleellista korostaa kulttuurinäkökohtien merkitystä sinisen biotalouden toteuttamisessa. Rannikko- ja sisävesialueiden asukkaiden tietotaito on Euroopalle poikkeuksellinen etu, kunhan se havaitaan, säilytetään ja siirretään uusille sukupolville. Näin ollen kaikissa sinisessä biotaloudessa toteutettavissa toimissa olisi otettava huomioon kulttuurinen ja inhimillinen ulottuvuus ja varmistettava, että mukana ovat kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät ja erityisesti paikalliset edustajat, alan ammattilaiset ja kansalaisyhteiskunta. |
| --- | --- |

3.4

4.   Sininen biotalous ja kestävän kehityksen tavoitteet

| 4.1 | YK:n vahvistamat kestävän kehityksen tavoitteet liittyvät läheisesti veteen ja vesiympäristöön. Näissä tavoitteissa käsitellään keskeisiä maailmanlaajuisia haasteita ja hahmotellaan, miten voidaan saavuttaa kestävämpi tulevaisuus sellaisilla tärkeillä aloilla kuin elintarviketurva, ilmastonmuutos ja ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen. Tavoitteet ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, ja niitä käsitellään tässä asiakirjassa veteen ja vesiluonnonvaroihin perustuvien kestäväpohjaisten liiketoimintamahdollisuuksien näkökulmasta. Erityisesti veden, energian ja elintarvikkeiden välillä on vahva yhteys. |
| --- | --- |

4.1

Puhdas vesi ja sanitaatio

| 4.2 | Tavoitteessa 6 (puhdas vesi ja sanitaatio) pyritään varmistamaan puhtaan veden saanti ja kestävä käyttö sekä asianmukainen sanitaatio kaikille. Maailmassa on yli miljardi ihmistä, joiden saatavilla ei ole edelleenkään riittävän hyvälaatuista juomavettä, ja yli 2 miljardilla ihmisellä on vaarana juomavesivarojen saatavuuden heikkeneminen. Makean veden maailmanlaajuisen tarpeen odotetaan kasvavan merkittävästi vuoteen 2030 mennessä. ETSK käsitteli juomavesiaihetta vuonna 2018 antamassaan lausunnossa (2). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vaikka EU:ssa ja muilla alueilla on viime aikoina saavutettu edistystä, juomavesivaroihin ja sanitaatiopalvelujen hoitoon tehtäviä investointeja on lisättävä. Keskeisinä tavoitteina on löytää kilpailukykyisiä jätevesien puhdistamisratkaisuja ja kehittää vettä säästävää ja kierrättävää teknologiaa, jotta veden hukkaa pystytään vähentämään. Veden säästö- ja kierrätysratkaisut ja -tekniikat sekä vesivarojen ja -huollon älykäs hallinta tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia. On olemassa uusia vesi- ja jätevesihuoltokonsepteja ja uusia tekniikoita, joilla jätevedestä kyetään poistamaan huume- ja hormonijäämiä sekä mikromuoveja. On myös lupaavia innovaatioita, joiden avulla merivettä on mahdollista muuttaa juomavedeksi uusiutuvaa energiaa hyödyntämällä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Hyvä vedenlaatu on sinisen biotalouden perusta. Vesivarojen hyvä hoito on olennainen osa ratkaisua lähes kaikkiin maailman suurimpiin ongelmiin, kuten vesiluonnonvarojen liikakulutukseen ja tarpeeseen sopeutua ilmastonmuutokseen. Veden käytön elinkaaren hallinta edellyttää selkeitä tavoitteita, ajantasaista tietoa, suunnittelua ja hallinnointia. Tähän sisältyvät vesihuoltopalvelujen ja niiden seurannan digitaaliset ratkaisut sekä uudet monipuoliset tekniset ratkaisut jäteveden käsittelyyn (membraaniteknologia) ja umpioituneen siiloajattelun korvaava, keskinäiskytköksiä ilmentävä nexus-ajattelu. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EU:lla on potentiaalia tulla vesialan merkittäväksi maailmanlaajuiseksi toimijaksi veteen liittyvän teknologian ja palvelujen tarjoajana. Digitalisointi tarjoaa vesialan yrityksille uusia mahdollisuuksia, ja sillä on mahdollista parantaa merkittävästi vesivarojen hoidon sekä tuotanto- ja palvelukonseptien tehokkuutta. Digitaalisia ratkaisuja voidaan käyttää sellaisten palvelujen tuottamiseen, jotka täyttävät asiakkaiden tarpeet nyt ja tulevaisuudessa. EU kykenee tarjoamaan tällä alalla kilpailukykyisiä ja kestäviä ratkaisuja koko maailmalle. |
| --- | --- |

4.5

Terve, monimuotoinen ja turvallinen vesiympäristö

| 4.6 | Valtameret, meret ja sisävedet ovat maailman suurin kestävä proteiininlähde, ja maailmanlaajuisesti yli 3 miljardin ihmisen elanto riippuu merten ja rannikoiden biologisesta monimuotoisuudesta. Valtamerten, merten ja sisävesien tila huonontuu nopeasti ihmisen toiminnan seurauksena. Erityisesti rannikko- ja sisävesien tila heikkenee saasteiden ja rehevöitymisen vuoksi, ja elinympäristöjen häviämisen mittakaava on hälyttävä. Kaikilla näillä muutoksilla on tuhoisa vaikutus vesiekosysteemien toimintaan ja biologiseen monimuotoisuuteen ja niin muodoin mahdolliseen elintarviketuotantoon. Näiden oleellisten globaalien luonnonvarojen huolellinen hoito on keskeinen osa kestävää tulevaisuutta. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Tavoitteessa 14 (vedenalainen elämä) pyritään säilyttämään valtameret ja meret sekä merten tarjoamat luonnonvarat ja edistämään niiden kestävää käyttöä. Tilanteen parantamiseksi tarvitaan useita toimenpiteitä, on muun muassa vähennettävä merkittävästi kaikkea vesien pilaantumista ja hallittava tehokkaammin kaikkea ihmisen toimintaa. Tarvitaan uusia ratkaisuja, joilla voidaan vähentää luonnonvesiä kuormittavia ravinnepäästöjä. On kehitettävä ja testattava taloudellisesti tehokkaita keinoja ja menetelmiä, joilla pystytään parantamaan maaperän kykyä ottaa vastaan ja sitoa ravintoaineita. Rehevöitymistä on mahdollista vähentää myös lisäämällä vajaasti hyödynnettyjen kalalajien hyödyntämistä sekä levien tuotantoa ja korjuuta (ravinteita poistuu pyynnin myötä). Rehevöitymisen vähentämiseksi ja jokien, järvien ja merenpohjan habitaattien ennallistamiseksi tarvitaan uusia ratkaisuja. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Terve vesiympäristö voi tarjota merkittävän määrän uusia laadukkaita työpaikkoja. Terveet kalakannat ja puhtaat vedet muodostavat perustan kestävälle kalastukselle ja vesien virkistyskäytölle ja avaavat uusia mahdollisuuksia siniselle biotaloudelle. Maailmanlaajuisesti toteutetaan jokien ja makean veden vesistöjen ennallistamistoimia, joilla pyritään palauttamaan entiselleen heikentyneet elinympäristöt, ekosysteemiprosessit, vaelluskalojen kannat, muut eliöyhteisöt ja niihin pohjautuvat palvelut. Vaelluskalojen palauttaminen tuo uusia mahdollisia elinkeinoja harvaan asutuille alueille, mikä tarjoaa työpaikkoja sellaisen perheyritysmallin puitteissa, jossa on pääsy paikallisille markkinoille. |
| --- | --- |

4.8

Akvaattisten elintarvikkeiden kestäväpohjainen tuotanto

| 4.9 | Maailmanlaajuisen elintarvikkeiden kysynnän odotetaan kasvavan merkittävästi. Tavoitteessa 2 (nälän poistaminen) pyrkimyksenä on poistaa nälkä, saavuttaa ruokaturva, parantaa ravitsemusta ja edistää kestävää elintarvikkeiden alkutuotantoa vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kalastus ja vesiviljely tarjoavat ravitsevaa ruokaa ja tuottavat kipeästi kaivattuja tuloja. Samalla ne tukevat maaseudun kehittämistä ja osallistuvat potentiaalisesti ympäristönsuojeluun. Tällä hetkellä kalan osuus on noin 17 prosenttia maailman eläinvalkuaistarjonnasta ja 6,5 prosenttia kaikesta ihmisravinnoksi tarjolla olevasta proteiinista. Sadoille miljoonille ihmisille kala on tärkein proteiinin ja olennaisten ravintoaineiden lähde. Monia kalakantoja pyydetään edelleen liikaa; niitä on hoidettava paremmin. Suurilla tuilla pidetään monissa osissa maailmaa edelleen yllä kalastuslaivastojen merkittävää liikakapasiteettia. Valtameriä, meriä ja sisävesiä tulisi hyödyntää huomattavasti nykyistä kestävämmällä tavalla. Vesiviljelyyn, kalastukseen ja kalanjalostukseen sekä prosessijätteistä ja sivuvirroista valmistettavien uusien tuotteiden kehittämiseen tehtävät investoinnit ovat ratkaisevan tärkeitä kestävän elintarviketuotannon lisäämisen ja elintarviketurvan säilyttämisen kannalta. Kalan ja muiden kalataloustuotteiden kauppatase on EU:ssa roimasti negatiivinen, noin 60 prosenttia EU:ssa syödystä kalasta ja muusta merenelävästä on tuontitavaraa. Nämä tuontituotteet eivät aina täytä kestävää tuotantoa ja elintarviketurvaa koskevia EU:n vaatimuksia. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Vesiviljelyssä on merkittäviä lisäkasvun mahdollisuuksia. Huomattavasti enemmän biomassaa voitaisiin tuottaa kestävästi eurooppalaisessa vesiviljelyssä lisäämällä vesiviljelyssä käytettyjen lajien määrää, meriympäristön alempien trofiatasojen lajit (esim. levät ja nilviäiset) mukaan lukien. Vesiviljelyn kehittämiselle on kuitenkin monia esteitä. Ensinnäkin vesiviljelytuotannon lisääminen edellyttää uusia rehulähteitä. Vähäarvoisten kalojen saaliita käytetään tulevaisuudessa yhä enemmän välittömästi ihmisravinnoksi ja vähemmän eläinrehujen raaka-aineena. Vesiviljelyn kasvuun tarvitaan lisää biomassaa rehua varten. Tämä voitaisiin saada nykyisin paljolti vajaasti hyödynnetyistä lajeista, kuten krilli, muut mesopelagiset eliöt ja merilevät, sekä myös jalostusjätteistä (sivuvirrat). Toiseksi vesiviljelylaitoksiin käytettävissä olevan tilan rajallisuus on kasvava ongelma, joka on ratkaistava. Vesiviljelyn kestävän kehittämisen avaintekijä on merten ja makean veden toimintojen hyvä suunnittelu, jossa otetaan huomioon ekologiset, taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset näkökohdat. Kolmanneksi tarvitaan parempia ratkaisuja ravinnevuotojen ja tautienvalvonnan ongelmiin. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Eri maiden tiukka ympäristölainsäädäntö vaikuttaa merkittävästi vesiviljelyn kustannuksiin ja kilpailukykyyn. Erilaisia uusia teknologioita ollaan kehittämässä intensiivisesti, mutta edelleen on olemassa lukuisia taloudellisia ja teknologisia epävarmuustekijöitä. Kiertovesiviljelyjärjestelmät tarjoavat useita etuja, joita ovat muun muassa vähäinen vedentarve, jätevesien ja jätteen tehokas hallinta, pienet tilavaatimukset ja tuotanto-olosuhteiden kontrollointi. Kiertovesiviljelyteknologiat tarjoavat mahdollisuuksia erityisesti makeanveden järjestelmissä. On kuitenkin todennäköistä, että yhä suurempi osuus merien vesiviljelystä on toteutettava avomerellä. Tarvitaan uusia toimintatapoja pyrittäessä monikäyttöisyyteen ja yhdennettyyn hallintoon, mukaan lukien aluesuunnittelu ja paikalliset hoitosuunnitelmat. |
| --- | --- |

4.12

Vesiympäristössä tuotetut lisäarvotuotteet ja muu kuin elintarvikekäyttö

| 4.13 | Ihmisravinnoksi tarkoitetun kalan ja muiden vesieliöiden jalostus tuottaa sivuvirtoja, joita ei useinkaan käytetä suoraan ihmisravinnoksi. Arvioiden mukaan 30–70 prosenttia kaikesta talteen korjatusta kalabiomassasta muuttuu vähäarvoiseksi sivutuotteeksi tai menee kokonaan hukkaan. Tähän sisältyy hyödyllistä ja arvokasta materiaalia, jota teollisuus voisi mahdollisesti käyttää elintarvikkeisiin ja muihin tarkoituksiin. Näistä materiaaleista voidaan valmistaa erikoistuotteisiin arvokkaita funktionaalisia ainesosia. Hyödyntämällä monenlaisia vesieliöitä voidaan tukea uusien tuotteiden, kuten ravitsemukseen vaikuttavien tuotteiden, lääkkeiden ja kosmeettisten valmisteiden, kehittämistä. Niiden avulla voidaan kehittää myös uusia entsyymejä, lipidejä, biopolymeerejä ja muita biomateriaaleja. Kyseisten raaka-aineiden hyödyntäminen ekotehokkaalla tavalla on ratkaisevan tärkeää. On olemassa huomattavia maailmanlaajuisia paineita kaiken biologisen materiaalin käytön parantamiseksi ja sitä kautta myös jätteen vähentämiseksi. Meribioteknologialla voi olla merkittävä rooli lisäarvon luomisessa sinisessä biotaloudessa. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Leväbiomassasta on tulossa yhä merkittävämpi resurssi moniin sinisen biotalouden kaupallisiin sovelluksiin. Levät tarjoavat tehokkaan, kestävän ja vielä laajalti käyttämättä olevan resurssin biopohjaisia prosesseja ja tuotteita varten. Levät sisältävät runsaasti ravinteita ja energiaa. Euroopassa ymmärretään yhä laajemmin, että makrolevien ja mikrolevien tuotannon lisääminen tarjoaa raaka-aineita monenlaisiin käyttötarkoituksiin. Kiinnostus levien talteen korjaamista, viljelyä tai prosessointia kohtaan kasvaa jatkuvasti, sillä niistä on mahdollista tuottaa hyvin monenlaisia arvokkaita tuotteita, kuten elintarvikkeita, eläinten rehua, ravitsemukseen vaikuttavia tuotteita ja biopohjaisia tuotteita. |
| --- | --- |

4.14

Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja muutokseen sopeutuminen

| 4.15 | On yleisesti tunnustettua, että ilmastonmuutos vaikuttaa moniin ympäristömuuttujiin, kuten sademääriin, lämpötiloihin, jokivirtauksiin, haitallisiin leväkukintoihin ja valtamerten happamoitumiseen. Tavoitteessa 13 (ilmastotoimet) kannustetaan pikaisiin toimiin ilmastonmuutoksen ja sen vaikutusten torjumiseksi. Lämpötilojen nousu vaikuttaa valtameriin, meriin ja muihin vesiin sekä ravinneverkkoihin, kalatalouteen ja elinkeinoihin. Ilmastonmuutoksen odotetaan lisäävän Euroopassa talvisadantaa, mikä yhdessä lämpötilojen nousun kanssa kasvattaa rehevöitymisen ja veden laadun heikkenemisen riskiä. Tällä on monia kielteisiä vaikutuksia kalakantoihin ja muihin vesien resursseihin ja siten myös kalastusalaan ja muihin tuotannon tapoihin. Korkeat lämpötilat aiheuttavat haittaa kylmän veden lajeille, kuten lohikaloille, ja edistävät monien haitallisten lajien ja tautien leviämistä. Rehevöitymisestä hyötyvät lajit lisääntyvät. Korkeat huippulämpötilat aiheuttavat vesiviljelylaitoksille suuria haasteita. Maatalouden osalta EU:n olisi puututtava myös veden niukkuuteen. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Tulevan elintarvikejärjestelmän on oltava osa ratkaisua ilmastonmuutokseen eikä osa ongelmaa. Ilmastoon vaikuttavien päästöjen näkökulmasta tarkasteltuna kalastus ja vesiviljely ovat pohjimmiltaan tehokkaita tapoja tuottaa proteiinia. Kestäväpohjaista kalastusta ja kalanviljelyä tulisi sen vuoksi edistää. Lisäksi on olennaisen tärkeää vahvistaa kalastuksen ja vesiviljelyjärjestelmien selviytymiskykyä. Kalastustoiminnan on mukauduttava muuttuneisiin olosuhteisiin, kuten äärimmäisiin sääilmiöihin ja jäättömiin talviin. Vesiviljelyalalla yksi mahdollinen tapa valmistautua lämpötilahuippuihin on avomerellä tapahtuva viljely, joka joissakin tapauksissa voi hyötyä meriveden keskilämpötilan noususta. Kiertovesikasvatusjärjestelmät voivat auttaa vesiviljelyalaa ilmastonmuutokseen sopeutumisessa. Viljeltävien kalojen valintajalostusohjelmilla on mahdollista parantaa kalojen kykyä sietää korkeampia lämpötiloja. |
| --- | --- |

4.16

Sininen terveys ja hyvinvointi

| 4.17 | Tavoitteessa 3 (terveys ja hyvinvointi) pyrkimyksenä on varmistaa terve elämä kaikille ihmisille ja edistää heidän hyvinvointiaan kaikissa ikäryhmissä. Vesiympäristöön perustuvilla hyvinvointi- ja virkistyspalveluilla on merkittäviä kasvumahdollisuuksia. Vesiluonnonvarojen kestävän virkistyskäytön edistäminen tuo uusia liiketoimintamahdollisuuksia syrjäseuduilla, mikä edistää uusien laadukkaiden työpaikkojen luomista. Merkityksensä ja taloudellisen potentiaalinsa vuoksi sininen biotalous edistää myös tavoitteen 8 (ihmisarvoinen työ ja talouskasvu) saavuttamista. |
| --- | --- |

4.17

5.   Ensisijaiset toimet

| 5.1 | Sinistä biotaloutta koskevan toimintasuunnitelman ensisijaisia kehittämiskohteita ovat i) puhtaan veden saatavuus ja sanitaatio, suolanpoisto merivedestä sekä saasteiden vähentäminen, ii) terveellinen, monimuotoinen ja turvallinen vesiympäristö sekä vesiympäristöjen ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden ennallistaminen, iii) akvaattisten elintarvikkeiden kestäväpohjainen tuotanto, iv) arvokkaiden non-food-tuotteiden kehittäminen, v) ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vi) sininen terveys ja hyvinvointi, energian säästäminen ja uusiutuvan energian tuotanto meristä, joista ja järvistä, vii) vesivarojen parempi säästäminen ja säilyttäminen sekä viii) akvaattisiin luonnonresursseihin liittyvän laittoman toiminnan torjunnan parempi koordinointi. Lisäksi edullinen ja puhdas vesistöistä saatava bioenergia ja orgaanisen jätteen käyttö ovat tärkeitä ajankohtaistuvia aiheita. Investoimalla tämän tyyppiseen kehitykseen Eurooppa voi lujittaa asemaansa yhtenä kiertotalouden johtavista toimijoista. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK ehdottaa, että EU:n neuvosto ja Euroopan parlamentti pyytävät komissiota käynnistämään erityisiä pilottitoimia, joilla pyritään parantamaan vesiekosysteemien tilaa ja tuotantokapasiteettia valituissa EU-kohteissa, ja huolehtimaan siitä, että ne edustavat nykytilanteen monimuotoisuutta ja sinisen biotalouden kehityspotentiaalia. Nämä pilottitoimet olisi toteutettava sellaisilla rannikko- ja sisävesialueilla (saaret mukaan luettuina), joihin kohdistuu kohtalaisia tai vakavia kielteisiä seurauksia ihmisen toiminnasta, kuten liiallisesta kausiluonteisesta matkailusta, saasteista, maalla sijaitsevista lähteistä peräisin olevasta ravinnekuormituksesta, muunnetuista vesiuomista ja vesiluonnonvarojen liiallisesta hyödyntämisestä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Pilottihankkeet olisi toteutettava mahdollisimman nopeasti yhdessä luottamustoimeen valittujen paikallistason edustajien, yliopistojen ja tutkimuskeskusten, alan ammattilaisten ja asianomaisten kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa. Hankkeiden avulla olisi voitava kehittää ja testata keskeisiä toimia ja toimenpiteitä pilottikohteiden epätyydyttävän nykytilanteen parantamiseksi. ETSK suosittaa, että Välimerellä, Mustallamerellä, Atlantin rannikolla, Pohjanmerellä ja Itämerellä sekä sisävesialueilla, joilla on merkittäviä parannusmahdollisuuksia, toteutetaan kohtuullinen määrä pilottihankkeita. Näissä hankkeissa voitaisiin esimerkiksi puhdistaa ravinteikkaita tai saastuneita vesiä satamien ja matkailualueiden kaltaisilla alueilla käyttäen erityisiä vettä suodattavia lajeja, kuten ostereita, merisiilejä, simpukoita tai vesikasveja (makroleviä), tai palauttaa vaelluskalojen vaellusreitit ja kutualueet niiden elinkierron ennallistamiseksi. Samalla näissä pilottihankkeissa voitaisiin myös testata hiilidioksidin laajan mittakaavan talteenottokapasiteettia. Pilottihankkeiden avulla voitaisiin myös tarkastella uusien teknologioiden mahdollisuuksia tuottaa energiaa meristä ja järvistä tai löytää uusia keinoja vesivarojen säästämiseen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Euroopan unionin tulisi pilottihankkeiden tulosten ja saatujen kokemusten perusteella edistää rannikko- ja sisävesialueilla sijaitsevien yhteisöjen piirissä ammatillista koulutusta ja tietotaidon siirtoa, mikä mahdollistaa kyseisten ympäristöjen ennallistamisen ja asianmukaisen hoidon ja eurooppalaisten koulutusverkostojen luomisen ja osoittaa, että alalla on mahdollisuuksia luoda laadukkaita työpaikkoja. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Olisi perustettava pilottihankkeiden hallintokomitea, johon kuuluvat jäsenvaltiot, alueet ja sidosryhmät ja johon ETSK osallistuu, jotta voidaan koordinoida käytäntöjen vaihtoa ja varmistaa, että onnistuneita pilottihankkeita kehitetään laajemmassa mittakaavassa. Samaan aikaan EU:n jäsenvaltioita ja asianomaisia alueita olisi kannustettava laatimaan sinisen biotalouden strategioita paikallisia sidosryhmiä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita kuullen. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, Life-ohjelman ja sinistä biotaloutta koskevien pilottihankkeiden tutkimusohjelmien kautta kertyvää sinistä biotaloutta koskevaa EU:n asiantuntemusta tulisi tarjota tietyin ehdoin myös kolmansille maille, erityisesti itäisille naapuruusvaltioille, Välimeren ja Afrikan valtioille, Venäjälle Itämeren alueella sekä muille asiasta kiinnostuneille maille. Sinisestä biotaloudesta olisi tultava EU:n lippulaiva-aloite sen yhteistyöohjelmissa YK:n kanssa sekä väline ilmaston lämpenemisen torjumista koskevien Pariisin COP 21 -ilmastokokouksen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

5.6

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto vuoden 2012 biotalousstrategian päivittämisestä” (EUVL C 240, 16.7.2019, s. 37).

1

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laatu (uudelleenlaadittu)” (juomavesidirektiivi) (EUVL C 367, 10.10.2018, s.107).

2

---

III Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/64

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Luottamuksen rakentaminen ihmiskeskeiseen tekoälyyn”

(COM(2019) 168 final)

(2020/C 47/09)

Esittelijä: Franca SALIS-MADINIER

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 3.6.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 18.10.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 198/1/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 3.6.2019

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

18.10.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

30.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

198/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Tekoäly ei ole itsetarkoitus vaan väline, jolla voidaan saada aikaan käänteentekeviä myönteisiä muutoksia mutta joka voi myös tuoda mukanaan riskejä. Siksi sen käyttöä on tarpeen säännellä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komission olisi toteutettava toimia vahingoittamistarkoituksessa tapahtuvan tekoälyn ja koneoppimisen käytön ennakoimiseksi, ennaltaehkäisemiseksi ja kieltämiseksi ja määriteltävä tarkemmat rajat vahingoittamistarkoitukseen soveltuvien tuotteiden markkinoillesaattamiselle. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EU:n tulee edistää eritoten sellaisten tekoälyjärjestelmien kehittämistä, joiden pohjalta voidaan saada aikaan konkreettisia sovelluksia ekologisen ja ilmastoasioihin liittyvän murroksen nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Tulee määritellä, mitkä haasteet voidaan ratkaista eettisten säännöstöjen, itsesääntelyn ja vapaaehtoisten sitoumusten avulla ja mihin haasteisiin on vastattava sääntelyllä ja lainsäädännöllä sekä niiden seurannalla ja rikkomistapauksissa seuraamuksilla. Tekoälyjärjestelmien on joka tapauksessa vastattava voimassa olevan lainsäädännön vaatimuksia. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Tekoälyä varten tulee kehittää toimintamalli, jossa otetaan huomioon paitsi tekniset myös yhteiskunnalliset ja eettiset näkökohdat. ETSK on tyytyväinen siihen, että EU haluaa kehittää tekoälyyn ihmiskeskeisen lähestymistavan, joka vastaa unionin perusarvoja: ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo ja syrjimättömyys, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toistaa (1), että työntekijöitä ja heidän edustajiaan tulee kuulla ja näille tahoille tulee jakaa tietoa, kun otetaan käyttöön tekoälyjärjestelmiä, jotka voivat muuttaa työn organisointia, tarkkailua ja valvontaa sekä työntekijöiden arviointi- ja rekrytointijärjestelmiä. Komission tulee edistää sosiaalista vuoropuhelua, jotta työntekijät pääsisivät vaikuttamaan siihen, mihin tekoälyjärjestelmiä käytetään. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa (2) tekoälyn luotettavuuden edellyttävän, että ihminen valvoo konetta ja että kansalaiset saavat tietoa tekoälyn käyttötarkoituksista. Tekoälyjärjestelmien on oltava selitettävissä, tai jos tämä ei ole mahdollista, kansalaisia ja kuluttajia on informoitava niiden rajoituksista ja riskeistä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EU:n on puututtava kehittymässä oleviin työsuojeluriskeihin (3). On laadittava standardeja sen ehkäisemiseksi, että autonomiset järjestelmät aiheuttaisivat ihmisille haittaa tai vahinkoa. Työntekijät on perehdytettävä koneen kanssa työskentelyyn ja siihen, miten kone pysäytetään hätätilanteessa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa luomaan vahvan sertifiointijärjestelmän, joka perustuu testimenettelyihin, joiden avulla yritykset voivat varmistaa tekoälyjärjestelmiensä luotettavuuden ja turvallisuuden. Algoritmipohjaisen päätöksenteon läpinäkyvyys, jäljitettävyys ja selitettävyys ovat tekninen haaste, jonka selättämiseksi tarvitaan tukea EU:n rahoitusvälineistä, kuten Horisontti Eurooppa -ohjelmasta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Se, miten vakaasti kansalaiset ja kuluttajat luottavat tekoälyyn, riippuu yksityisyyden ja tietosuojan kunnioittamisesta. Datan omistajuus, hallinta ja käyttö yrityksissä ja eri elimissä ovat suurelta osin edelleen ratkaisematta olevia kysymyksiä (varsinkin esineiden internetin osalta). ETSK kehottaa komissiota tarkastelemaan yleistä tietosuoja-asetusta (4) ja siihen liittyviä säädöksiä säännöllisin väliajoin uudelleen teknologian kehityksen valossa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pitää olennaisen tärkeänä pohtia, miten tekoälyjärjestelmät voivat edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä erityisesti teollisuudessa, liikenteessä, energia-alalla, rakentamisessa ja maataloudessa. Komitea suosittaa lämpimästi, että ilmastoasioihin liittyvä ja digitaalinen murros nivotaan toisiinsa. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Tekoälyjärjestelmien valvonta ei ETSK:n näkemyksen mukaan ehkä ole riittävä keino vastuiden määrittelemiseksi ja luottamuksen herättämiseksi. Komitea kehottaa antamaan etusijan sille, että laaditaan selkeät säännöt, joissa määritellään luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden vastuut velvoitteiden rikkomistapauksessa. Se kannustaa komissiota myös pohtimaan ensi tilassa perusluonteista kysymystä tekoälyjärjestelmien vakuutuskelpoisuudesta. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK ehdottaa, että vaatimusten mukaisesti toimivia yrityksiä varten kehitettäisiin eurooppalainen luotettavan tekoäly-yrityksen todistus muun muassa sen kysymysluettelon pohjalta, jota tekoälyä käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä on ehdottanut arviointia varten. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EU:n on pyrittävä varmistamaan tekoälyä koskevan sääntelyn soveltaminen Euroopan ulkopuolellakin edistämällä asiaan liittyvää työtä G7- ja G20-ryhmissä ja kahdenvälisten vuoropuheluiden yhteydessä. Luotettavasta tekoälystä tulee tehdä kansainvälinen sopimus, jotta voidaan kehittää kansainvälisiä standardeja ja tarkistaa säännöllisesti niiden tarkoituksenmukaisuus. |
| --- | --- |

1.14

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Komission tiedonanto perustuu sen kesäkuussa 2018 asettaman korkean tason asiantuntijaryhmän työhön. Komissio määrittää tiedonannossaan seitsemän keskeistä vaatimusta sille, että tekoälyä voidaan pitää luotettavana. Vaatimuksia käsitellään jäljempänä tekstijaksossa 4. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio on käynnistänyt pilottivaiheen, johon osallistuu laaja joukko sidosryhmiä. Siinä keskitytään erityisesti korkean tason asiantuntijaryhmän laatimaan luetteloon kysymyksistä, jotka tulisi ottaa huomioon arvioitaessa kunkin keskeisen vaatimuksen täyttymistä. Vuoden 2020 alussa asiantuntijaryhmä tarkistaa ja päivittää luetteloa ja komissio ehdottaa mahdollisia seuraavia vaiheita. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komissio pyrkii saamaan tekoälyyn määrittelemänsä lähestymistavan käyttöön kansainvälisesti ja aikoo jatkaa aktiivista toimintaansa mm. G7- ja G20-ryhmissä. |
| --- | --- |

2.3

3.   Yleistä

| 3.1 | Ihmiskeskeistä tekoälyä varten tulee kehittää toimintamalli, jossa otetaan huomioon paitsi tekniset myös yhteiskunnalliset ja eettiset näkökohdat. ETSK on tyytyväinen siihen, että EU:n toimielimet ovat ilmaisseet haluavansa kehittää tekoälyyn lähestymistavan, joka vastaa unionin perusarvoja: ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo ja syrjimättömyys, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Kuten komissio korostaa (5), tekoäly ei ole itsetarkoitus vaan väline, jolla voidaan saada aikaan käänteentekeviä myönteisiä muutoksia. Se tuo kaikkien välineiden tavoin mukanaan samanaikaisesti sekä mahdollisuuksia että riskejä. Tämän vuoksi EU:n on säädeltävä tekoälyn käyttöä ja määriteltävä selkeästi siihen liittyvät vastuut. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Luottamus ihmiskeskeiseen tekoälyyn saa alkunsa arvojen ja periaatteiden vahvistamisesta, vahvasta sääntelykehyksestä sekä keskeiset vaatimukset sisältävistä eettisistä ohjeista. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tekoälyyn liittyy paljon haasteita, ja onkin syytä määritellä yhdessä sidosryhmien kanssa, mihin haasteisiin on vastattava sääntelyllä ja lainsäädännöllä sääntömääräisine seurantamekanismeineen ja seuraamusjärjestelmineen rikkomistapausten varalta ja mitkä haasteet voidaan ratkaista eettisten säännöstöjen, itsesääntelyn ja vapaaehtoisten sitoumusten avulla. ETSK pitää ilahduttavana, että komissio on huomioinut osan komitean alun perin esille ottamista periaatteista. Komissio ei kuitenkaan valitettavasti ehdota tässä vaiheessa konkreettisia toimenpiteitä, joilla vastattaisiin oikeutettuun huoleen kuluttajien oikeuksista, järjestelmien turvallisuudesta ja vastuukysymyksistä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Tekoälyjärjestelmissä on noudatettava voimassa olevaa sääntelykehystä, etenkin mitä tulee henkilötietojen suojaan, tuotevastuuseen, kuluttajansuojaan, syrjimättömyyteen, ammattipätevyyden tunnustamiseen sekä työntekijöille tiedottamiseen ja heidän kuulemiseensa työpaikalla. On varmistettava, että kyseisten alojen säädökset mukautetaan digitalisaation ja tekoälyn tuomiin uusiin haasteisiin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kuten komissio huomauttaa, ”[o]lisi otettava käyttöön prosesseja, joilla selvennetään ja arvioidaan tekoälyjärjestelmien käyttöön liittyviä mahdollisia riskejä eri sovellusaloilla” (6). ETSK pitää erittäin merkityksellisinä kyseisen arvioinnin tulevaa toteuttamistapaa ja indikaattoreiden luomista arviointia varten. Korkean tason asiantuntijaryhmän laatima luonnos luetteloksi kysymyksistä, jotka arvioinnin yhteydessä tulisi ottaa huomioon, muodostaa perustan tällaisten prosessien toteuttamiselle. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Myös kysymys tekoälyjärjestelmistä odotettavissa olevan lisäarvon oikeudenmukaisesta jakamisesta on tärkeä. ETSK katsoo, että talouskehitystä, (mm. energian) tuotanto- ja kulutusprosessien kestävyyttä ja resurssien käytön paranemista edesauttavien muutosten, joita tekoälyn avulla saadaan aikaan, tulee hyödyttää kaikkia maita ja niiden kaikkia kansalaisia. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityistä

4.1   Ihmisen toimijuus ja ihmisen suorittama valvonta

| 4.1.1 | Komissio haluaa varmistaa, ettei tekoälyjärjestelmien käyttö voi missään tapauksessa horjuttaa ihmisen itsenäistä päätäntävaltaa tai johtaa kielteisiin seurauksiin. ETSK yhtyy tähän näkemykseen, jonka mukaan ihmisen tulee valvoa konetta, ja se on tuonut tämän kantansa esille jo aiemmissa lausunnoissaan. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Edellytyksenä on myös, että kansalaisille tiedotetaan asianmukaisesti kyseisten järjestelmien käyttötarkoituksista ja että järjestelmät ovat selitettävissä tai, jos tämä ei ole mahdollista (esim. syväoppimisen tapauksessa), käyttäjää informoidaan järjestelmän rajoituksista ja riskeistä. Kansalaisten olisi joka tapauksessa voitava vastaisuudessakin tehdä toisenlaisia päätöksiä kuin mihin tekoälyjärjestelmä päätyy. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Yrityksissä ja julkishallinnossa tulee tiedottaa työntekijöille ja heidän edustajilleen asianmukaisesti ja kuulla näitä tahoja, kun otetaan käyttöön tekoälyjärjestelmiä, jotka voivat muuttaa työn organisointia ja vaikuttaa työntekijöihin valvonnan, tarkkailun, arvioinnin ja rekrytoinnin kautta. Komission tulee edistää sosiaalista vuoropuhelua, jotta työntekijät pääsisivät vaikuttamaan siihen, mihin tekoälyjärjestelmiä käytetään. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Henkilöresurssien osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen riskiin, että tekoälyjärjestelmiä käytetään väärin esimerkiksi rajoittamattoman tarkkailun järjestämiseksi, henkilö- ja terveystietojen keräämiseksi tai näiden tietojen jakamiseksi kolmansille osapuolille, sekä kehittymässä oleviin työsuojeluriskeihin (7). On laadittava selkeitä standardeja sen ehkäisemiseksi, että ihmisen ja koneen yhteistyöstä aiheutuisi vahinkoa ihmisille. Kansainvälisen standardisoimisjärjestön (ISO) laatimassa, valmistajille, integroijille ja käyttäjille suunnatussa standardissa yhteistyötä tekevistä roboteista (8) annetaan ohjeita työtilojen suunnitteluun ja järjestämiseen sekä ihmisille aiheutuvien riskien vähentämiseen. Työntekijät on perehdytettävä käyttämään tekoälyä ja robotiikkaa, työskentelemään koneen kanssa ja varsinkin siihen, miten koneet pysäytetään hätätilanteessa (hätäjarruperiaate). |
| --- | --- |

4.1.4

4.2   Tekninen luotettavuus ja turvallisuus

| 4.2.1 | ETSK kehottaa ottamaan käyttöön eurooppalaiset turvallisuusstandardit ja luomaan vahvan sertifiointijärjestelmän, joka perustuu testimenettelyihin, joiden avulla yritykset voivat varmistaa tekoälyjärjestelmiensä luotettavuuden. Komitea haluaa lisäksi korostaa, että kysymys tekoälyjärjestelmien vakuutuskelpoisuudesta on tärkeä. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Komissio ei juuri käsittele tekoälyn ja koneoppimisen käyttöä vahingoittamistarkoituksessa eikä tällaisen käytön ennakointiin, ennaltaehkäisyyn ja kieltämiseen liittyviä näkökohtia. Monet tutkijat ovat varoittaneet tällaisen käytön mahdollisuudesta (9). Tutkijoiden suositukset kannattaisi ottaa huomioon erityisesti siltä osin kuin on kyse näiden teknologioiden kaksikäytöstä, joka voi vaikuttaa digitaaliseen turvallisuuteen (kyberhyökkäysten lisääntyminen, ihmisen ja tekoälyn haavoittuvuuksien hyödyntäminen, datan ”saastuttaminen”), fyysiseen turvallisuuteen (autonomisten järjestelmien hakkerointi, mukaan lukien itseohjautuvat ajoneuvot, droonit, automaattiset aseet) tai poliittiseen turvallisuuteen (mm. henkilötietojen laajamittainen kerääminen, kohdennettu propaganda, videomanipulaatiot). Tutkijoiden, insinöörien ja viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä näiden riskien ehkäisemiseksi, ja asiantuntijoiden ja muiden sidosryhmien, kuten käyttäjien ja kuluttajien, olisi voitava osallistua näistä haasteista käytäviin keskusteluihin. |
| --- | --- |

4.2.2

4.3   Yksityisyyden suoja ja datan hallinta

| 4.3.1 | Komission mukaan tietojen saatavuutta ”on säänneltävä ja valvottava asianmukaisesti” (10). ETSK:n mielestä tarvitaan muutakin kuin yleisluonteisia toteamuksia. Se, miten paljon kansalaiset luottavat tekoälyyn, määrää myös sen, miten tekoäly tulee kehittymään. Datan omistajuus, hallinta ja käyttö yrityksissä ja eri elimissä ovat suurelta osin edelleen ratkaisematta olevia kysymyksiä. Esimerkiksi autoista välittyy autojen valmistajille yllättävän paljon ja luonteeltaan kyseenalaista dataa (11). Huolimatta siitä, että verkkoon liitettyjen laitteiden yhteydessä on yleisen tietosuoja-asetuksen nojalla huolehdittava sisäänrakennetusta yksityisyyden suojasta, kuluttajalla on vain hyvin vähän tai ei lainkaan tietoa tästä eikä mitään mahdollisuutta hallita kyseistä dataa. ETSK patistaakin komissiota tarkastelemaan yleistä tietosuoja-asetusta ja siihen liittyviä säädöksiä uudelleen teknologian kehityksen valossa (12). |
| --- | --- |

4.3.1

4.4   Läpinäkyvyys

| 4.4.1 | ETSK katsoo, että algoritmipohjaisten päätöksentekoprosessien selitettävyys on olennaisen tärkeää, jotta voidaan ymmärtää – ei mekanismeja sinänsä vaan – päätöksentekoprosessien taustalogiikkaa ja sitä, miten tekoälyjärjestelmät vaikuttavat näihin prosesseihin. Koneoppimisjärjestelmien standarditestausmenettelyjen kehittäminen on edelleen tekninen haaste, jonka selättämiseksi tarvitaan tukea EU:n rahoitusvälineistä, kuten Horisontti Eurooppa -ohjelmasta. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tekoälyjärjestelmät on voitava tunnistaa sellaisiksi, ”jotta käyttäjät tietävät, milloin he ovat vuorovaikutuksessa tekoälyjärjestelmän kanssa” (13). Tämä pätee myös, kun on kyse potilaan ja terveydenhuoltohenkilöstön vuorovaikutuksesta tai kansalaisten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvistä ammattipalveluista. Komitea korostaa lisäksi, että käyttäjän tai kuluttajan on voitava saada tieto myös siitä, että palvelut ovat ihmisten tuottamia. Monet tekoälyjärjestelmät edellyttävät todellisuudessa paljon ihmistyötä, jota loppukäyttäjät eivät aina näe (14). Toiminta ei tällöin ole palvelujen käyttäjille ja kuluttajille riittävän läpinäkyvää, ja ongelmana on myös se, että työtä teetetään näkymättömästi niin, ettei se kirjaudu mihinkään. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ETSK katsoo lisäksi, että kuluttajalle on aina kerrottava, jos hänen ostamaansa tuotteeseen on integroitu tekoälyjärjestelmiä, ja hänellä tulee aina olla pääsy tietoihinsa ja mahdollisuus hallita niitä. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Monimuotoisuus, syrjimättömyys ja oikeudenmukaisuus

| 4.5.1 | Tiettyihin tekoälysovelluksiin – erityisesti sellaisiin, joita voidaan käyttää kansalaisten, käyttäjien ja kuluttajien profilointiin (esim. työhönoton, kiinteistöjen vuokraamisen tai tiettyjen henkilökohtaisten palvelujen yhteydessä) – liittyy syrjintäriskejä. EU on hyväksynyt yhdenvertaista kohtelua ja syrjimättömyyttä koskevaa lainsäädäntöä (15), ja tekoälyjärjestelmien on vastattava siinä asetettuja vaatimuksia. Tällaista lainsäädäntöä on kuitenkin myös mukautettava ja tarvittaessa vahvistettava (täytäntöönpanon valvonta mukaan lukien), jotta sitä voidaan soveltaa uusiin käytäntöihin. Algoritmipohjaisesta profiloinnista saattaa hyvinkin muodostua uusi ja voimakas syrjinnän väline, ja EU:n on estettävä tämä. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Rasismin vastaisessa direktiivissä (16) ja direktiivissä sukupuolten tasa-arvoisesta kohtelusta työelämän ulkopuolella (17) säädetään erityisten tasa-arvonedistämiselinten perustamisesta. ETSK soisi, että ne osallistuvat aktiivisesti tekoälyjärjestelmiin liittyvien suoran tai epäsuoran syrjinnän riskien seurantaan ja valvontaan. |
| --- | --- |

4.5.2

4.6   Yhteiskunnallinen ja ekologinen hyvinvointi

| 4.6.1 | Komissio ei esitä selkeästi, millä tavoin ilmastoasioihin liittyvä ja digitaalinen murros voitaisiin nivoa toisiinsa etenkin tekoälyjärjestelmien käytön osalta. On olennaisen tärkeää pohtia, miten tekoälyjärjestelmät voivat edistää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä erityisesti teollisuudessa, liikenteessä, energia-alalla, rakentamisessa ja maataloudessa. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Komissio toteaa, että tekoälyjärjestelmiä voidaan käyttää sosiaalisten taitojen vahvistamiseen mutta ne saattavat yhtä lailla vaikuttaa myös niiden heikentymiseen. ETSK katsoo, että EU:n tulee punnita tiettyjä yhteiskunnallisia haasteita huolellisemmin. Tutkimukset ovat esimerkiksi osoittaneet, että tietyt tekoälyjärjestelmiä sisältävät sovellukset on suunniteltu pitämään verkkopalvelujen (internetyhteisöpalvelujen, pelien, videoiden jne.) käyttäjät mahdollisimman pitkään verkossa. Tavoitteena on kerätä mahdollisimman paljon tietoa heidän käyttäytymisestään. Järjestelmissä käytetään strategioita, jotka vaihtelevat algoritmipohjaisten suositusten loputtomasta suoltamisesta muistutuksiin ja ilmoituksiin, peleihin yms. Kohtuuttomuuksiin menevän internetin käytön ja ärsyketulvan vaikutuksia lapsiin on tutkittu (18), ja tulosten perusteella ne lisäävät ahdistuneisuutta, aggressiivisuutta ja unenpuutetta ja vaikuttavat oppimiseen, sosiaalisiin suhteisiin, terveyteen ja hyvinvointiin. Jotta tekoäly olisi luotettavaa, EU:n on otettava huomioon ja ehkäistävä ennalta tällaiset seuraukset. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Työssä koettu turvallisuudentunne on niin ikään yksi yhteiskunnalliseen hyvinvointiin vaikuttava tekijä. Digitalisaation vaikutukset voivat kuitenkin aiheuttaa epävarmuutta ja stressiä (19), minkä vuoksi olisi laadittava strategioita muutosten ennakoimiseksi ennen mahdollisten rakenneuudistuksen toteuttamista ja täydennyskoulutuksen tarjoamiseksi kaikille työntekijöille. Edellytyksenä on, että yrityksissä käydään työnantajapuolen ja työntekijöiden edustajien välillä laadukasta sosiaalista vuoropuhelua, jotta uuden teknologian, erityisesti tekoälyn ja robotiikan, käyttöönotto voidaan toteuttaa osallistavasti. Johdon ja työntekijöiden välisen luottamuksen lujittamiseksi on huolehdittava siitä, että esimiestoimintaan sekä työntekijöiden arviointiin ja valvontaan liittyvät tekoälyjärjestelmät ovat selitettävissä, niiden parametrit ovat tiedossa ja niiden toiminta on läpinäkyvää. |
| --- | --- |

4.6.3

4.7   Vastuuvelvollisuus

| 4.7.1 | Koneoppimisjärjestelmien tekemiä päätöksiä ei voida selittää yksinkertaisesti, ja lisäksi ne päivittyvät säännöllisesti. Tekoälyjärjestelmien valvonta ei ETSK:n näkemyksen mukaan ehkä ole riittävä keino vastuiden määrittelemiseksi ja luottamuksen herättämiseksi. Komitea kehottaakin laatimaan säännöt, joissa määritellään luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden vastuut velvoitteiden rikkomistapauksessa. ETSK suosittaa, että algoritmien sijasta tukeuduttaisiin pikemminkin yrityksiin tai ammattitoimijoihin, jotka tiedetään luotettaviksi, ja ehdottaa, että kaikkien vaatimusten mukaisesti toimivia yrityksiä varten kehitettäisiin eurooppalainen luotettavan tekoäly-yrityksen todistus muun muassa sen kysymysluettelon pohjalta, jota korkean tason asiantuntijaryhmä on ehdottanut arviointia varten. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Tuotevastuudirektiivillä (20) on vahvistettu eurooppalaisiin valmistajiin sovellettava tuottamuksesta riippumattoman vastuun periaate: valmistaja on myös ilman tuottamusta tai laiminlyöntiä vastuussa tuotteensa puutteellisen turvallisuuden johdosta kuluttajalle aiheutuvasta vahingosta. Koska tekoälyjärjestelmiä luodaan, otetaan käyttöön ja hyödynnetään yhä laajemmin, EU:n tulee vahvistaa tarkoitukseen soveltuvat vastuusäännöt sellaisia tilanteita varten, joissa digitaalisista sisältötuotteista ja kuluttajapalveluista koituu mahdollisesti vaaraa ja haittaa. Kuluttajilla on oltava oikeus saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos tekoälyjärjestelmä on aiheuttanut heille vahinkoa. |
| --- | --- |

4.7.2

5.   Euroopan rajat ylittävän sääntelyn tarve

| 5.1 | Tekoälyn sääntelyn on globalisoituvassa maailmassa ulotuttava Eurooppaa laajemmalle. EU:n olisi edistettävä kattavan tekoälyä koskevan sopimuksen solmimista G7- ja G20-ryhmissä ja jatkettava kahdenvälisiä vuoropuheluja, jotta enemmistö maista pääsisi osallistumaan standardointiprosesseihin ja tarkkailemaan säännöllisesti standardien tarkoituksenmukaisuutta. |
| --- | --- |

5.1

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 1

1

(2)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1; EUVL C 440, 6.12.2018, s. 1

2

(3)  https://osha.europa.eu/fi/emerging-risks

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

4

(5)  COM(2019) 168 final.

5

(6)  COM(2019) 168 final, s. 5.

6

(7)  Ks. erityisesti OSH and the future of work: benefits and risks of artificial intelligence tools in workplaces (”Työsuojelu ja työn tulevaisuus: tekoälytyökalujen edut ja riskit työpaikoilla”).

7

OSH and the future of work: benefits and risks of artificial intelligence tools in workplaces

(8)  ISO/TS 15066, 2016.

8

(9)  Ks. raportti The Malicious Use of Artificial Intelligence: Forecasting, Prevention, and Mitigation, helmikuu 2018.

9

The Malicious Use of Artificial Intelligence: Forecasting, Prevention, and Mitigation

(10)  COM(2019) 168 final, s. 6.

10

(11)  ”Your car knows when you gain weight”, The New York Times (International Edition), 22.5.2019.

11

The New York Times (International Edition)

(12)  EUVL C 190, 5.6.2019, s. 17

12

(13)  COM(2019) 168 final, s. 6.

13

(14)  Ks. esim. ”A white-collar sweatshop’: Google Assistant contractors allege wage theft”, The Guardian, 29.5.2019, ja ”Bot technology impressive, except when it’s not the bot”, The New York Times (International Edition), 24.5.2019.

14

The Guardian

The New York Times (International Edition)

(15)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22; EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16; EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37; EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23

15

(16)  Neuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22).

16

(17)  Neuvoston direktiivi 2004/113/EY, annettu 13 päivänä joulukuuta 2004, miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37).

17

(18)  Ks. esimerkiksi Kidron, Evans, Afia (2018), Disrupted Childhood – The Cost of Persuasive Design, 5Rights Foundation.

18

Disrupted Childhood – The Cost of Persuasive Design

(19)  Korkean tason asiantuntijaryhmän raportti digitaalisen murroksen vaikutuksista EU:n työmarkkinoihin, 2019.

19

(20)  EYVL L 210, 7.8.1985, s. 29

20

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/69

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta

”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta vuosiksi 2021–2027: Euroopan innovointikyvyn ja -valmiuksien edistäminen

[COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]

ja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutista (uudelleenlaadittu toisinto)

[COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

(2020/C 47/10)

Yleisesittelijä: Antonello PEZZINI

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 18.7.2019
  neuvosto, 26.7.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173 artiklan 3 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Työvaliokunnan päätös | 24.9.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 31.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 168/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 18.7.2019

neuvosto, 26.7.2019

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173 artiklan 3 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus

Työvaliokunnan päätös

24.9.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

31.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

168/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa täysin tarkistetun asetuksen ehdotusta Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) ja EU:n monivuotisen tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman välisestä synergiasta osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa käyttöön otettua rationalisointia, jonka tarkoituksena on yksinkertaistaa puiteohjelman rakennetta tutkimuksen ja innovoinnin osalta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on vakuuttunut siitä, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelman pilari ”Avoin innovointi” tarjoaa Euroopan innovaationeuvoston kautta erittäin lupaaville innovoijille keskitetyn yhteyspisteen ja tehostaa yhteistyötä ekosysteemien ja toimijoiden kanssa – synergiassa EIT:n kanssa – välttäen päällekkäisyyksiä ja varmistaen todellisen täydentävyyden, kuten neuvosto on todennut Horisontti Eurooppa -puiteohjelman täytäntöönpano-ohjelmaa koskevan ehdotuksen osalta (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EIT:n olisi tässä yhteydessä oltava yksi tärkeimmistä sellaisen tavoitekeskeisen innovoinnin vauhdittajista, jonka avulla kyetään vastaamaan yhteiskunnan haasteisiin esimerkiksi seuraavilla aloilla: kestäväpohjaiset innovaatioekosysteemit, innovointi ja yrittäjyystaidot elinikäisen oppimisen näkökulmasta, korkeakoulujen toiminnan tehostaminen, uudet markkinasuuntautuneet ratkaisut globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi sekä synergiat ja lisäarvo koko Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK:n mielestä EIT:llä ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöillä tulisi olla nykyistä merkittävämpi asema EU:n innovaatiotoiminnassa kansallisella ja alueellisella tasolla. Niiden tulisi kehittää valmiuksiaan edistääkseen entistä tiiviimpää ja tehokkaampaa koordinointia kaikkien sidosryhmien kanssa eri tasoilla. Lisäksi niiden tulisi lisätä toimiaan kaikkien yritysten suuntaan näiden koosta riippumatta, jotta voidaan vahvistaa yrityskulttuuria EU:ssa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suosittaa, että EIT ylläpitää ja korostaa ainutlaatuista lisäarvoaan korkeatasoisena yrittäjyysosaamiseen erikoistuneena Euroopan johtavana toimijana (learning by doing), joka kartoittaa ja testaa uusia opetus- ja oppimismenetelmiä. Keskeisten kansainvälisten akkreditointielinten olisi tunnustettava EIT:n laatumerkki, ja se olisi tehtävä tunnetuksi osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja niiden kumppanien muodostaman piirin ulkopuolella, jotta voidaan luoda pohjaa yhä laajemmalle innovaatioyhteisölle yhteistyössä EU:n ulkopuolisten maiden – etenkin Aasian maiden ja Yhdysvaltojen – kanssa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että EIT:n olisi tuettava sellaisten uusien tuotteiden kehittämistä, joilla on vahva kaupallinen arvo ja joihin liittyy kansainvälisiä koulutuskokemuksia teollisuuden tohtoriohjelman mallin mukaisesti. Näin edistettäisiin epäilemättä uusien kauppakumppanien vahvempaa ja aktiivisempaa osallistumista osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jotta pk-yritykset voidaan osallistaa entistä paremmin, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi tutkia uusia menetelmiä ”lähivaikutuksen” hyödyntämiseksi ja edistämiseksi ottamalla toimiin mukaan erityisesti alueellisia keskuksia, joiden tulisi toimia alueellisille ja paikallisille toimijoille kanavana päästä globaaleille innovaatioalustoille. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi kehittää omia yritysten ja kehittämistoimien rahoitusstrategioita, jotta voidaan tukea innovatiivisten yritysten vakiinnuttamista. Olisi myös vahvistettava verkostoja rahoitusalan ja riskipääomarahastojen kanssa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen jakaantumisessa otetaan nykyistä enemmän huomioon geopoliittinen tasapaino ja varmistetaan, että ne kattavat paremmin EU:n alueen, alkaen kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisöistä myös sellaisia alueita kuin Adrianmeri ja Balkanin alue ja Kiina silmällä pitäen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Strategista innovaatio-ohjelmaa vuosiksi 2021–2027 koskevan päätösehdotuksen osalta ETSK katsoo, että olisi noudatettava kokonaisvaltaista toimintamallia ja otettava huomioon kaiken tyyppiset kumppanuudet (vertaiskumppanuudet, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, EIT ja osaamis- ja innovaatioyhteisöt, tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden lippulaivahankkeet [FET Flagships]), kuten neuvoston päätelmissä kehotetaan. Näin voidaan varmistaa kattava yleiskuva siitä, mitä kumppanuuksien puitteissa tehdään, ja saavuttaa poliittiset tavoitteet. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kannattaa yleisesti ottaen strategista innovaatio-ohjelmaa sellaisena kuin se on määritelty päätösehdotuksen liitteessä, sikäli kuin ehdotetut toimet toteutetaan täysin yhdenmukaisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategisen suunnitelman kanssa, kuten todetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdeksännestä puiteohjelmasta antamassa yhteisessä kannassa (2). |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK on tyytyväinen siihen, että EIT:n on tarkoitus ”jatkaa yksinkertaistamiseen tähtäävää työtään keventääkseen osaamis- ja innovaatioyhteisöön kohdistuvaa tarpeetonta hallinnollista taakkaa, jolloin niiden vuotuinen liiketoimintasuunnitelma ja monivuotinen strategia voidaan panna täytäntöön joustavalla ja tehokkaalla tavalla”. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK toteaa, että EIT:n edellytetään laativan kertomuksen kaikista menestyneistä innovatiivisista tuotteista, jotka on saatettu markkinoille sen kymmenvuotisen olemassaolon aikana (value for money). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK:n mielestä yhtä lailla tärkeitä ovat raportointi ja seuranta tarkkoja vaikutusindikaattoreita soveltaen, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnallisen suorituskyvyn arviointi sekä todelliset saavutukset, tulokset ja edistyminen tavoitteiden saavuttamisessa Horisontti Eurooppa -puitesopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.14

2.   Johdanto

| 2.1 | Euroopan vaikeudet muuttaa keksintöjä myyntikelpoisiksi tuotteiksi ja palveluiksi on saanut EU:n tarkistamaan tutkimuspolitiikkaansa, jotta voitaisiin korjata sen kyvyttömyys muuntaa nopeasti perustutkimuksen huippuosaaminen markkinasuuntautuneeksi innovaatioksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan unioni perusti vuonna 2008 Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin, ja ETSK on jo ilmaissut siitä näkemyksensä (3). Instituutin tarkoituksena on vahvistaa unionin innovointivalmiuksia, ja se on kiinteä osa tutkimuksen ja innovoinnin eurooppalaista puiteohjelmaa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EIT on nykyisin Euroopan suurin yhdennetty innovaatioekosysteemi. Se kokoaa yhteen kumppaneita yrityksistä, tutkimuskeskuksista ja oppilaitoksista ja tukee osaamis- ja innovaatioyhteisöjä. Kyseiset yhteisöt edustavat eurooppalaisten kumppanuuksien laajaa kirjoa, ja ne kykenevät sekä vastaamaan erityisiin globaaleihin haasteisiin että vahvistamaan kehittämisekosysteemeitä edistämällä koulutuksen ja tutkimuksen yhdentämistä, jotta luodaan innovointia edistäviä toimintaympäristöjä ja helpotetaan innovatiivisten yritysten perustamista, Euroopan innovaationeuvoston toimintaa tiiviisti täydentäen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Nykyisestä Horisontti 2020 -puiteohjelmasta 2014–2020 rahoitetaan nimenomaan innovointia uusin julkisin välinein, jotka on otettu käyttöön innovoinnin tehostamiseksi Euroopassa ja yritysten kannustamiseksi osallistumaan innovointitoimiin. Tällaisia välineitä ovat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, kuten yhteiset teknologia-aloitteet, laina- ja takuujärjestelmät, esimerkiksi RSFF-rahoitusväline, ja riskipääoma, esimerkiksi GIF-rahoitustuki (4). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EIT:n määrärahat vuosina 2008–2013 olivat yli 300 miljoonaa euroa, ja vuosina 2014–2020 niiden suuruus oli 2,7 miljardia euroa. Vuosina 2021–2027 ne tulevat olemaan 3,1 miljardia euroa, ja EIT:llä onkin merkittävä rooli Eurooppa 2020 -strategiassa (5). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EIT:n tarkoituksena on parantaa innovointiprosesseja yhdentämällä koulutus ja yrittäjyys tutkimukseen ja innovointiin, jotta voidaan erityisesti keskittyä konkreettisiin tuloksiin ja käytännön hyötyihin (6). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EIT toimii osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä kautta. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat laajamittaisia eurooppalaisia kumppanuuksia, jotka käsittelevät erityisiä yhteiskunnallisia haasteita tuomalla yhteen tutkimus- ja koulutusalan sekä liike-elämän organisaatioita. EIT myöntää rahoitustukea osaamis- ja innovaatioyhteisöille, ja sen on seurattava niiden toimintaa, mihin liittyy tehokas valvonta ja tulosten levittäminen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EIT on nykyisin integroitu Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan osana sen kolmatta pilaria (Innovatiivinen Eurooppa). Tämän lisäksi tulisi kuitenkin luoda synergiaa ja täydentävyyttä myös ohjelman muiden elementtien kanssa (7). Osaamis- ja innovaatioyhteisöjä, jotka ovat EIT:n kiinteä osa, pidetään ”institutionaalisina eurooppalaisina kumppanuuksina”. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Erityisesti EIT:n yleiset tavoitteet heijastuvat sen toiminta-aloihin, sellaisina kuin ne yksilöidään Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa, jossa määritetään myös eurooppalaisten kumppanuuksien – mukaan lukien EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen – valintakriteerit, toteuttaminen, seuranta, arviointi ja päättyminen. |
| --- | --- |

2.9

| 2.9.1 | On syytä mainita, että toimien päätavoitteena on






  — | vahvistaa kestäviä innovaatioekosysteemejä kaikkialla Euroopassa |
| --- | --- | --- |

2.9.1

—

vahvistaa kestäviä innovaatioekosysteemejä kaikkialla Euroopassa

| — | edistää yrittäjyyteen ja innovointiin liittyvien taitojen kehittämistä elinikäisen oppimisen näkökulmasta |
| --- | --- |

—

edistää yrittäjyyteen ja innovointiin liittyvien taitojen kehittämistä elinikäisen oppimisen näkökulmasta

| — | tukea korkeakoulujen muutosta kohti yrittäjyyden edistämistä |
| --- | --- |

—

tukea korkeakoulujen muutosta kohti yrittäjyyden edistämistä

| — | tuoda markkinoille uusia ratkaisuja maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

—

tuoda markkinoille uusia ratkaisuja maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi.

| 2.10 | EIT on EU:n hajautettu virasto, ja sen toimipaikka on Budapestissä. EIT ei ole tutkimuskeskus eikä se osallistu suoraan yksittäisten hankkeiden rahoittamiseen vaan tarjoaa rahoitustukea osaamis- ja innovaatioyhteisöille. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Osaamis- ja innovaatioyhteisöt valitaan avoimella valintamenettelyllä sellaisten ensisijaisten aiheiden perusteella, joilla on suuri yhteiskunnallinen vaikutus. EIT tukee parhaillaan kahdeksaa osaamis- ja innovaatioyhteisöä, jotka kokoavat yhteen yrityksiä, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia rajatylittäviin kumppanuuksiin (8). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Kukin osaamis- ja innovaatioyhteisö pyrkii vahvistamaan innovointivalmiuksia hallinnoimalla tasapainoista toimintakokonaisuutta kolmella alalla:






  — | innovoinnin tukihankkeet, joilla tuetaan ja kehitetään uusia tuotteita, palveluita ja innovatiivisia ratkaisuja |
| --- | --- | --- |

2.12

—

innovoinnin tukihankkeet, joilla tuetaan ja kehitetään uusia tuotteita, palveluita ja innovatiivisia ratkaisuja

| — | koulutus sekä kunkin osaamis- ja innovaatioyhteisön jatkokoulutusohjelmien (maisteri- tai tohtorikoulutusohjelmien) muodossa tarjoamat innovatiiviset koulutusohjelmat, johtamis- ja täydennyskoulutus, elinikäisen oppimisen moduulit sekä kesäkurssit, joilla on EIT:n laatumerkki |
| --- | --- |

—

koulutus sekä kunkin osaamis- ja innovaatioyhteisön jatkokoulutusohjelmien (maisteri- tai tohtorikoulutusohjelmien) muodossa tarjoamat innovatiiviset koulutusohjelmat, johtamis- ja täydennyskoulutus, elinikäisen oppimisen moduulit sekä kesäkurssit, joilla on EIT:n laatumerkki

| — | yritysten perustamiseen ja tukemiseen liittyvä toiminta sekä startup-ohjelmat, jotta autetaan yrittäjiä ja mahdollisia yrittäjiä muuntamaan ideansa menestyksekkääksi toiminnaksi keskittymällä ensisijaisesti markkinoille pääsyyn, rahoitukseen, verkostoihin, mentorointiin ja valmennukseen. |
| --- | --- |

—

yritysten perustamiseen ja tukemiseen liittyvä toiminta sekä startup-ohjelmat, jotta autetaan yrittäjiä ja mahdollisia yrittäjiä muuntamaan ideansa menestyksekkääksi toiminnaksi keskittymällä ensisijaisesti markkinoille pääsyyn, rahoitukseen, verkostoihin, mentorointiin ja valmennukseen.

| 2.13 | Samaan aikaan kukin osaamis- ja innovaatioyhteisö on osana omaa valveuttamisstrategiaansa sitoutunut toteuttamaan valveuttamis-, viestintä- ja levittämistoimia sekä kehittämään alueellisen innovaation ohjelmaa (Regional Innovation Scheme, RIS) tiiviissä synergiassa EIT:n kanssa. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | ETSK on jo aiemmin korostanut, että osaamis- ja innovaatioyhteisöissä ”olisi myös taattava eri Euroopan maiden edustus, erityisesti innovaatiokeskusten sijainnin osalta” ja että ”tiedepilarissa edistettävää yrittäjyyttä olisi vahvistettava” (9). |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | ETSK on myös todennut, että ”osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat suhteellisen keskittyneitä”, ja toivonut, että ”ryhdytään erityistoimiin suhteiden luomiseksi laboratorioihin, yrityksiin ja tutkimuskeskuksiin mahdollisimman monissa jäsenvaltioissa” (10). |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Euroopan parlamentti on puolestaan kehottanut komissiota säilyttämään osaamis- ja innovaatioyhteisöt nykyisessä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin rakenteessa korostaen avoimuuden ja sidosryhmien laajan osallistumisen merkitystä ja ”analysoimaan, miten osaamis- ja innovaatioyhteisöt sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti voivat toimia vuorovaikutuksessa Euroopan innovaationeuvoston kanssa” (11). |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Euroopan parlamentti on myös pannut tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen pohjalta merkille, että osaamis- ja innovaatioyhteisöt eivät ole käyttäneet instituutin myöntämiä avustuksia kokonaisuudessaan, mikä on johtunut pääasiassa liiketoimintasuunnitelmien puutteellisesta täytäntöönpanosta (12). Lisäksi Euroopan tilintarkastustuomioistuimen EIT:stä laatimassa erityisraportissa todetaan, että instituutin monimutkainen toimintakehys ja hallinnolliset ongelmat ovat haitanneet sen yleistä tehokkuutta ja johtaneet erilaisiin heikkouksiin. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Neuvosto on puolestaan tunnustanut strategisten kumppanuuksien ja aloitteiden, kuten EIT:n ja Marie Skłodowska-Curie -toimen, todistetun lisäarvon (13), ja sovitun mukaisesti tulevan Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kolmannessa pilarissa (Innovatiivinen Eurooppa) keskitytään läpimurtoinnovoinnin vahvistamiseen perustamalla Euroopan innovaationeuvosto. Innovaationeuvosto tarjoaisi keskitetyn asiointipisteen erittäin lupaaville innovoijille (14). |
| --- | --- |

2.18

3.   Euroopan komission ehdotukset

| 3.1 | Ehdotuksilla pyritään varmistamaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avoimuus ja läpinäkyvyys sekä mukauttamaan EIT EU:n seuraavaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan (2021–2027) ja erityisesti eurooppalaisia kumppanuuksia varten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa ehdotettuun toimintamalliin, jotta voitaisiin vahvistaa edelleen EU:n innovaatiopotentiaalia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ehdotetuilla 3 miljardin euron määrärahoilla, jotka tarkoittavat 600 miljoonan euron lisäystä (+ 25 prosenttia) nykyiseen strategiseen innovaatio-ohjelmaan (2014–2020) nähden, EIT:n katsotaan kykenevän rahoittamaan tehokkaasti nykyisiä toimia ja uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä sekä tukemaan 750 korkeakoulun innovointivalmiuksia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EIT:n on määrä toteuttaa toimia, joiden tavoitteena on






  — | vahvistaa kestäviä innovaatioekosysteemejä kaikkialla Euroopassa |
| --- | --- | --- |

3.3

—

vahvistaa kestäviä innovaatioekosysteemejä kaikkialla Euroopassa

| — | edistää yrittäjyyteen ja innovointiin liittyvien taitojen kehittämistä elinikäisen oppimisen näkökulmasta ja tukea EU:n korkea-asteen oppilaitosten muutosta kohti yrittäjyyden edistämistä |
| --- | --- |

—

edistää yrittäjyyteen ja innovointiin liittyvien taitojen kehittämistä elinikäisen oppimisen näkökulmasta ja tukea EU:n korkea-asteen oppilaitosten muutosta kohti yrittäjyyden edistämistä

| — | tuoda markkinoille uusia ratkaisuja maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

—

tuoda markkinoille uusia ratkaisuja maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi.

| 3.4 | Uudelleenlaadittua EIT-asetusta (15) koskevalla ehdotuksella pyritään lisäämään oikeudellista selkeyttä ja parantamaan EIT:n mukauttamista EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan uudella oikeusperustalla. Asetusehdotuksessa otetaan myös käyttöön yksinkertaistettu rahoitusmalli EIT:tä varten, jotta voidaan edistää tehokkaammin julkisia ja yksityisiä lisäinvestointeja ja vahvistaa EIT:n hallintorakennetta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ehdotetussa päätöksessä strategisesta innovaatio-ohjelmasta 2021–2027 – jonka on vastattava tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa ”Horisontti Eurooppa” – pyritään seuraaviin tavoitteisiin:






  — | Lisätään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen alueellista vaikutusta sellaisten vahvistettujen EIT-verkostojen avulla, joissa on mukana nykyistä useampia korkeakouluja, yrityksiä ja tutkimuskeskuksia, varmistaen kytkökset alueellisiin älykkään erikoistumisen strategioihin. |
| --- | --- | --- |

3.5

—

Lisätään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen alueellista vaikutusta sellaisten vahvistettujen EIT-verkostojen avulla, joissa on mukana nykyistä useampia korkeakouluja, yrityksiä ja tutkimuskeskuksia, varmistaen kytkökset alueellisiin älykkään erikoistumisen strategioihin.

| — | Tuetaan korkea-asteen koulutuksen innovointivalmiuksia. |
| --- | --- |

—

Tuetaan korkea-asteen koulutuksen innovointivalmiuksia.

| — | Perustetaan uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä. EIT perustaa kaksi uutta osaamis- ja innovaatioyhteisöä, jotka valitaan Horisontti Eurooppa -puiteohjelman painopisteiden kannalta tärkeimmiltä aloilta. Ensimmäisessä keskitytään kulttuurialaan ja luoviin aloihin, ja toinen täsmennetään seuraavassa vaiheessa vuonna 2025. |
| --- | --- |

—

Perustetaan uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä. EIT perustaa kaksi uutta osaamis- ja innovaatioyhteisöä, jotka valitaan Horisontti Eurooppa -puiteohjelman painopisteiden kannalta tärkeimmiltä aloilta. Ensimmäisessä keskitytään kulttuurialaan ja luoviin aloihin, ja toinen täsmennetään seuraavassa vaiheessa vuonna 2025.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen rooliin, joka EIT:llä on innovaatioekosysteemille antamansa tuen ansiosta edistettäessä EU:n kilpailukykyä, siltä osin kuin instituutti on kyennyt antamaan panoksen ns. osaamiskolmion kehittämiseen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK on vakuuttunut siitä, että ”Avoin innovointi” tarjoaa Euroopan innovaationeuvoston kautta erittäin lupaaville innovoijille keskitetyn yhteyspisteen ja tehostaa yhteistyötä ekosysteemien ja innovatiivisten prosessien toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EIT:n tulisi tässä yhteydessä olla yksi tavoitekeskeisen innovoinnin tärkeimmistä vauhdittajista, jotta voidaan vastata yhteiskunnan haasteisiin sellaisilla aloilla kuin






  — | kestävät innovaatioekosysteemit kaikkialla Euroopassa |
| --- | --- | --- |

4.3

—

kestävät innovaatioekosysteemit kaikkialla Euroopassa

| — | yrittäjyyteen ja innovointiin liittyvät taidot elinikäisen oppimisen näkökulmasta, mukaan luettuna korkea-asteen oppilaitosten valmiuksien lisääminen |
| --- | --- |

—

yrittäjyyteen ja innovointiin liittyvät taidot elinikäisen oppimisen näkökulmasta, mukaan luettuna korkea-asteen oppilaitosten valmiuksien lisääminen

| — | uudet markkinasuuntautuneet ratkaisut globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi |
| --- | --- |

—

uudet markkinasuuntautuneet ratkaisut globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi

| — | synergia ja lisäarvo koko Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa. |
| --- | --- |

—

synergia ja lisäarvo koko Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa.

| 4.4 | EIT:llä ja osaamis- ja innovaatioyhteisöillä tulisi olla keskeisempi rooli EU:n innovaatiotoiminnassa kansallisella ja alueellisella tasolla, ja niiden tulisi vahvistaa valmiuksiaan, jotta voidaan lisätä ja parantaa koordinointia kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EIT:n olisi toimittava kaikkien yritysten suuntaan näiden koosta riippumatta ja vahvistettava EU:n yrittäjyyskulttuuria osallistamalla kaikki yhteiskuntaelämän eturyhmät, luotava synergioita Euroopan innovaationeuvoston kanssa sekä tuotava lisäarvoa moniin Horisontti Eurooppa -puiteohjelman piirissä toteutettaviin hankkeisiin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK:n mielestä EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen olisi asetettava etusijalle osaamis- ja innovaatioyhteisöissä aktiivisesti toimivien suurten ja keskisuurten yritysten välisten yhteyksien järjestelmällinen vahvistaminen sekä uudet ja startup-yritykset, jotka osallistuvat osaamis- ja innovaatioyhteisöjen aloitteisiin. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi kehittää omia strategioitaan yritysten rahoittamiseksi, jotta tuetaan innovatiivisten yritysten vahvistumista rahoitusmaailmaan ja riskipääomarahastoihin ylläpidettävien asianmukaisten yhteyksien kautta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK:n mielestä EIT:n rahoitustuen tulisi vastata alan kokoa, tyyppiä ja kehitystasoa. Pienten ja keskisuurten yritysten on vaikeampaa selviytyä sääntelytaakasta, ja niitä olisi tuettava taloudellisesti. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Jotta pk-yritykset voidaan osallistaa entistä paremmin, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi tutkia keinoja ”lähivaikutuksen” hyödyntämiseksi ja edistämiseksi erityisesti alueellisten keskusten avulla. Näiden tulisi toimia alueellisille ja paikallisille toimijoille kanavana pääsyyn globaaleille innovaatioalustoille sekä tarjota pk-yrityksille kohdennettuja rakenteita ja tukea. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK katsoo, että alueelliset keskukset ovat osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulevaisuuden kannalta ratkaisevan tärkeitä. Yhdentyminen paikallisiin innovaatiojärjestelmiin ja toiminta ulkoisten kumppanien tehokkaana ”portinvartijana” ovat kaksi keskeistä näkökohtaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulevan rahoituksen kestävyyden kannalta. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avoimuutta ja läpinäkyvyyttä olisi lisättävä. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien (täysivaltainen kumppani, assosioitunut kumppani jne.) valintamenettelyt ja -kriteerit olisi julkistettava. Säännöt toiminnan ja hankkeiden (esim. innovointiehdotusten) valitsemiseksi olisi asetettava laajasti saataville ja niitä olisi levitettävä koko EU:ssa. Lisäksi riippumattomien elinten olisi otettava käyttöön asianmukaiset palautemekanismit ja valvottava niitä. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK suosittaa, että EIT ylläpitää ja korostaa ainutlaatuista lisäarvoaan koulutuksen alalla korkeakoulutuksen johtavana toimijana Euroopassa sekä kehittää yrittäjyysosaamisen erityistaitoja paikallistasolla (learning by doing). Keskeisten kansainvälisten akkreditointielinten olisi tunnustettava EIT:n laatumerkki. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK katsoo, että EIT:n olisi tuettava sellaisten uusien tuotteiden kehittämistä, joilla on vahva kaupallinen merkitys ja joihin liittyy kansainvälisiä koulutuskokemuksia teollisuuden tohtoriohjelman mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

4.13

| 4.13.1 | ETSK kannattaa tinkimättä tarkistetussa asetuksessa ehdotettua EIT:n mukauttamista EU:n tutkimuksen ja innovoinnin monivuotiseen puiteohjelmaan Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja ehdotettujen ”eurooppalaisten kumppanuuksien” yhteydessä. |
| --- | --- |

4.13.1

| 4.14 | ETSK:n mukaan on vielä yksinkertaistettava sekä EIT:n – jonka hallintoa on vahvistettava – että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaa. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi noudattaa samoja sääntöjä, laatia vuosikertomukset ja noudattaa vuosittaisten liiketoimintasuunnitelmien sijaan monivuotisia liiketoimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK korostaa, että on ryhdyttävä tehokkaisiin korjaaviin toimiin vastauksena Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomioihin. Ne koskevat eräitä EIT-mallin keskeisiä elementtejä, joita ei ole suunniteltu asianmukaisesti sen varmistamiseksi, että luodaan tehokas ja innovatiivinen julkinen järjestelmä. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Strategista innovaatio-ohjelmaa vuosiksi 2021–2027 koskevan päätösehdotuksen osalta ETSK katsoo, että prosessissa olisi noudatettava kokonaisvaltaista toimintamallia ja katettava kaiken tyyppiset nykyiset kumppanuudet (vertaiskumppanuudet, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, EIT ja osaamis- ja innovaatioyhteisöt, tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden lippulaivahankkeet [FET Flagships]), kuten neuvoston päätelmissä kehotetaan. |
| --- | --- |

4.16

Bryssel 31. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Toimielinten välinen asia 2018/0225 (COD) – 8550/19, 15.4.2019.

1

(2)  Toimielinten välinen asia 2018/0224 (COD) – 7942/19, 27.3.2019.

2

(3)  EUVL C 161, 13.7.2007, s. 28, EUVL C 181, 21.6.2012, s. 122, EUVL C 62, 15.2.2019, s. 33.

3

(4)  Yhteiset teknologialoitteet (JTI) otettiin käyttöön, jotta voidaan vastata paremmin teollisuuden tarpeisiin tietyillä tutkimusaloilla. Ne ovat riippumattomia EU:n elimiä, joissa teollisuus ja eräissä tapauksissa myös jäsenvaltiot ovat mukana. Riskinjakorahoitusväline (RSFF) perustettiin, jotta parannetaan tutkijoiden mahdollisuuksia saada lainarahoitusta etenkin suurempiriskisiin investointeihin tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovoinnin alalla. Kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki (GIF) kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa tarjoaa riskipääomaa innovatiivisille sekä suuren kasvupotentiaalin pk-yrityksille.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1292/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 294/2008 muuttamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 174), 3 artikla.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1312/2013/EU, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta: EIT:n antama panos innovatiivisen Euroopan edistämiseen (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 892).

6

(7)  Ks. alaviite 1.

7

(8)  EIT Climate-KIC: Drivers of climate innovation in Europe and beyond, EIT Digital: For a strong, digital Europe, EIT Food: EIT Food connects businesses, research centres, universities and consumers, EIT Health: Together for healthy lives in Europe, EIT InnoEnergy: Pioneering change in sustainable Energy, EIT Manufacturing: Strengthening and increasing the competiveness of Europe’s manufacturing, EIT RawMaterials: Developing raw materials into a major strength for Europe, EIT Urban Mobility: Smart, green and integrated transport.

8

(9)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 33

9

(10)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 122

10

(11)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. kesäkuuta 2017 Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanon arvioinnista sen väliarvioinnin ja yhdeksättä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen perusteella, EUVL C 331, 18.9.2018, s. 30

11

(12)  Euroopan parlamentin päätöslauselma (EU) 2019/1483, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2019, joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2017, EUVL L 249, 27.9.2019, s. 229

12

(13)  Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta, 23.5.2018.

13

(14)  EU:n neuvosto – lehdistötiedote 27.3.2019.

14

(15)  Asetus (EU) 1291/2013.

15

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/76

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY ja valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä annetun direktiivin 2008/118/EY muuttamisesta unionin puitteissa toteutettavan puolustustoiminnan osalta

(COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS))

(2020/C 47/11)

Esittelijä: Benjamin RIZZO

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 13.5.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 17.10.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 204/2/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 13.5.2019

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

17.10.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

30.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

204/2/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission tavoitteeseen varmistaa tasapuolinen alv-kohtelu EU:n puitteissa yhteistyötä tekeville jäsenvaltioiden asevoimille ja unionin alueella toimiville Naton asevoimille, joihin sovelletaan jo alv-vapautusta. Vaikuttaa järkevältä pyrkiä tältä osin tasapuolisiin toimintaedellytyksiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK ymmärtää, miksi EU:hun on perustettu vuodesta 2000 lähtien tiettyjä toimirakenteita hallinnoimaan sen puitteissa turvallisuuden ja puolustuksen varmistamiseksi toimivia asevoimia. Nyt kun unionille saadaan puolustusasioista vastaava pääjohtaja, näiden rakenteiden hyödyntäminen ja valvonta tehostuvat. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK käsittää, että komission ehdotuksessa asetetaan vapautuksen soveltamiselle seuraavat kaksi edellytystä: asevoimia käytetään niiden oman jäsenvaltion ulkopuolella ja ne osallistuvat yhteiseen eurooppalaiseen puolustustoimintaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää hyväksyttävänä, että jotkin käyttötarkoitukset jäävät uuden vapautuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Niihin kuuluvat erityisesti turvallisuustarkoitukset, humanitaariset pelastustehtävät ja yhteisvastuulausekkeen mukainen toiminta. Yleiset alv-vapautukset koskevat näin ollen vain suppean tulkinnan mukaisia ”sotilasoperaatioita”. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että eri maiden veroviranomaisilla olisi oltava käytettävissään yksi järjestelmä uusien vapautusten täytäntöönpanoa varten. Se suosittaakin, että komissio perustaa arvonlisäverotuksen valvontaryhmänsä kautta erityisen järjestelmän, johon tavarantoimittajien ja palvelujen tarjoajien asevoimille osoittamat arvonlisäverosta vapautetut laskut syötetään komission ehdotuksessa esitetyn vapautuksen hyödyntämiseksi. Tällöin kaikissa jäsenvaltioissa käytettäisiin yhtenäistä järjestelmää. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että komission ehdotuksen mukaisten vapautusten kustannus- ja hyötyvaikutusten laskentatapaa pitäisi parantaa, jotta vapautuksista saataisiin nopeasti realistisempia tietoja. Tämä edistäisi parempaa ja avoimempaa raportointia jäsenvaltioille ja yleensä kansalaisille. |
| --- | --- |

1.6

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Euroopan komissio esitti 24. maaliskuuta 2019 julkaisemassaan ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi, joka koskee yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY (1) ja valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä annetun direktiivin 2008/118/EY (2) muuttamista unionin puitteissa toteutettavan puolustustoiminnan osalta, suunnitelmansa vapauttaa tavaroiden luovutukset ja palvelujen suoritukset asevoimille arvonlisäverosta (alv) ja valmisteverosta, kun asevoimia käytetään niiden oman jäsenvaltion ulkopuolella ja ne osallistuvat eurooppalaiseen puolustustoimintaan. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 2 artiklan mukaan arvonlisäveron soveltamisalaan kuuluvat kaikki verovelvollisen vastikkeelliset tavaroiden luovutukset ja palvelujen suoritukset jäsenvaltion alueella sekä tavaroiden tuonti Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Direktiivissä esitetään yhteinen luettelo alv-vapautuksista, joiden tarkoituksena on varmistaa, että EU:n omia varoja kerätään yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Tavaroiden luovutukset tai palvelujen suoritukset turvallisuus- ja puolustustarkoituksia varten eivät tällä hetkellä sisälly vapautusluetteloon, minkä vuoksi asevoimille luovutetuista tavaroista ja suoritetuista palveluista sekä niiden tuomista tavaroista kannetaan arvonlisävero. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Alv-direktiivissä säädetään kuitenkin vapautuksesta, joka koskee luovutuksia ja suorituksia Pohjois-Atlantin sopimuksen sopimusvaltioiden asevoimille niiden osallistuessa yhteiseen puolustustoimintaan oman valtionsa ulkopuolella. Vapautus säädettiin sellaisia tilanteita varten, joissa ”tulo- ja menovirtojen sykli katkeaa, koska luovutuksista ja suorituksista kannettu alv muodostaisi asevoimien oman valtion sijasta tuloa sijaintivaltiolle”. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä annetussa neuvoston direktiivissä 2008/118/EY säädetään vastaavasti valmisteverovapaudesta, joka koskee valmisteveron alaisten tavaroiden siirtoja Pohjois-Atlantin liiton (Nato) jäsenten asevoimille. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU-lainsäädännön mukaisia valmisteveroja sovelletaan alkoholijuomiin, valmistettuihin tupakkatuotteisiin ja energiatuotteisiin (moottori- ja lämmityspolttoaineet, kuten bensiini, sähkö, maakaasu ja hiili). Verojen rakenne ja vähimmäisverokannat on yhdenmukaistettu EU:n tasolla. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Naton puolustustoimintaan on sovellettu vapautusta sekä alv-direktiivin puitteissa (vuodesta 1977) että valmisteverodirektiivin puitteissa (vuodesta 1993), mutta unionin yhteiseen puolustustoimintaan liittyviä luovutuksia ja suorituksia varten ei toistaiseksi ole tällaista mahdollisuutta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YTPP) (3) on keskeinen väline unionin yhteisen puolustuspolitiikan asteittaiseksi kehittämiseksi. Siitä käytettiin perustamisensa aikaan (vuonna 2000) nimitystä Euroopan unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (ETPP). Lissabonin sopimuksella edistettiin merkittävästi YTPP:n kehitystä ja perustettiin tähän liittyen mm. Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) tukemaan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa kaikissa tämän tehtävissä, YTPP mukaan lukien. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Sopimukseen Euroopan unionista (SEU) sisältyy myös keskinäisen avunannon lauseke, ja sopimus antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden vahvistaa asevoimiaan pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) (4) kautta. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Neuvoston korkein sotilaselin on Euroopan unionin sotilaskomitea (EUSK) (5), joka perustettiin vuonna 2001. Se ohjaa ”kaikkea sotilaallista toimintaa EU:n puitteissa ja neuvoo YTPP:n alaisten sotilasoperaatioiden suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä sotilasvalmiuksien kehittämisessä”. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kesäkuussa 2016 julkaistiin EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia (6), jossa pohjustetaan YTPP:n jatkokehittämistä kohti kolmea keskeistä tavoitetta: reagointi ulkopuolisiin konflikteihin ja kriiseihin, kumppaneiden valmiuksien kehittäminen ja unionin ja sen kansalaisten suojeleminen. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Maaliskuussa 2018 komissio ja korkea edustaja antoivat yhteisen tiedonannon sotilaallisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmasta (7). Toimintasuunnitelmassa tuodaan esiin tarve ”varmistaa, että puolustustoimia kohdellaan tasapuolisesti, jotta voidaan keventää hallintotaakkaa ja siten välttää tarpeettomia viivästyksiä ja kustannuksia sotilaallisessa liikkuvuudessa”. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Yhteisessä tiedonannossa todetaan tarkemmin ottaen seuraavaa: ”Sotilaallisen liikkuvuuden helpottaminen koskee myös voimassa olevia arvonlisäverosääntöjä. Puolustustoimet ja erityisesti sotilaallinen liikkuvuus edellyttävät erilaisia tavara- ja palvelutoimituksia, kuten koulutusta, harjoitusmateriaaleja, majoitusta, ravitsemis-/kanttiinipalveluja, polttoaineita jne. Näistä toimituksista on periaatteessa kannettava arvonlisävero. Jäsenvaltiot toivat sotilaallista liikkuvuutta käsittelevän tilapäisen työryhmän puitteissa esiin tarpeen varmistaa, että puolustustoimia kohdellaan tasapuolisesti, jotta voidaan keventää hallintotaakkaa ja siten välttää tarpeettomia viivästyksiä ja kustannuksia sotilaallisessa liikkuvuudessa ja jotta jäsenvaltioille tarjottaisiin kannustin yhteistyöhön.” |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Käsiteltävänä olevassa komission ehdotuksessa pyritään tämän kehotuksen mukaisesti yhdenmukaistamaan EU:n ja Naton puitteissa toteutettavien puolustustoimien alv-kohtelu ja valmisteverovapaudet niin pitkälle kuin mahdollista. Ehdotuksen mukaan vapautuksia sovellettaisiin seuraaviin YTPP:n alaisiin toimiin: i) sotilasoperaatiot, ii) taisteluosastot ja iii) keskinäinen avunanto. Lisäksi ne kattaisivat pysyvän rakenteellisen yhteistyön ja Euroopan puolustusviraston (EDA) toimet. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | On syytä huomata, että komission ehdotuksen mukaan tavaroiden luovutukset ja palvelujen suoritukset asevoimille ja niihin liittyvälle siviilihenkilöstölle voidaan vapauttaa verosta vain silloin, kun nämä asevoimat osallistuvat puolustustoimintaan yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan kuuluvien unionin toimien toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Sen vuoksi vapautukset eivät koske asevoimien käyttöä yksinomaan turvallisuustarkoituksiin, humanitaarisiin ja pelastustehtäviin tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 222 artiklassa vahvistetun yhteisvastuulausekkeen mukaiseen toimintaan, johon ei sisälly puolustusulottuvuutta. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Varovaisen arvion mukaan voidaan lähteä siitä, että komission ehdotuksen kattamien ulkoistettujen toimintojen arvo on 530 miljoonaa euroa, kun puolustusmenot ovat kaiken kaikkiaan 5,3 miljardia euroa. Tämä merkitsisi kaikkien jäsenvaltioiden osalta mahdollisesti noin 80 miljoonan euron alv-tulojen menetystä (olettaen, että keskimääräinen arvonlisäverokanta on 18 prosenttia). |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Valmisteverojen osalta pääasiallisen vapautukseen oikeutetun tuoteryhmän muodostaisivat otaksuttavasti energiatuotteet ja sähkö. Samoin kuin alv:n tapauksessa voidaan olettaa, että noin 10 prosenttia tällaisista kustannuksista olisi tulevaisuudessa vapaita valmisteverosta. Määrällisen vaikutuksen arvioimiseksi ei ole kuitenkaan saatavilla tietoja. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava uusien sääntöjen noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 30. kesäkuuta 2022 ja toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle. |
| --- | --- |

2.19

3.   Yleistä ja erityistä

| 3.1 | Komission ehdotuksella täydennetään vuoden 2016 alv-toimintasuunnitelmaa alv-järjestelmän nykyaikaistamiseksi, jotta siitä saataisiin yksinkertaisempi, petoksenkestävämpi ja yritysystävällisempi. Edellä mainitut sotilastoimintaa koskevat muutokset toteutetaan näin ollen laajemman uudistuksen yhteydessä, ja niiden on tarkoitus olla alusta pitäen osa uutta järjestelmää. Näin vältetään kaikki ongelmat, joita tulevaisuudessa voisi aiheutua jo käytössä olevan järjestelmän muuttamisesta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komission ehdotuksella muutetaan direktiivissä 2006/112/EY säädettyä nykyistä luetteloa lisäämällä siihen uusi vapautus. Tällaisen merkittävän muutoksen avulla pyritään luomaan alv:n suhteen tietyllä tavalla tasapuoliset toimintaedellytykset yhtäältä Naton operaatioille ja toisaalta jäsenvaltioiden asevoimien yhteisissä puitteissa toteuttamille operaatioille. Näin voidaan saavuttaa yhdenmukainen tilanne, jossa unionin ja Naton puolustustoimintaa koskevilla vapautuksilla on samanlainen soveltamisala. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK panee merkille, että tarkoituksena ei ole laajentaa nykyisiä Naton puolustustoiminnan vapautuksia, jotka on jo määritelty ja joiden soveltamisala on rajoitettu, sillä tavoitteena on ainoastaan yhdenmukaistaminen yhteisissä puitteissa toteutettavien sotilasoperaatioiden hyväksi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Valittu lähestymistapa eli direktiivien uusien säännösten laatiminen Naton asevoimia koskevia kohtia vastaaviksi on linjassa komission lopullisen tavoitteen kanssa, jonka mukaan tällaisia operaatioita ja unionin yhteisissä puitteissa toteutettavaa sotilastoimintaa tulee kohdella tasapuolisesti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että EU:n talousarvioon ei kohdistu negatiivisia vaikutuksia, koska bruttokansantuloon (BKTL) perustuvilla omilla varoilla korvataan menot, joita ei voida kattaa perinteisillä ja alv-perusteisilla omilla varoilla. Joissakin jäsenvaltioissa kantamatta jäävät alv-perusteiset omat varat korvataan kaikkien jäsenvaltioiden BKTL-perusteisilla omilla varoilla. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska EU-tason lainsäädäntö soveltuu kirjavia kansallisia sääntöjä paremmin sen koordinoimiseen, millä tavoin koko sisämarkkinoilla sovelletaan arvonlisäveroa tiettyihin sotilasoperaatioihin. Jäsenvaltioita kuultiin alv:n tulevaisuutta käsittelevässä ryhmässä, ja ne vahvistivat yleisesti tarpeen toteuttaa EU:n tason toimia. Direktiiviehdotuksen antaminen on näin ollen perusteltu valinta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ehdotus on nähtävästi myös suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen niiden perussopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi, jotka liittyvät yhteisen puolustuspolitiikan asteittaiseen määrittelyyn YTPP:n puitteissa. ETSK kannattaa tällaista pitkän aikavälin kunnianhimoista tavoitetta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Alv:n ja valmisteverojen välisen johdonmukaisuuden säilyttäminen siten, että molempia vapautuksia käsitellään samassa ehdotuksessa, vaikuttaa järkevältä valinnalta. Tältä pohjalta voidaan todeta, että kyse on yhdestä niistä harvoista tapauksista, jossa valmiste- ja arvonlisäveroja on perusteltua säännellä yhdessä ja samassa EU:n säädöksessä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK katsoo kuitenkin, että niin alv- kuin valmisteverojärjestelmässä myönnettävien vapautusten soveltamisala olisi määriteltävä tarkemmin. Tällaisten vapautusten rajat on strategisen tärkeää määritellä täsmällisesti, jotta voidaan taata oikeusvarmuus sekä alv- ja valmisteverojärjestelmien ennakoitavuus. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Lainsäädännön selkeyden ja ennakoitavuuden tarve huomioon ottaen on paikallaan kiinnittää huomiota siihen, että myönnettyjä vapautuksia soveltavat ja arvioivat eri näkökulmista pääasiassa sotilasalan kansalliset tavarantoimittajat ja palvelujen tarjoajat sekä jäsenvaltioiden veroviranomaiset. Jäsenvaltioiden veroviranomaiset antavat sotilasalalla toimiville kansallisille tavarantoimittajille ja palvelujen tarjoajille ohjeet siitä, miten asevoimille osoitetut alv-laskut tulee laatia. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK suosittaa tätä ajatellen, että komissio julkaisee jäsenvaltioiden veroviranomaisia ja yrityksiä varten arvonlisäverokomitean selittävien huomautusten tai ohjeiden muodossa yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännöt, jotta jäsenvaltioissa ei syntyisi teknisiä ongelmia. Natoon sovellettavista vapautuksista jo saatuja kokemuksia voitaisiin varmasti hyödyntää osviittana täytäntöönpanon alussa. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK korostaa lisäksi, että komission ehdotuksessa esitetyn kaltainen uusi vapautusjärjestelmä edellyttää asianmukaisia valvontamekanismeja, joiden avulla voidaan tarkkailla sen toteutumista käytännössä. Komitea ehdottaakin, että komissio kehittäisi ja ottaisi arvonlisäverotuksen valvontaryhmänsä kautta käyttöön järjestelmän, jonka avulla varmistetaan, että uusia vapautusjärjestelyjä valvotaan kaikissa jäsenvaltioissa asianmukaisesti. Tarkoituksena on kerätä jäsenvaltioiden veroviranomaisilta kaikki asiaan liittyvät käytännön tiedot aina kun se on mahdollista ja toteutettavissa. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Tällainen järjestelmä voisi edistää uuden vapautuksen tehokasta ja samanaikaisesti myös avointa täytäntöönpanoa, mikä mahdollistaisi niin ikään vaikutusten tarkan jälkiarvioinnin. Näin jäsenvaltiot voisivat käyttää yhteistä alustaa, jolloin ne kaikki toimisivat samoissa puitteissa sen sijaan, että eri maissa sovellettaisiin eri järjestelmiä. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Ehdotetun alv-vapautuksen vaikutusten ymmärtämiseksi on suositeltavaa tehdä yksityiskohtaisempi ja todellisuutta paremmin kuvaava kustannusarvio, koska kyse on veroista, joita myös suuri yleisö maksaa, ja avoimuutta on syytä lisätä. On myös ilmeistä, että suurten luonnonkatastrofien yhteydessä vapautuksen kustannukset voivat nousta paljon suuremmiksi. |
| --- | --- |

3.14

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Neuvoston direktiivi 2006/112/EY yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä (EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1).

1

(2)  Neuvoston direktiivi 2008/118/EY valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä ja direktiivin 92/12/ETY kumoamisesta (EUVL L 9, 14.1.2009, s. 12).

2

(3)  Yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YTPP) on erottamaton osa yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP)[1]. YTPP:n perustana on Euroopan unionista tehty sopimus (SEU). SEU-sopimuksen 41 artiklassa määrätään YUTP:n ja YTPP:n rahoituksesta, ja politiikkaa määritellään tarkemmin saman sopimuksen V osaston 2 luvun 2 jakson (”Yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevat määräykset”) 42–46 artiklassa sekä pöytäkirjoissa N:o 1, 10 ja 11 ja julistuksissa 13 ja 14. Euroopan parlamentin erityisroolista YUTP:ssä ja YTPP:ssä määrätään SEU-sopimuksen 36 artiklassa.

3

(4)  PRY-yhteistyötä koskevat määräykset ovat SEU-sopimuksen 46 artiklassa ja saman sopimuksen 42 artiklan 6 kohtaan perustuvaa pysyvää rakenteellista yhteistyötä koskevassa pöytäkirjassa N:o 10.

4

(5)  Euroopan unionin sotilaskomitea (EUSK) on korkein neuvoston puitteissa perustettu sotilaselin (Euroopan unionin sotilaskomitean perustamisesta 22. tammikuuta 2001 tehty neuvoston päätös).

5

(6)  Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia

6

(7)  Sotilaallisen liikkuvuuden parantaminen Euroopan unionissa, yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle (JOIN(2017) 41 final).

7

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/81

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt Euroopan unionissa”

[COM(2019) 12 final]

(2020/C 47/12)

Esittelijä: Jean-Marc ROIRANT

| Lausuntopyyntö | komissio, 12.3.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 15.10.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 213/1/5 |

Lausuntopyyntö

komissio, 12.3.2019

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

15.10.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

30.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

213/1/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK yhtyy Euroopan parlamentin tuoreessa mietinnössä (1) esitettyyn kehotukseen lakkauttaa asteittain kaikki sijoittajajärjestelyt ja vaatii jäsenvaltioita noudattamaan tätä kehotusta tai esittämään riittävät perustelut ja tarvittavaa näyttöä, jos näin ei tehdä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sitä odotettaessa ETSK toteaa, että komission perustaman jäsenvaltioiden edustajista koostuvan asiantuntijaryhmän olisi sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyistä aiheutuvien, jäljempänä luvussa 3 kuvattujen riskien torjumiseksi keskityttävä alkuperäisen tehtävänantonsa mukaisesti seuraaviin asioihin:






  i) | vähimmäisvaatimukset asiakkaan tunnistamista ja tuntemista koskeville tarkastuksille ja turvallisuustarkastuksille, jotka mukautetaan sijoittajien kansalaisuus- tai oleskeluoikeusjärjestelyyn osallistuvan hakijan riskiprofiilin mukaan ja joissa noudatetaan voimassa olevia rahanpesun vastaisia EU:n sääntöjä |
| --- | --- | --- |

1.2

i)

vähimmäisvaatimukset asiakkaan tunnistamista ja tuntemista koskeville tarkastuksille ja turvallisuustarkastuksille, jotka mukautetaan sijoittajien kansalaisuus- tai oleskeluoikeusjärjestelyyn osallistuvan hakijan riskiprofiilin mukaan ja joissa noudatetaan voimassa olevia rahanpesun vastaisia EU:n sääntöjä

| ii) | järjestelyn toiminnallista luotettavuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, joihin kuuluvat muun muassa avoimuus- ja hallinnointitoimenpiteet sekä asiaankuuluvan oikeudellisen kehyksen mukaiset toimialan sääntelytoimenpiteet |
| --- | --- |

ii)

järjestelyn toiminnallista luotettavuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, joihin kuuluvat muun muassa avoimuus- ja hallinnointitoimenpiteet sekä asiaankuuluvan oikeudellisen kehyksen mukaiset toimialan sääntelytoimenpiteet

| iii) | ohjeet ja mekanismit jäsenvaltioiden välistä ja jäsenvaltion sisäistä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välistä tiedonvaihtoa varten. |
| --- | --- |

iii)

ohjeet ja mekanismit jäsenvaltioiden välistä ja jäsenvaltion sisäistä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välistä tiedonvaihtoa varten.

| 1.3 | Toimenpiteiden tueksi komission on huolehdittava tiiviistä seurannasta ja seuraamusten täytäntöönpanosta sikäli kuin tämä on yhteisön säännöstön mukaista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suosittaa, että jäsenvaltioita kehotetaan soveltamaan tunnistamis- ja tuntemismenettelyä, johon ei liity erityisiä kestoon liittyviä rajoituksia ja joka on mukautettu hakijoiden korkean riskin profiiliin, eli viidennessä rahanpesun vastaisessa direktiivissä (2) tarkoitettuja tehostettuja tuntemisvelvollisuutta koskevia vaatimuksia. Tämän tulisi kattaa mahdolliset auttajat, kun hakijalla on mahdollisuus turvautua kolmannen osapuolen apuun investoinnin tekemisessä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa komissiota laatimaan koordinointimekanismin, jonka avulla jäsenvaltiot voivat vaihtaa tietoa hyväksytyistä ja hylätyistä kansalaisuus- ja oleskelulupahakemuksista. Tätä varten voitaisiin perustaa yhteenliitettyjä keskusrekistereitä, joihin sisältyy tietoa hakemuksen hylkäämiseen johtaneesta tunnistamis- ja tuntemismenettelystä ja päätöksen taustalla olevista syistä, jotta hillittäisiin uusia yrityksiä muissa jäsenvaltioissa. Kielteisen päätöksen perustelujen julkaisemisessa olisi otettava huomioon mahdolliset ongelmat, joita turvallisuusviranomaiset pelkäävät syntyvän yleisen turvallisuuden tai viranomaisten välisen kansainvälisen yhteistyön näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittaa, että kaikkiin hakijapalveluja tarjoaviin edustajiin ja välittäjiin sovelletaan viidennen rahanpesun vastaisen direktiiviin mukaisia rahanpesun torjuntaa koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Lisäksi ETSK toivoo, että EU kannustaisi edellyttämään kaikilta hakijapalvelujen tarjoajilta akkreditointia ja sellaisten käytännesääntöjen noudattamista, joissa vahvistetaan EU:n tasolla yhdenmukaistetut vähimmäisperusteet ja -vaatimukset, jotta toimijoille, jotka eivät esitä tarkkoja ja luotettavia asiakirja-aineistoja hyväksyntää varten, voidaan määrätä seuraamuksia ja nämä voivat menettää lupansa tai akkreditointinsa, jos tämä toistuu useamman kerran. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK ymmärtää, että viranomaiset saattavat joutua palkkaamaan asiantuntijatoimistoja tekemään tarvittavat tarkastukset, mutta korostaa, että viranomaisilla tulisi silti olla päävastuu hakijoiden hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Viranomaisten on myös varmistettava eturistiriitojen ja lahjontariskien välttäminen tiettyjen toimenpiteiden avulla. Etenkin olisi huolehdittava siitä, että asiantuntijatoimistot valitaan sellaisten tiukkojen sopimusperiaatteiden pohjalta, joissa korkea laatu painaa enemmän kuin toteutuskustannukset, että niiltä kielletään järjestelyjen markkinointi tai lisäpalvelujen tarjoaminen hakijoille ja että niiden palkkio ei riipu hakemusten lopputuloksesta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | On myös ratkaisevan tärkeää, että silloin kun tehostetussa tunnistamis- ja tuntemisselvityksessä havaitaan riskejä, siitä keskustellaan asiaankuuluvan hallintoviraston kanssa, jotta voidaan varmistaa, että asianomaisella jäsenvaltiolla on kattava kuva riskin lajista ja tasosta ja että se ymmärtää täysin, miten asiantuntijatoimiston käyttämät lähteet ja tutkimusmenetelmät noudattavat parhaiden käytäntöjen periaatteita. Asiaankuuluvat päätöksiin liittyvät muistiinpanot ja asiakirjat olisi säilytettävä niin pitkään kuin asiakirjaväärennös- ja lahjontarikosten vanhentumisajat sallivat. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ohjelmissa on vahvat hallinnointi- ja valvontamekanismit ja että ne ovat julkisen valvonnan alaisia. Kansalaisille olisi tiedotettava sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen tavoitteista, riskeistä ja hyödyistä. ETSK korostaa, että sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyihin osallistuvien hakijoiden tiedot olisi tärkeää asettaa julkisesti saataville, ja kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita keräämään ja julkaisemaan systemaattisesti yhdenmukaista ja vertailukelpoista tietoa järjestelyistä avoimessa tietomuodossa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot tekevät säännöllisiä vaikutustenarviointeja ja tekevät tarvittaessa muutoksia sekä huolehtivat järjestelyjen riippumattomasta valvonnasta, säännöllisistä tarkastuksista ja tulosten julkaisemisesta asiaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Jäsenvaltioiden olisi myös luotava vahvat mekanismit, joiden kautta työntekijät ja kansalaiset voivat ilmoittaa huolistaan ja paljastaa väärinkäytöksiä, sekä otettava käyttöön sisäänrakennetut kansalaisuuden ja oleskeluoikeuden peruuttamismenetelmät siltä varalta, että paljastuu uutta näyttöä korruptiosta tai rikollisuudesta. Mahdollinen päätös kansalaisuuden epäämisestä olisi tehtävä kansallisen ja EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.12

2.   Komission kertomuksen tausta ja pääsisältö

| 2.1 | Kansalaisuus on kansalaisen ja valtion välinen side. Tietyn valtion kansalaisuus perustuu perinteisesti syntymäoikeuteen, tulipa se syntyperän (ius sanguinis) tai kyseisen valtion maaperällä syntymisen perusteella (ius soli). Valtio voi myös myöntää kansalaisuuden henkilöille, jotka täyttävät tietyt vaatimukset tai voivat osoittaa, että heillä on aito yhteys valtioon (kansalaistaminen). Tähän kuuluu vaatimus hankkia ja säilyttää pysyvä asuinpaikka asianomaisessa jäsenvaltiossa osoituksena hakijan aikomuksesta siirtää osa sidonnaisuuksistaan kyseiseen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Viime vuosikymmeninä useat EU:n jäsenvaltiot ovat perustaneet sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä, joiden tarkoituksena on houkutella sijoituksia vastineeksi kyseisen maan kansalaisuudesta tai oleskeluoikeudesta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan parlamentti ilmaisi 16. tammikuuta 2014 antamassaan päätöslauselmassa (3) huolensa siitä, että kansalliset järjestelmät, joihin liittyy unionin kansalaisuuden ”suora tai epäsuora myyminen”, vievät pohjaa koko unionin kansalaisuuden käsitteeltä. Euroopan parlamentti kävi 30. toukokuuta 2018 keskustelun erilaisista sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyihin liittyvistä riskeistä (4). Asian käsittelyä jatkettiin talousrikoksia, veropetoksia ja veronkiertoa käsittelevässä Euroopan parlamentin erityisvaliokunnassa. Erityisvaliokunnan lopullisessa mietinnössä (5) esitetään useita tärkeitä toimenpiteitä, joilla voidaan pienentää sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyistä aiheutuvia riskejä. Yksi niistä on jäsenvaltioille esitetty kehotus lakkauttaa asteittain kaikki olemassa olevat järjestelmät mahdollisimman pian. Mietinnössä kehotetaan komissiota valvomaan tarkasti hakijoihin sovellettavan asiakkaan tuntemisvelvollisuuden täytäntöönpanoa, varmistamaan parempi tiedonkeruu ja koordinoimaan tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden keskuudessa, kunnes järjestelmät on lopullisesti kumottu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komissio antoi 23. tammikuuta 2019 kertomuksen (6), jossa tarkastellaan asiaa koskevia kansallisia oikeudellisia kehyksiä ja käytäntöjä ja kuvataan järjestelyihin liittyviä suurimpia riskejä, haasteita ja huolia. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komission kertomuksessa selitetään, että järjestelyihin liittyy turvallisuus-, rahanpesu- ja veronkiertoriskejä sekä riski EU:n sääntöjen kiertämisestä. Riskejä kasvattavat kertomuksen mukaan entisestään läpinäkymättömyys sen suhteen, miten osa järjestelyistä toimii, sekä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön puute. Komissio on sitoutunut seuraamaan tarkemmin EU:n lainsäädännön noudattamista sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyissä ja ryhtymään tarvittaessa toimiin. Prosessin parantamiseksi komissio on perustanut asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on määrittää erityisiä toimenpiteitä järjestelyistä aiheutuviin haasteisiin vastaamiseksi. Ryhmä on kokoontunut tänä vuonna jo kahdesti tarkastelemaan sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen riskejä ja määrittämään toimia niiden pienentämiseksi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Useimmat järjestelyistä otettiin käyttöön vuoden 2007 finanssikriisin jälkeen. Osa kriisistä pahoin kärsineistä Euroopan maista lienee nähnyt tässä mahdollisuuden talouden elvyttämiseen. Tilanteessa, jossa valtiot kilpailevat keskenään suorien ulkomaisten investointien houkuttelemiseksi, tämä on saattanut johtaa erilaisiin vaatimuksiin ja edellytyksiin. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

3.1   Riskit ja uhat EU:lle

| 3.1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission kertomukseen, jossa tehdään perusteellinen ja selkeästi jaoteltu analyysi mainittujen järjestelyjen kaikille EU:n kansalaisille ja EU:lle yleensä aiheuttamista erilaisista riskeistä. Siinä erityisesti osoitetaan, että epäasianmukaisesti täytäntöönpantuihin sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyihin saattaa liittyä korruptio-, rahanpesu-, turvallisuus- ja veronkiertoriskejä, jotka kohdistuvat sekä yksittäisiin jäsenvaltioihin, joissa tällaisia ohjelmia toteutetaan, että koko EU:hun. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK toteaa, että on olemassa epäilyjä siitä, noudatetaanko kaikissa näissä järjestelyissä EU:n periaatteita ja tavoitteita, joihin kuuluu myös vilpittömän yhteistyön periaate. |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Ei eroa sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyn välillä

| 3.2.1 | ETSK on samaa mieltä siitä, ettei sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyistä aiheutuvia riskejä ole syytä käsitellä erillisinä. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Vaikka passin tai viisumin saaminen avaa hyvin erilaiset oikeudet, molemmissa järjestelyissä on samantasoinen turvallisuusriski, joten niiden yhteydessä olisi sovellettava riskejä lieventäviä toimenpiteitä, jotka täyttävät yhtä tiukat vaatimukset. Tämä on erityisen tärkeää, jotta voidaan välttää riskialtteimpien hakijoiden siirtyminen kansalaisuusjärjestelystä oleskeluoikeusjärjestelyyn. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Oleskeluoikeusjärjestelyt ehkä vaikuttavat vähemmän riskialttiilta tilapäisen luonteensa vuoksi, mutta ne ovat portti pysyvään asemaan. Joissakin maissa sijoittajan oleskeluviisumin saaneet henkilöt voivat hakea pysyvää oleskelulupaa tai kansalaisuutta vain muutaman vuoden jälkeen. |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Rahanpesu- ja korruptioriskit

| 3.3.1 | Komission kertomuksessa korostetaan, että riskinotto yhdistettynä hakijoihin kohdistettavien turvallisuustarkastusten ja tunnistamista ja tuntemista koskevien tarkastusten riittämättömyyteen saattavat avata EU:n ovet korruptoituneille henkilöille. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Komission kertomuksessa mainitaan useita turvallisuustarkastuksiin ja tunnistamista ja tuntemista koskeviin tarkastuksiin liittyviä potentiaalisia porsaanreikiä ja harmaita alueita. Erityisesti siinä ollaan huolissaan kansallisten viranomaisten tavoista käsitellä kansalaisuushakemuksia ja siitä, miten tämä on vuorovaikutuksessa EU:n sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ETSK panee merkille, että tehostettuja tunnistamista ja tuntemista koskevia tarkastuksia ei yleensä sovelleta järjestelmällisesti, vaikka hakijoiden riskiprofiili olisi korkea. Lisäksi huollettaviin omaisiin tai hakijalle rahoitusta antaviin ulkopuolisiin tukijaosapuoliin ei järjestelmällisesti kohdisteta tiukkoja tunnistamista ja tuntemista koskevia tarkastuksia tai valvontaa. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | ETSK ymmärtää, että yksi näiden ohjelmien tärkeimmistä myyntivalteista on tarjota nopea, joskus vain muutamien kuukausien väylä kansalaisuuteen tai oleskelulupaan. On tavallista, että tätä nimenomaisesti markkinoidaan. Tässä aikarajassa on kuitenkin hakijoiden profiilin ja alkuperän takia usein vaikeaa tehdä riittävät tunnistamis- ja tuntemistarkastukset sekä turvallisuustarkastukset ja luotettavat liiketoimintatiedon kartoitukset. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Vähimmäisvaatimusten puuttuminen on merkki siitä, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole yhtä valikoivia. Tämä herättää epäilyjä siitä, kuinka tiukkoja tarkastukset ja valvonnat ovat. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Osassa sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä tarjoavista jäsenvaltioista ei ilmeisesti ole käytössä menettelyä, jolla ennakoivasti puututtaisiin turvallisuusongelmiin, jotka saattavat ilmaantua vasta oleskeluoikeuden myöntämisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | ETSK korostaa myös, että rahanpesun vastaisten EU:n sääntöjen kiertämisen riski on suuri, kun otetaan huomioon, että välittäjät ja elimet, joiden kautta hakijoiden maksamat varat kanavoidaan, eivät ole neljännessä ja viidennessä rahanpesunvastaisessa direktiivissä tarkoitettuja ilmoitusvelvollisia. Kaikki jäsenvaltiot eivät myöskään edellytä investoinnin tekemistä EU:n rahanpesuvelvoitteiden alaisen kansallisen pankin kautta, ja jos maksut suoritetaan käteisenä suoraan valtiollisille organisaatioille, siirrot eivät silloinkaan kuulu rahanpesunvastaisen EU-lainsäädännön piiriin. |
| --- | --- |

3.3.7

3.4   Puutteet hallinnoinnissa ja läpinäkyvyydessä

| 3.4.1 | ETSK on huolissaan siitä, että selontekovelvollisuuden ja läpinäkyvyyden puutteellisuus sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyissä voi johtaa myös korruptioon. Kun läpinäkyvyyttä ja lahjomattomuutta ei taata, myös valtio ja viranomaiset altistuvat korruptioriskille. Sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen rakenteellisia heikkouksia voivat olla suuri harkintavalta päätöksenteossa, asianmukaisen riippumattoman valvonnan puuttuminen ja sekä hakemusprosessiin että tunnistamis- ja tuntemismenettelyyn osallistuvien yksityisten toimijoiden ja välittäjien eturistiriitojen riski. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK on erityisen huolissaan siitä, että tällaiset rakenteelliset heikkoudet ja läpinäkymättömyys alalla, jolla liikkuu mittavia kassavirtoja ja ollaan tekemisissä varakkaiden asiakkaiden kanssa, voivat saattaa hallinnon alttiiksi epäasianmukaiselle vaikuttamiselle, vallan väärinkäytöksille ja lahjonnalle. Vaarana ei siis ole ainoastaan se, että jäsenvaltioihin tulee korruptoituneita henkilöitä, vaan korruptoitumisvaarassa ovat myös viranomaiset. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK panee merkille, että tietyillä lainkäyttöalueilla tunnistamista ja tuntemista koskevista tarkastuksista vastaavat viranomaiset, kun taas toisissa saatetaan palkata asiantuntijatoimistoja tekemään tarkastuksia, jotka sitten otetaan huomioon lopullisessa päätöksessä. Komitea toteaa, että hallinnon on joka tapauksessa kannettava päävastuu hakemusten hyväksymisestä tai hylkäämisestä käytettyään tunnistamis- ja tuntemistarkastusten tuloksia yhtenä päätöksenteon taustatietona. ETSK varoittaa mahdollisista eturistiriita- ja lahjontariskeistä tapauksissa, joissa tämä hakuprosessin keskeinen vaihe uskotaan asiantuntijatoimistoille, ja katsoo, että valtiot eivät saisi solmia sopimuksia hakijoiden tunnistamis- ja tuntemistarkastusten teettämisestä tällaisilla asiantuntijatoimistoilla, kun toimisto samanaikaisesti tarjoaa palveluja ja neuvoja hakijoille. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Komitea toivoisi, että ilmiön laajuudesta olisi saatavilla enemmän virallisia lukuja (sijoitusten kokoluokka, hakijoiden määrä, edunsaajat, kansallisuudet, sijoituksen määrä ja vaikutus jne.), ja pitää valitettavana, että jopa aivan perustiedot sijoittajien kansalaisuus- ja oleskelulupajärjestelyihin osallistuvista hakijoista ja heidän sijoituksistaan pidetään salassa asian herättämästä yhä suuremmasta kiinnostuksesta huolimatta. |
| --- | --- |

3.4.4

3.5   EU-ulottuvuus

| 3.5.1 | Komission kertomuksessa korostetaan ongelman EU:n laajuista ulottuvuutta. EU:ta käytetään keskeisenä myyntivalttina sijoittajien houkuttelemiseksi, mutta lisäksi jäsenvaltion tekemä passin tai viisumin myöntämispäätös voi myös vaikuttaa haitallisesti muihin jäsenvaltioihin ja koko EU:hun, sillä tällaisella päätöksellä myönnetään pääsy koko Schengen-alueelle ja sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | ETSK katsoo, että EU:n kansalaisuuden maine sekä yhteiset oikeudet ja arvot ovat vaarassa, ja yhtyy parlamentin ilmaisemaan kantaan ja entisen komission jäsenen sanoihin (7): ”EU:n kansalaisuus ei voi olla myytävänä”. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Kansalaisuuden ja oleskeluoikeuden myöntäminen – tästä saatavat hyödyt, sen eettiset seuraukset ja riskit – vaikuttavat näin ollen kaikkiin EU:n kansalaisiin. ETSK toteaa, että EU:n kansalaiset pidetään tästä huolimatta pimennossa siitä, miten nämä järjestelyt toimivat, mitä hallitukset tekevät tai jättävät tekemättä lieventääkseen riskejä, joita sijoittajien kansalaisuus- ja oleskelulupajärjestelyihin väistämättä liittyy, ja mihin näiden järjestelyjen puitteissa tehdyt sijoitukset lopulta päätyvät. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | ETSK katsoo, että yhdenmukaistettujen vaatimusten ja käytäntöjen puuttuminen EU:n tasolta saattaa johtaa kilpailuun siitä, missä on käytössä alhaisimmat tunnistamis- ja tuntemisvaatimukset ja läpinäkyvyysvelvoitteet, ja tilanteeseen, jossa riskialttiit henkilöt hakeutuvat sille lainkäyttöalueelle, jolla passin saa helpoiten. Komission kertomuksessa todetaan, että riskiä pahentaa se, etteivät jäsenvaltiot nykyisin konsultoi toisiaan tai vaihda tietoja sijoittajien kansalaisuushakemuksista. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että hakemus, joka on hylätty yhdessä jäsenvaltiossa turvallisuus- ja rahanpesuperustein, saatetaan hyväksyä toisessa jäsenvaltiossa. ETSK katsookin, että jäsenvaltioiden kannattaisi vaatia voimassa olevaa Schengen-viisumia sijoittajien kansalaisuushakemuksen osana. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | ETSK katsoo, että vaikka sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt toimivat eri tavoin eri maissa, yksittäisissä maissa havaittuihin tiettyihin ongelmiin kohdennettu tapauskohtainen lähestymistapa ei riitä, vaan asian käsittelemiseksi tarvitaan koordinoitu lähestymistapa EU:n tasolla. |
| --- | --- |

3.5.5

3.6   Veronkierto ja muut riskit

| 3.6.1 | Kuten Euroopan parlamentti (8) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) (9) ovat hiljattain todenneet, sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä saatetaan käyttää väärin veronkiertotarkoituksiin, sillä sijoittaja voi säilyttää verotuksellisen kotipaikkansa alkuperäisellä lainkäyttöalueella, vaikka hän samalla saisi sijoittajien kansalaisuus- tai oleskeluoikeusjärjestelyyn sisältyvät veroetuudet. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Järjestelyjen, jotka mahdollistavat erityisverokohtelun saamisen, on havaittu olevan erityisen riskialttiita ja todennäköisesti veronkiertoon johtavia. Ne mahdollistavat ennen kaikkea sen, että yksityishenkilö voi kiertää yhteiseen tietojenvaihtostandardiin perustuvan tietojen ilmoittamisvelvoitteen. OECD on sisällyttänyt kaksi EU:n jäsenvaltiota luetteloonsa sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä tarjoavista lainkäyttöalueista, joissa yhteisen tietojenvaihtostandardin kiertämisen riski voi olla korkea (10). |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Edellä kohdissa 2.3 ja 3.6.1 mainitussa Euroopan parlamentin tutkimuksessa korostetaan muita sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen riskejä. Niitä ovat tällaisten investointivirtojen epävakaudesta johtuvat makrotaloudelliset riskit, hintainflaatiosta kiinteistömarkkinoilla seuraavat sosioekonomiset riskit sekä poliittiset riskit, joihin kuuluu EU:n toimielimiin kohdistuvan luottamuksen rapautuminen ja EU:n kansalaisuuden maineen heikentyminen ja siten EU:n kansalaisten liikkuvuuden ja liikkumisvapauden vaarantuminen tulevaisuudessa. Siinä myös korostetaan vaaraa, että syrjintä eri ryhmiin kuuluvien maahanmuuttajien välillä lisääntyy. Siksi on tärkeää, että jäsenvaltiot täsmentävät, mitä riskejä ne ovat valmiita ottamaan odotettavissa olevien hyötyjen ja vaikutusten valossa, ja että ne tekevät säännöllisesti vaikutustenarviointeja voidakseen varmistaa, että hyödyt ovat riskejä suuremmat. |
| --- | --- |

3.6.3

4.   Erityistä

4.1   Yksityissektorin asema

| 4.1.1 | Arvioitaessa yksityisten yritysten roolia sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen hallinnoinnissa on erotettava toisistaan kaksi yritysten ryhmää: ensinnäkin yritykset, joiden kanssa valtio on tehnyt sopimuksen ohjelman hallinnoinnista, hakemusten käsittelystä ja hakijoiden seulonnasta, ja toiseksi yritykset, jotka tarjoavat palveluja sijoittajille ja auttavat heitä hakemaan ohjelmaan, riippumatta siitä, ovatko ne akkreditoituja. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ETSK myöntää, että valtion palkkaamilla yksityisillä yrityksillä voi olla hyödyllinen tehtävä hakijoiden tunnistamista ja tuntemista koskevien tarkastusten tekemisessä, tarvittavien taustatarkistusten tekemisessä ja liiketoimintatiedon kartoittamisessa, mutta varoittaa antamasta näiden yritysten tehtäväksi riskinarviointia tai päätöksentekoa. ETSK painottaa, että vastuu tästä tulee olla asiaankuuluvilla viranomaisilla. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ETSK on erittäin huolissaan siitä, että EU:n oikeuksia ja EU:n kansalaisuutta mainostetaan myytävänä tuotteena. Komitea pitää varsin huolestuttavina myös eturistiriitoja, joita voi aiheutua, kun yritys, joka on palkattu seulomaan hakijoita, harjoittaa myös asiaan liittyvää kaupallista toimintaa tai tarjoaa potentiaalisille sijoittajille lisäpalveluja. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | ETSK pitää valitettavana, etteivät sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen alalla toimivat yksityiset tahot ja yritykset, jotka tarjoavat palveluja sijoittajien kansalaisuus- tai oleskeluoikeusjärjestelyyn hakeville sijoittajille, kuulu järjestelmällisesti lakisääteisen sääntelyn piiriin eikä niitä pidetä rahanpesun vastaisten sääntöjen yhteydessä ilmoitusvelvollisina huolimatta niiden tavoittelemien asiakkaiden riskiprofiilista. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | ETSK myös tiedostaa, että kaikki jäsenvaltiot, jotka tarjoavat hakijoille palveluja, eivät vaadi välittäjiltä akkreditointia tai toimilupaa, eli näitä ei velvoiteta osallistumaan sopivuus- ja luotettavuustestiin ja noudattamaan akkreditoinnin vähimmäisvaatimuksia, joihin kuuluvat muun muassa vahvistus siitä, että välittäjät ovat sääntelyn piiriin kuuluvia ammattilaisia, tietojen antaminen tosiasiallisesta omistajasta sekä sidonnaisuuksien ilmoittaminen. ETSK toivoisikin, että otetaan käyttöön pakolliset käytännesäännöt, että toimivaltainen jäsenvaltion elin valvoo sääntelyn alaisia ammattilaisia ja että sääntelyn alaisista ammattilaisista jaetaan tietoa julkisesti saatavilla olevan palveluntarjoajien rekisterin kautta. |
| --- | --- |

4.1.5

4.2   Ulkoinen ulottuvuus

| 4.2.1 | Komitea on huolissaan EU:hun kohdistuvista riskeistä, joita aiheuttavat sellaisten kolmansien maiden käyttöön ottamat sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt, joiden kanssa EU:lla on sopimus viisumivapaudesta. Näitä ovat esimerkiksi liittymisneuvotteluja käyvät maat, itäisen kumppanuuden maat sekä Karibian ja Tyynenmeren valtiot. Komitea tukee komission suositusta, jonka mukaan kolmansille maille myönnettävän viisumivapauden edellytykseksi olisi asetettava mahdollisimman korkeatasoisten vaatimusten noudattaminen sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen täytäntöönpanossa ja jonka mukaan nykyisiä viisumivapausjärjestelyjä olisi tarkasteltava uudelleen tällaisten vaatimusten valossa. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK suosittaa, että samalla kun pyritään lakkauttamaan olemassa olevat järjestelyt EU:ssa, ei myöskään sallita tulevien jäsenvaltioiden pitää voimassa sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä niiden liittyessä EU:hun, jotta ei lisättäisi uusia järjestelyjä nykyisten rinnalle. |
| --- | --- |

4.2.2

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0240_FI.pdf

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/843, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 43), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L0843&from=FI.

2

(3)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. tammikuuta 2014 unionin kansalaisuuden myymisestä (EUVL C 482, 23.12.2016, s. 117), http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2014-0038+0+DOC+XML+V0//FI.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/CRE-8-2018-05-30-ITM-019_FI.html?redirect

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0240_FI.pdf

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52019DC0012&from=FI

6

(7)  https://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-14-18_en.htm

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/627128/EPRS_STU(2018)627128_EN.pdf

8

(9)  https://www.oecd.org/tax/automatic-exchange/crs-implementation-and-assistance/residence-citizenship-by-investment

9

(10)  https://www.oecd.org/tax/automatic-exchange/crs-implementation-and-assistance/residence-citizenship-by-investment

10

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/87

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Edistyminen EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa – Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta”

[COM(2018) 811 final]

(2020/C 47/13)

Esittelijä: Andreas THURNER

Toinen esittelijä: Antonello PEZZINI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 18.2.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Täysistunnon päätös | 22.1.2019 (lausuntopyyntöä ennakoiden) |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.10.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 162/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 18.2.2019

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Täysistunnon päätös

22.1.2019 (lausuntopyyntöä ennakoiden)

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

1.10.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

30.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

162/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

ETSK

| 1.1 | kehottaa laatimaan vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten päivitetyn EU:n metsästrategian osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. Uusi strategia voisi ulottua vuoteen 2050, jotta varmistetaan, että tunnustetut poliittiset sitoumukset, kuten YK:n metsästrategia, YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja Pariisin sopimus, pannaan johdonmukaisesti täytäntöön. Metsien, metsätalouden ja metsäteollisuuden merkitys näiden tavoitteiden saavuttamisessa olisi tunnustettava kaikilla aloilla, ja sen olisi johdettava optimoituun monialaiseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | korostaa, että ilmastonmuutos on maapallolle merkittävä haaste ja että sen vaikutukset metsäalaan ovat välittömiä ja enimmäkseen kielteisiä. Metsäalalla on kuitenkin myös valtavasti potentiaalia tarjota ratkaisuja ilmastonmuutoksen hillitsemiseen kestävän ja kiertotalouteen perustuvan biotalouden avulla edellyttäen, että tehokkaita sopeutumisstrategioita toteutetaan hyvissä ajoin. Hiilidioksidin talteenoton koko potentiaalia on vielä kehitettävä parantamalla puun saatavuutta kestävällä tavalla, lisäämällä fossiilisten raaka-aineiden ja energiamuotojen korvaamista ja tehostamalla hiilidioksidin varastointia pitkäkestoisissa puutuotteissa. Monilajiset metsät tuottavat enemmän ilmastohyötyjä kuin monokulttuurimetsät, joilla voi olla kielteinen vaikutus pitkän aikavälin kestävyyskehitykseen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | painottaa, että on tärkeää kehittää edelleen yhdenmukaisia metsätietojärjestelmiä, jotta lisätään tietämystä ja dataa metsävarojen saatavuudesta ja tilasta sekä niiden mahdollisuuksista tarjota yhteiskunnalle monenlaisia palveluja, mukaan lukien uusiutuvia raaka-aineita, energiaa ja muita metsätuotteita. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | korostaa metsien monikäytön merkitystä ja toteaa, että ilmastonmuutos on uhka ekosysteemipalveluille. On ennakoitavissa, että ilmastonmuutos lisää luonnontuhojen, kuten metsäpalojen, tulvien, kuivuuden ja kaarnakuoriaisten kaltaisten tuholaisten aiheuttamien vahinkojen todennäköisyyttä. Rahoitusvälineiden tehokkaalla yhdistelmällä on ratkaiseva merkitys sen varmistamisessa, että investoimista nykyaikaiseen teknologiaan sekä ilmasto- ja ympäristötoimiin jatketaan ja siten vahvistetaan metsien monikäyttöä. Yksityisten metsätilojen osalta on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että omistusoikeuksia kunnioitetaan ja että metsiin liittyvät päätökset tehdään yhteistyössä metsänomistajien kanssa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | suosittaa, että Euroopan metsäalalla kartoitetaan työvoiman nykyistä tilannetta ja ennustetaan tulevia työvoimatarpeita erityisesti metsissä työskentelevän työvoiman osalta. On tärkeää saada tarkka kuva alan houkuttelevuudesta ja sen ammattitaitoisesta työvoimasta, jotta voidaan kehittää metsäalan arvoketjua ja varmistaa ekosysteemien elinvoimaisuus. Ihmisarvoiset työpaikat ja työolot ovat edellytys ihmisten houkuttelemiseksi metsäalalle. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | kannustaa varmistamaan, että käytettävissä olevaa asiantuntemusta hyödynnetään täysin ottamalla pysyvä metsäkomitea, metsätaloutta ja korkintuotantoa käsittelevä kansalaiskeskusteluryhmä sekä metsäteollisuutta ja siihen liittyviä kysymyksiä käsittelevä EU:n asiantuntijaryhmä jo etukäteen aktiivisesti mukaan metsiin liittyvään EU:n päätöksentekoon. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | korostaa, että on tärkeää vähentää maailmanlaajuista metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä vahvistamalla aktiivista ja kestävää metsänhoitoa esimerkiksi Euroopan laajuisella sopimuksella, ottamalla Euroopassa käyttöön paikallisesti tuotettua biomassaa ja tukemalla siirtymistä kohti kestäväpohjaisempia kulutustottumuksia. |
| --- | --- |

1.7

2.   Yleistä

ETSK

| 2.1 | on tyytyväinen Euroopan komission kertomukseen edistymisestä EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa ja panee merkille, että useimmat monivuotisen täytäntöönpanosuunnitelman (metsäsuunnitelma) toimista on pantu täytäntöön suunnitellusti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | suhtautuu myönteisesti neuvoston päätelmiin edistymisestä EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa sekä suosituksiin metsiä koskevasta uudesta strategisesta kehyksestä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | toistaa, että metsäpolitiikan alalla on tärkeää noudattaa toissijaisuusperiaatetta, ja korostaa EU:n metsästrategian ratkaisevaa roolia erilaisten metsäalan politiikkojen koordinoinnissa ja johdonmukaisuuden edistämisessä, jotta voidaan vahvistaa kokonaisvaltaista näkemystä kestävästä metsänhoidosta ja metsäalan arvoketjusta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | korostaa metsäalan merkityksellisyyttä siirryttäessä fossiilipohjaisesta taloudesta biopohjaiseen talouteen. Metsäalan vahva rooli kiertoon perustuvassa biotaloudessa tarjoaa EU:n taloudelle merkittävän mahdollisuuden saavuttaa maailmanlaajuinen teknologinen johtoasema tällä alalla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | tähdentää, että ilmastonmuutos on suuri haaste ihmiskunnalle ja maapallolle ja että se vaikuttaa jo nyt vakavalla tavalla metsiin ja metsäalaan (esim. vaikutus puutavaran määrään ja laatuun ja vahingoittuneiden puiden suuri määrä). Näin ollen ilmastonmuutosta hillitsevät toimenpiteet sekä metsänhoito ja metsien sopeuttaminen muuttuviin ilmasto-oloihin ovat tärkeässä asemassa. Terveillä ja sietokykyisillä metsillä on tässä yhteydessä tärkeä rooli. Aktiivinen ja kestävä hoito, mukaan lukien metsien biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, on tärkeää sietokyvyn ja elinvoimaisuuden suojelemiseksi pitkällä aikavälillä. Puun saatavuuden (esimerkiksi digitalisaation ja uusien tekniikoiden avulla) sekä puun ja puuperäisten tuotteiden käytön kehittäminen ovat keskeisiä ilmastotavoitteiden saavuttamiseen vaikuttavia tekijöitä. Hiilidioksidin talteenoton koko potentiaalia on vielä kehitettävä korvaamalla yhä enemmän fossiilisia raaka-aineita ja energiamuotoja ja tehostamalla hiilidioksidin varastointia pitkäkestoisissa puutuotteissa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | korostaa tutkimuksen ja innovoinnin merkitystä ratkaisujen löytämiseksi kestäväpohjaisempia puubiomassan arvoketjuja varten. Tämä vauhdittaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä jalostustekniikoissa sekä uusien innovatiivisten puubiomassaan perustuvien ratkaisujen kehittämistä markkinoille. Digitaalisten ja teknologisten ratkaisujen jatkokehittäminen ja käyttöönotto edistävät täsmämetsäteknologiaa ja tarjoavat parannuksia kestävän metsänhoidon tueksi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | toteaa metsien monikäytön ja useiden ekosysteemipalvelujen tarjoamisen tärkeän merkityksen ja tiedostaa, että ilmastonmuutos uhkaa merkittävällä tavalla metsien monikäyttöä. Näin ollen tarvitaan riittävät resurssit, jotta varmistetaan erilaisten ekosysteemipalvelujen, mukaan lukien metsien suojaavan tehtävän sekä kestävän puuntoimituksen jatkuvuus yhteiskunnalle niin, että samalla suojellaan luonnon monimuotoisuutta ja varmistetaan sopeutuminen ilmastonmuutokseen. Rahoitusvälineiden tehokkaalla yhdistelmällä (EIP, ESIR-rahasto, YMP, ESR, kansalliset varat, yksityiset varat) varmistetaan jatkuvat investoinnit nykyaikaiseen teknologiaan sekä ilmasto- ja ympäristötoimenpiteisiin, joilla vahvistetaan metsien monikäyttöä. Tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi harkittava erityisen rahaston perustamista toimille, joilla huojennetaan ilmastonmuutoksesta johtuvia merkittäviä tappioita metsätaloudessa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | painottaa aktiivisesti hoidettujen metsien ja metsäteollisuuden tärkeää roolia uusien vihreiden työpaikkojen luomisessa ja kasvun lisäämisessä maaseutu- ja kaupunkialueilla, myös ekoturismin, virkistystoiminnan ja terveyspalvelujen aloilla. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | korostaa, että uudet ja nykyaikaiset metsäalan tekniikat edellyttävät ammattitaitoista työvoimaa ja ihmisarvoisia työolosuhteita. Tällä hetkellä ammattitaitoisten nuorten työntekijöiden puute vaikuttaa olevan Euroopan laajuinen ongelma. Onkin toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, joilla vastataan tähän haasteeseen ja houkutellaan nuoria työntekijöitä metsäalalle. Tässä yhteydessä olisi hyödyllistä kartoittaa työvoimaa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | korostaa tarvetta edistää varhaisessa vaiheessa tehtävää suunnittelua, yhteistyötä ja investointia luonnontuhojen, kuten metsäpalojen, tulvien, kuivuuden ja tuholaisten (esim. kaarnakuoriaisten) ja tautien aiheuttamien vahinkojen ehkäisemisen ja torjunnan alalla. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | korostaa metsien tärkeää roolia eroosiolta, lumivyöryiltä, kivivyöryiltä ja tulvilta suojaavana tekijänä etenkin vuoristoalueilla. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | toteaa, että metsät, myös hoidetut metsät, ovat luonnostaan biologisesti monimuotoisia ekosysteemejä. Teolliset monokulttuuriviljelmät, erityisesti vieraslajien viljelmät, eivät usein kuitenkaan ole luonnoltaan monimuotoisia. Niihin liittyy myös suurempi katastrofiriski, eivätkä ne aina toimi hiilen nettositojina. Kestävä metsänhoito edellyttää sekalajimetsiä, joita hoidetaan jatkuvaan kasvatukseen perustuvan mallin mukaisesti. Monilajiset metsät tuottavat enemmän ilmastohyötyjä kuin monokulttuurimetsät, joilla voi olla kielteinen vaikutus pitkän aikavälin kestävyyskehitykseen. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | kehottaa ottamaan pysyvän metsäkomitean, metsätaloutta ja korkintuotantoa käsittelevän kansalaiskeskusteluryhmän sekä metsäteollisuutta ja siihen liittyviä kysymyksiä käsittelevän EU:n asiantuntijaryhmän asiantuntemuksen paremmin huomioon jo ennakolta metsiin liittyvässä EU:n päätöksenteossa. Tämä vahvistaa metsäalan arvoketjua koskevaa tietämyspohjaa päätöksenteossa, valistus- ja viestintäkampanjoissa sekä poliittisten päätösten tukemisessa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on tärkeä rooli metsien kestävän käytön ja metsäalan elinvoimaisuuden lisäämisessä ja mahdollisuus ottaa nämä asiat huomioon julkisissa hankintamenettelyissä. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | katsoo, että yhteiskunnan tuen takaamiseksi on tärkeää toteuttaa asianmukaisia kestävää metsänhoitoa koskevia viestintä- ja tiedotustoimia. Tässä yhteydessä kaupunki- ja taajamametsät tarjoavat valtavasti potentiaalia, sillä metsäalan ja yhteiskunnan (paikalliset virkistysalueet) välillä on tiiviitä kytköksiä. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | korostaa, että on tärkeää edistää oikeudellisesti sitovan metsäsopimuksen laatimista, jotta voidaan vahvistaa metsiä koskevaa Euroopan laajuista toimintapoliittista kehystä. |
| --- | --- |

2.16

3.   Erityistä

3.1   Metsillä on ratkaiseva rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa

| 3.1.1 | Ilmastoneutraaliin talouteen siirtyminen on valtava haaste mutta samalla myös mahdollisuus, ja se edellyttää fossiilisten päästöjen huomattavaa vähentämistä sekä hiilidioksidin talteenoton huomattavaa lisäämistä. Fossiilisten raaka-aineiden ja polttoaineiden korvaaminen tarjoaa suuria mahdollisuuksia ilmastoneutraalisuuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Hiilidioksidin tehokas sitominen edellyttää jatkuvaa ja lisääntyvää biomassan kasvua sekä järkevien korjuumenetelmien käyttöä ja järkevää korjuun ajoitusta. Biogeenisen hiilen pitkäaikaiseen varastointiin tarvitaan tehostettua (laajempaa, parempaa ja pitkäkestoisempaa) puuperäisten tuotteiden käyttöä. Aktiivinen ja kestävä metsänhoito ja resurssitehokas puun käyttö ovat keskeisiä tekijöitä pyrittäessä saavuttamaan ilmastotavoitteet (kuten on jo esitetty lausunnossa ilmasto- ja energiapolitiikan vaikutuksista (1) ja lausunnossa taakanjaosta ja LULUCF-alasta (2)). Puuperäisten tuotteiden käyttöä tehostavissa toimenpiteissä voitaisiin hyötyä LULUCF-asetuksen (3) mukaisten monenlaisten ”puunkorjuutuotteiden” tunnustamisesta ja joka tapauksessa puunkorjuutuotteista, joilla saavutetaan pidempi puoliintumisaika käyttämällä ympäristön kannalta asianmukaisia puunsuojausteknologioita. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Yksi kuutiometri puuta sitoo noin tonnin hiilidioksidia (4). Kasvavalla biomassalla on osoitettu olevan kyky sitoa hiilidioksidia. Tästä syystä kestävien käytäntöjen mukainen aktiivinen metsänhoito (5) ja metsikköjen jatkuva uudistaminen ovat avainasemassa, kun halutaan saavuttaa maksimaalinen kestävä biomassan lisäys, joka edistää biomassan saatavuutta. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Metsien monikäyttö ja ekosysteemipalvelut edellyttävät riittävää vastiketta

| 3.2.1 | Puutuotteiden ja muiden kuin puuaineisten tuotteiden (kuten korkki, sienet, marjat) lisäksi metsät tarjoavat monenlaisia ekosysteemipalveluja, joista maaseutu-, taajama- ja kaupunkiyhteisöt ovat riippuvaisia (esim. vesi, ilma, virkistysalueet, terveyspalvelut). Ilmastonmuutoksen aiheuttamat olosuhteiden muutokset lisäävät metsiin kohdistuvaa painetta ja luonnonkatastrofien riskiä. Tätä varten metsien sietokykyä ja monikäyttöä on vahvistettava asianmukaisilla ilmastonsuojelutoimenpiteillä sekä hillitsemis- ja sopeutumistoimilla. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Ilmastonmuutoksen pahentamien katastrofien (kuten kaarnakuoriaiset, myrskyjen kaatamat puut, metsäpalot, tulvat ja kuivuus) aiheuttamasta vaikeasta markkinatilanteesta huolimatta on äärimmäisen tärkeää varmistaa ekosysteemipalvelujen jatkuvuus, jotta tämä metsien monikäyttö voidaan säilyttää. Onkin tärkeää, että puutavaran ja puubiomassan toimituksia metsäteollisuudelle tuetaan asianmukaisella markkina-asetelmalla. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Voisi olla hyödyllistä tarkastella myös päästökompensaatioiden hyödykkeistämistä vapaaehtoisilla hiilimarkkinoilla (6). Esimerkiksi Life-ohjelmaan sisältyvässä CARBOMARK-kokeiluhankkeessa (7) pyritään kehittämään vapaaehtoiset paikalliset hiilimarkkinat ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Tavoitteena on edistää vapaaehtoiseen päästöhyvityskauppaan perustuvia paikallisia markkinoita ja vahvistaa siten ilmastonmuutoksen torjuntaan tähtäävää EU:n politiikkaa seuraavasti:






  — | hillitään kasvihuonekaasujen vaikutuksia edistämällä hiilidioksidin talteenottoa |
| --- | --- | --- |

3.2.3

—

hillitään kasvihuonekaasujen vaikutuksia edistämällä hiilidioksidin talteenottoa

| — | tuotetaan tuloja heikommassa asemassa oleville alueille arvioimalla metsäekosysteemien tarjoamien hiilidioksidin talteenottopalvelujen arvoa |
| --- | --- |

—

tuotetaan tuloja heikommassa asemassa oleville alueille arvioimalla metsäekosysteemien tarjoamien hiilidioksidin talteenottopalvelujen arvoa

| — | edistetään kompensointistrategioiden käyttöönottoa paikallishallinnon tasolla |
| --- | --- |

—

edistetään kompensointistrategioiden käyttöönottoa paikallishallinnon tasolla

| — | lisätään pk-yritysten vastuuvelvollisuutta ja kannustetaan niitä siten vähentämään omia ympäristövaikutuksiaan. |
| --- | --- |

—

lisätään pk-yritysten vastuuvelvollisuutta ja kannustetaan niitä siten vähentämään omia ympäristövaikutuksiaan.

On kuitenkin tärkeää varmistaa, ettei korvausmekanismi ole kohtuuttoman väljä tai tiukka ja ettei se estä kestävää puun saatavuutta eikä resurssien kestävää hoitoa.

3.3   Kestävä ja kiertotalouteen perustuva biotalous tarjoaa taloudellisia mahdollisuuksia metsäalalle ja sillä on paljon potentiaalia ilmastonmuutoksen hillitsemiseen (kuten linjataan jo aiemmin annetussa lausunnossa (8))

| 3.3.1 | Kestävä biotalous edistää ilmastonmuutoksen hillintää erilaisilla mekanismeilla: hiilidioksidin talteenotto ilmakehästä biomassaan fotosynteesin kautta, hiilidioksidin varastointi biopohjaisiin tuotteisiin ja fossiilisten raaka-aineiden, ainesten, tuotteiden ja polttoaineiden korvaaminen biopohjaisilla. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Puuperäiset tuotteet voivat varastoida hiilidioksidia pitkäksi aikaa ja näin estää sitä päätymästä ilmakehään. Kestävät puutuotteet, kuten rakentamiseen käytettävä puutavara ja laadukkaat huonekalut, ovat tehokkaimpia hiilidioksidivarastoja. Lyhemmän käyttöiän biopohjaisten tuotteiden uudelleenkäyttö ja kierrätys takaavat sen, että hiili pysyy varastoituna. Kaikilla näillä tuotteilla, myös pitkälle kehitetyillä biopolttoaineilla, tekstiileillä ja vihreillä kemikaaleilla on paljon potentiaalia korvata fossiiliset raaka-aineet ja tuotteet, jotka ovat suurin syy ilmastonmuutokseen. Biopohjaisia tuotteita voidaan myös elinkaarensa päättyessä hyödyntää uusina biopohjaisina tuotteina tai bioenergiana, ja niillä voidaan siten korvata fossiilisia energialähteitä. Tämä koskee tietenkin myös sivutuotteita arvoketjussa. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Helpottamalla toimivien biopohjaisten ja puuperäisten arvoketjujen perustamista monialaisella yhteistyöllä voidaan edistää merkittävästi uusien liiketoimintaekosysteemien ja -mahdollisuuksien kehittämistä tällä alalla. Tässä yhteydessä on tärkeää tukea näitä puuperäisiä arvoketjuja ja kiertoon perustuvaa biotaloutta yleensä asettamalla etusijalle tutkimus, innovointi ja innovaatioiden käytön laajentaminen sekä yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ja osaamisen kehittäminen. |
| --- | --- |

3.3.3

3.4   Kestävän metsätalouden vahvistamisen ja maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämisen tulee pysyä selkeinä tavoitteina EU:n metsästrategiassa

| 3.4.1 | Kestävä metsänhoito kuuluu jäsenvaltioiden kansalliseen toimivaltaan, ja kestävän metsänhoidon yhteisesti sovittu määritelmä on sisällytetty kansallisiin ja alueellisiin säädöksiin, joita pannaan täytäntöön koko EU:n alueella. Kestävät metsätalouskäytännöt perustuvat kansallisen tason metsänhoitojärjestelmiin. Vapaaehtoiset markkinapohjaiset välineet, kuten sertifiointi, voivat olla yksi tapa osoittaa kestäväpohjaisuus. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Avaimena kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen on vähentää maailmanlaajuista metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä vahvistamalla aktiivista ja kestävää metsänhoitoa Euroopan laajuisella sopimuksella, sisällyttää kauppasopimuksiin riittävän vaikuttavat kestävää kehitystä koskevat tekstiluvut, ottaa Euroopassa käyttöön paikallisesti tuotettua biomassaa ja tukea siirtymistä kohti kestäväpohjaisempia kulutustottumuksia. Lisäksi tarvitaan yhteistä tarmoa metsitystoimien tukemiseksi maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK suhtautuukin myönteisesti Euroopan komission tiedonantoon EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi (9). |
| --- | --- |

3.4.3

4.   Taustaa

| 4.1 | Euroopan komissio julkaisi 7. joulukuuta 2018 väliarviointikertomuksen (10) aiheesta ”Edistyminen EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa”, jäljempänä ’kertomus’. Kertomuksessa esitetään katsaus edistymiseen kullakin EU:n metsästrategiassa (11) määritellyllä ensisijaisella alalla:






  1) | Maaseutu- ja kaupunkiyhteisöjen tukeminen |
| --- | --- | --- |

4.1

1)

Maaseutu- ja kaupunkiyhteisöjen tukeminen

| 2) | EU:n metsäteollisuuden, bioenergia-alan ja laajemman vihreän talouden kilpailukyvyn ja kestävyyden edistäminen |
| --- | --- |

2)

EU:n metsäteollisuuden, bioenergia-alan ja laajemman vihreän talouden kilpailukyvyn ja kestävyyden edistäminen

| 3) | Metsät muuttuvassa ilmastossa |
| --- | --- |

3)

Metsät muuttuvassa ilmastossa

| 4) | Metsien suojelu ja ekosysteemipalvelujen tehostaminen |
| --- | --- |

4)

Metsien suojelu ja ekosysteemipalvelujen tehostaminen

| 5) | Millaisia metsiä meillä on ja miten ne muuttuvat? |
| --- | --- |

5)

Millaisia metsiä meillä on ja miten ne muuttuvat?

| 6) | Uusi ja innovatiivinen metsätalous ja lisäarvotuotteet |
| --- | --- |

6)

Uusi ja innovatiivinen metsätalous ja lisäarvotuotteet

| 7) | Yhteistyötä metsien hoitamiseksi johdonmukaisesti ja niiden ymmärtämiseksi paremmin |
| --- | --- |

7)

Yhteistyötä metsien hoitamiseksi johdonmukaisesti ja niiden ymmärtämiseksi paremmin

| 8) | Metsät globaalista näkökulmasta katsottuna. |
| --- | --- |

8)

Metsät globaalista näkökulmasta katsottuna.

| 4.2 | Monivuotisessa täytäntöönpanosuunnitelmassa (12) (metsäsuunnitelma) luetellaan Euroopan komission ensisijaiset tavoitteet vuoteen 2017. Kertomuksessa pyritään myös helpottamaan ensisijaisten tavoitteiden määrittämistä jäljellä olevalle kaudelle 2018–2020. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kertomuksen päätelmissä todetaan, että EU:n metsästrategian täytäntöönpano on edennyt enimmäkseen tavoitteiden mukaisesti. Jäljellä olevia strategian osia ollaan parhaillaan panemassa täytäntöön tai ne pannaan täytäntöön vuoteen 2020 mennessä. Kertomuksessa ei kuitenkaan tarkastella vuoden 2020 jälkeistä aikaa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Neuvosto hyväksyi 15. huhtikuuta 2019 päätelmänsä (13) edistymisestä EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa ja kehotti komissiota ”tarkastelemaan vaihtoehtoja uudeksi EU:n metsästrategiaksi vuoden 2020 jälkeen”. Loogisesti ajatellen tällaisen strategisen kehyksen olisi käsitettävä sekä metsät että koko metsäsektori. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Euroopan alueiden komitea antoi täysistunnossaan huhtikuussa 2019 lausunnon aiheesta ”EU:n metsästrategian täytäntöönpano” (14). |
| --- | --- |

4.5

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ilmasto- ja energiapolitiikan vaikutukset maa- ja metsätalouteen” (EUVL C 291, 4.9.2015, s. 1).

1

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Taakanjako 2030 sekä maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous (LULUCF)” (EUVL C 75, 10.3.2017, s. 103).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

3

(4)  Lähde: BFW-Praxisinformation 28/2012, s. 4.

4

(5)  Päätöslauselma H1 General Guidelines for the Sustainable Management of Forests in Europe

5

(6)  Voluntary Carbon Market Insights: 2018 Outlook and First-Quarter Trends

6

(7)  CARBOMARK – Improvement of policies toward local voluntary carbon markets for climate change mitigation

7

(8)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Biotalous – panos EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen” (EUVL C 440, 6.12.2018, s. 45).

8

(9)  COM(2019) 352 final

9

(10)  EU forest strategy on track to achieve its 2020 aims

10

(11)  COM(2013) 659 final

11

(12)  SWD(2015) 164 final

12

(13)  Neuvoston päätelmät edistymisestä EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa ja uudesta metsiä koskevasta strategisesta kehyksestä

13

(14)  AK:n lausunto EU:n metsästrategian täytäntöönpanosta (EUVL C 275, 14.8.2019, s.5).

14

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/92 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/92

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano”

[COM(2019) 190 final]

(2020/C 47/14)

Esittelijä: Peter SCHMIDT

| Lausuntopyyntö | komissio, 11.4.2019 |
| --- | --- |
| Oikeudellinen perusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 29 artiklan 1 kohta |
| Komitean työvaliokunnan päätös | 19.3.2019 |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.10.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 31.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 164/2/0 |

Lausuntopyyntö

komissio, 11.4.2019

Oikeudellinen perusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 29 artiklan 1 kohta

Komitean työvaliokunnan päätös

19.3.2019

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

1.10.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

31.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

164/2/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää tervetulleena komission kertomusta kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ja erityisesti sitä, että siinä tunnustetaan sidosryhmien sitoutumisen ratkaiseva rooli kiertotalouteen siirtymisessä. Komitea kannattaa myös komission puheenjohtajaksi valitun Ursula von der Leyenin antamiin poliittisiin suuntaviivoihin (1) sisältyviä suunnitelmia käynnistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (European Green Deal) ja ehdottaa kiertotaloutta koskevaa uutta toimintasuunnitelmaa, jossa keskitytään tiettyihin aloihin, kuten tekstiiliteollisuuteen ja rakentamiseen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan kiertotalousfoorumi on vakiinnuttanut asemansa foorumina, joka tuo yhteen Euroopan kiertotalousalan yhteisön. Se perustettiin komitean ja Euroopan komission yhteisestä aloitteesta vuonna 2017 kiertotalouspaketista annetussa ETSK:n lausunnossa (2) esitettyjen suositusten mukaisesti. Toimielinten kumppanuus on ollut keskeisen tärkeä tekijä foorumin onnistumisessa, ja on tärkeää, että kumppanuus jatkuu ja laajenee mahdollisessa uudessa kiertotaloutta koskevassa toimintasuunnitelmassa, jotta voidaan turvata kansalaisyhteiskunnan toimijoiden asema siirtymän ytimessä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on vahvasti sitä mieltä, että foorumilla on ratkaiseva rooli sidosryhmien sitouttamisessa ja että tätä tehtävää olisi jatkettava ja vahvistettava tulevaisuudessa. Foorumia olisi erityisesti kehitettävä niin, että siinä varmistetaan kokonaisvaltainen lähestymistapa kiertotalouteen ja otetaan huomioon yhteydet muihin politiikanaloihin (esim. energia, ilmastonmuutos, sosiaalipolitiikka, kansalaisosallisuus, hyvinvointi, sosiaalinen integrointi ja osallistaminen, kansalaisten ja kuluttajien oikeudet ja velvollisuudet jne.) ja yhteydet hallintotasojen välillä (EU-, valtio-, alue- ja paikallistaso). Lisäksi siinä olisi määritettävä, mitkä ovat kiertotalouteen siirtymisen esteitä erityisesti tekstiiliteollisuuden, elintarviketuotannon, rakentamisen, elektroniikan ja (mikro)muovin kaltaisilla keskeisen tärkeillä aloilla. On kerättävä näyttöä hyödyistä, joita tuovat uudet työpaikat, palvelujen saatavuus, kustannussäästöt ja yhteistoiminnalliset kulutusmallit. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kiertotalouden kasvavan merkityksen ja moniulotteisuuden ottamiseksi huomioon foorumia tukevan koordinointiryhmän jäseniksi olisi seuraavalla toimikaudella otettava muitakin keskeisiä sidosryhmiä (esim. nuoret ja rahoitussektori), ja ryhmän olisi autettava laatimaan tulevaisuudenskenaarioita alojen välisten yhteyksien lujittamiseksi, kokoonnuttava säännöllisemmin ja esiinnyttävä foorumin lähettiläinä myös kiertotalousyhteisön ulkopuolisissa yhteyksissä. Koordinointiryhmän tulevilla toimilla voitaisiin myös tukea kiertotalousratkaisujen testaamista käytännössä kokeiluhankkeissa ja elävissä laboratorioissa tietoon perustuvan päätöksenteon tueksi. Koordinointiryhmä on ollut ja on jatkossakin ratkaisevan tärkeä foorumin menestykselle, ja sitä olisi sen vuoksi kuultava mahdollisen uuden kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman poliittisesta suunnasta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että kiertotalouteen siirtymistä on nyt ryhdyttävä ohjaamaan valtio-, alue- ja paikallistasolla, jotta se tapahtuisi osallistavasti. On tärkeää, että toiminta mukautetaan paikallisten haasteiden mukaiseksi ja että hyödynnetään paikallisia vahvuuksia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Hajautettu lähestymistapa voi olla erityisen hyödyllinen tarkasteltaessa kiertotalouden roolia hyvän elämän tarjoamisessa kansalaisille. ETSK suosittaa, että perustetaan kansalaispaneeli (Citizen Insights Panel) arvioimaan ihmisten käyttäytymistä, motivaatiota ja kiertotalousratkaisujen käyttöönoton esteitä. Tällaisen laajemman kansalaispaneelin pohjana voisi olla olemassa oleva, Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin koordinointiryhmän jäsenten aloitteesta perustettu kuluttajapaneeli (Consumer Insight Action Panel), jonka tehtävänä on kartoittaa kuluttajien ja kansalaisten sitoutumista ja nopeuttaa siirtymistä kiertotalousperiaatteen mukaisiin käytösmalleihin, joilla saadaan aikaan todellinen muutos. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Rahoituksella on jo nyt tärkeä rooli siirtymän mahdollistamisessa. Kiertotalouden hajauttamisen jatkamiseksi ja paikallisten ratkaisujen löytämiseksi tulisi paikallisille rahoituslaitoksille antaa mahdollisuudet osallistua nykyistä paremmin kiertotaloushankkeisiin. Tätä varten voitaisiin esimerkiksi laajentaa kiertotalouskaupunkeihin keskittyvää Euroopan investointipankin Circular City -ohjelmaa pienempiin paikkakuntiin. Toinen ehdotus, joka tukisi talouden ohjaamista kohti kiertotalousperiaatteita, olisi arvonlisäveron käyttäminen taloudellisena välineenä, jolla edistetään tuotteen elinkaaren pidentämistä uudelleenkäytön ja korjaamisen avulla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vähittäismyyjät voivat vaikuttaa ratkaisevasti siihen, että tuotteet noudattavat paremmin kiertotalousperiaatteita. Tämän tunnustamiseksi voitaisiin perustaa vähittäiskaupan kiertotalousnäkökohtia käsittelevä työryhmä, joka auttaisi sisällyttämään kiertotalousperiaatteet paremmin arvoketjuun ja edistäisi samalla kiertotalousperiaatteiden mukaista käyttäytymistä. ETSK ehdottaa, että komissio voisi ajaa tällaisen työryhmän perustamista jo toiminnassa olevan vähittäiskauppafoorumin kautta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja kestäväpohjaisten käyttäytymismallien ja elintapojen asiantuntijajärjestöt olisi otettava mukaan tähän prosessiin, jotta varmistetaan kansalaisten edustus ja yhdennetty lähestymistapa kiertotalousperiaatteiden mukaiseen tuotantoon ja kulutukseen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Julkiset hankinnat voivat vauhdittaa siirtymää merkittävästi. Jotta voidaan edistää kiertotalousperiaatteiden mukaisten tuotteiden, rakennusurakoiden ja palvelujen valitsemista ja vahvistaa kiertotalousperiaatteiden mukaisten julkisten hankintojen potentiaalia edistää kiertotaloutta, on tärkeää, että kiertotalousperiaatteiden mukaisen hankintapolitiikan asema virallistetaan ja että parannetaan asianomaisten sidosryhmien valmiuksia ja osaamista, turvataan oikeudellinen selkeys ja tuetaan tällaisen hankintapolitiikan täytäntöönpanoa. Koulutusohjelma, jossa käsitellään kiertotalousperiaatteiden mukaisia julkisia hankintoja, olisi erittäin hyödyllinen. Myös eri puolilla Eurooppaa järjestettävät markkinavaikuttamista käsittelevät seminaarit, joissa keskityttäisiin kiertotalouteen, olisivat tehokkaita. ETSK kehottaa tekemään EU:n direktiiveihin jo nyt sisältyvistä ympäristöä koskevista julkisten hankintojen vähimmäiskriteereistä pakollisia kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan minimoida ja parhaassa tapauksessa välttää kielteiset ympäristövaikutukset ja jätteen syntyminen hankintojen koko elinkaaren aikana. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kuluttajien tietoisuus ja sitoutuminen on myös ratkaisevan tärkeää, jotta kiertotalouteen siirtyminen voi onnistua. Kiertotalousmerkin käyttöönotto voisi nopeuttaa siirtymää ja auttaa kuluttajia tekemään kestäväpohjaisia valintoja, mutta sen yhteydessä olisi toteutettava Euroopan laajuinen tiedotuskampanja. Valmiuksien kehittäminen on myös keskeinen tekijä, jonka avulla parannetaan sidosryhmien käsitystä siirtymisestä kiertotalouteen EU:ssa ja tuetaan niiden osallistumista siihen. |
| --- | --- |

1.10

2.   Kiertotaloutta koskeva toimintasuunnitelma

| 2.1 | Eurooppa 2020 -strategiassa painotetaan älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun olevan keino parantaa Euroopan kilpailukykyä ja tuottavuutta ja tukea kestäväpohjaista sosiaalista markkinataloutta. Kiertotalous on keskeinen ratkaisu tämän strategian toteuttamisessa ja ihmisten ja maapallon hyvinvoinnin turvaamisessa. Euroopan komissio julkaisi joulukuussa 2015 kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman, jolla tuetaan ja vauhditetaan siirtymistä lineaarisesta talousmallista kiertotalousmalliin Euroopassa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Toimintasuunnitelma (3) käsittää kunnianhimoisen ohjelman, joka koostuu erilaisissa arvoketjuissa toteutettavista 54 toimesta. Ne kattavat muun muassa tuotannon, kulutuksen, jätehuollon ja uusioraaka-aineet. Euroopan komissio viittaa toimintasuunnitelman kaikissa vaiheissa sidosryhmien osallisuuteen ja yhteistyöhön sidosryhmien kanssa, jotta siirtyminen kiertotalousmalliin voi onnistua. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi vuonna 2016 kiertotalouspaketista lausunnon (4), jossa ehdotettiin perustettavaksi kiertotalousalan sidosryhmien foorumia, jossa vaihdettaisiin hyviä käytänteitä, tietoa ja kokemuksia. Komitea ja Euroopan komissio perustivat yhdessä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin (5), jossa sidosryhmät kokoontuvat virtuaalisesti mutta myös fyysisesti kerran vuodessa järjestettävässä konferenssissa. Foorumin apuna on koordinointiryhmä, johon kuuluu 24 henkilöä kansalaisyhteiskunnan organisaatioista eri puolilta Eurooppaa. He toimivat foorumin lähettiläinä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Euroopan komissio antoi vuonna 2019 kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta kertomuksen (6), jossa esitellään tärkeimmät suunnitelman mukaiset saavutukset ja tulevat haasteet. Kertomus kattaa erilaisia aiheita, kuten kiertotalouden kehittämisen ja siihen siirtymisen nopeuttamisen. Viimeksi mainitun yhteydessä komissio viittaa erikseen tarpeeseen turvata sidosryhmien vahva sitoutuminen. ETSK panee merkille, että kertomuksen tausta-asiakirjat (SWD (2019) 90/91/92) ovat saatavilla vain englanniksi, mikä vaikeuttaa niiden ymmärtämistä ja prosessiin osallistumista jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK pitää tervetulleena tätä välikertomusta ja erityisesti sitä, että siinä tunnustetaan sidosryhmien sitoutumisen ratkaiseva rooli kiertotalouteen siirtymisessä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK toteaa, että kiertotalous olisi myös sisällytettävä kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin ja että tässä yhteydessä olisi myös korostettava näkyvämmin sosiaalista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK korostaa tarvetta tehdä täydellinen analyysi kaikista materiaalivirroista EU:ssa ja EU:n ulkopuolella osana laajempaa analyysia, jossa tarkastellaan kiertotalouden vaikutuksia kauppaan. |
| --- | --- |

2.7

3.   Sidosryhmien sitouttaminen tulevaan kiertotaloutta koskevaan toimintasuunnitelmaan

| 3.1 | Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumista on jo tullut menestyksekäs ja näkyvä EU-tason foorumi, joka helpottaa sidosryhmien välistä monialaista vuoropuhelua ja jakaa hyviä käytänteitä, strategioita ja tietoa monenlaisista kiertotalouteen liittyvistä aiheista. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Nyt on tullut aika siirtää tällainen menestyksekäs monenlaisten sidosryhmien sitouttamishanke alueelliselle, valtakunnalliselle ja paikalliselle tasolle myönteisten vaikutusten moninkertaistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa ja kansalaisosallisuuden lisäämiseksi. On tärkeää, että toimintaa hajautetaan ja mukautetaan paikallisten haasteiden mukaiseksi ja että hyödynnetään paikallisia vahvuuksia. Euroopan erilaisten kulttuurien ja tilanteiden vuoksi kullakin maalla on omat tärkeät kohdealueensa ja kohdetoimialansa. Tämä korostuu ETSK:n teettämässä tutkimuksessa (7), jossa kartoitetaan Euroopassa sovellettavia kiertotalouteen tähtääviä strategioita ja etenemissuunnitelmia ja etsitään synergiaa ja mahdollisuuksia yhteistyöhön ja yhteenliittymien muodostamiseen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kansalaisten käyttäytyminen, motivaatio kiertotalousratkaisujen käyttöönottoon ja käyttöönoton esteet vaihtelevat nekin tilanteen mukaan. Tästä syystä on tärkeää edistää erilaisia hajautettuja kokeiluja, jotta voidaan hahmottaa paremmin ja ottaa nopeammin käyttöön sellaisia kiertotalousmalleja, joilla on todellista vaikutusta. Ponnistelujen tulisi olla paikallisesti merkittäviä, toimintalähtöisiä ja kattaa erilaisia täytäntöönpanotoimia eri maissa, niin että vastataan paikallisväestön tarpeisiin ja lisätään heidän hyvinvointiaan. Tätä ja muita kansalaisten käyttäytymiseen liittyviä strategioita tutkitaan parhaillaan kuluttajapaneelissa. Olisi suotavaa, että niistä tehtäisiin vieläkin laajempia. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Hajautettu lähestymistapa voi olla erityisen hyödyllinen tarkasteltaessa kiertotalouden roolia hyvän elämän tarjoamisessa kansalaisille. Tällöin kiertotaloustoimien onnistumista paikallistasolla mitataan myös sosiaalisten indikaattorien avulla. Esimerkkejä tästä yhteydestä ovat vaikkapa sosiaalisen vuorovaikutuksen tai integroitumisen taso yhteisten hankkeiden seurauksena tai tyytyväisyys, joka perustuu uusien taitojen oppimiseen, kun opitaan korjaamaan tavaroita, tuottamaan omia elintarvikkeita tai valmistamaan vaatteita. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Toteutustapana voitaisiin käyttää valtakunnallisia, alueellisia tai paikallisia sidosryhmätilaisuuksia (8), joissa keskitytään paikallisesti merkittäviin ongelmiin ja lujitetaan sidosryhmien sitoutumista paikallistasolla. Keskeisiä sidosryhmiä olisivat paikalliset pk-yritykset, viranomaiset, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja erityisesti kuluttajat, jotka kokoontuisivat yhdessä






  — | pohtimaan erityisiä, paikallisesti merkittäviä haasteita |
| --- | --- | --- |

3.5

—

pohtimaan erityisiä, paikallisesti merkittäviä haasteita

| — | määrittelemään, miten kiertotalous voi parantaa henkilökohtaista hyvinvointia |
| --- | --- |

—

määrittelemään, miten kiertotalous voi parantaa henkilökohtaista hyvinvointia

| — | pohtimaan, miten kiertotalous voi lisätä onnellisuutta ja parantaa elämänlaatua |
| --- | --- |

—

pohtimaan, miten kiertotalous voi lisätä onnellisuutta ja parantaa elämänlaatua

| — | määrittämään vaihtoehtoja, joita valitsemalla kansalaiset voivat omaksua kestäväpohjaisen, kiertoon perustuvan elämäntavan |
| --- | --- |

—

määrittämään vaihtoehtoja, joita valitsemalla kansalaiset voivat omaksua kestäväpohjaisen, kiertoon perustuvan elämäntavan

| — | luomaan yhteyksiä paikallisiin virastoihin ja infrastruktuuriin (tai investoimaan uusiin, jos ne puuttuvat) |
| --- | --- |

—

luomaan yhteyksiä paikallisiin virastoihin ja infrastruktuuriin (tai investoimaan uusiin, jos ne puuttuvat)

| — | luomaan yhteistyömahdollisuuksia paikallisten ongelmien ratkaisemiseksi |
| --- | --- |

—

luomaan yhteistyömahdollisuuksia paikallisten ongelmien ratkaisemiseksi

| — | sitouttamaan ammattiliitot paikallisten työntekijöiden taitojen kehittämiseen |
| --- | --- |

—

sitouttamaan ammattiliitot paikallisten työntekijöiden taitojen kehittämiseen

| — | perustamaan oppimiskeskuksia, jotka jatkavat toimintaansa tilaisuuksien jälkeenkin |
| --- | --- |

—

perustamaan oppimiskeskuksia, jotka jatkavat toimintaansa tilaisuuksien jälkeenkin

| — | keskustelemaan kiertotalouden standardisointiprosesseista, jollainen on esimerkiksi Italian Prassi de Riferimiento (9). |
| --- | --- |

—

keskustelemaan kiertotalouden standardisointiprosesseista, jollainen on esimerkiksi Italian Prassi de Riferimiento (9).

| 3.6 | Tällaiset tilaisuudet ja foorumit ovat erityisen tärkeitä niissä maissa ja alueilla, missä kiertotaloustoiminta on vähäistä. Tilaisuuksien tulisi antaa pontta uusille kiertotaloustoimille ja sitouttaa osapuolet siihen, että varmistetaan kiertotalouden laajempi ymmärtäminen ja käyttöönotto kaikkialla EU:ssa. Kiertotaloutta koskevissa tulevissa toimintasuunnitelmissa olisi tuettava paikallisia sidosryhmiä ja paikallisia ratkaisuja, jotta EU:n strategia saataisiin toteutettua onnistuneesti ja jotta hyvinvointi lisääntyisi kaikissa Euroopan maissa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Paikallisten kiertotalousvaihtoehtojen edistämiseksi ja niiden laajemman omaksumisen ajamiseksi on tärkeää toteuttaa kiertotalouteen liittyviä esimerkkihankkeita ja laajentaa niitä erilaisissa yhteyksissä – esim. 100 kiertotalouskaupunginosaa, 100 kiertotalousyhteisöä, 100 kiertotalouskylää, 10 kiertotalouskampusta ja 10 kiertotaloussaarta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Rahoituksella on jo nyt tärkeä rooli siirtymän mahdollistamisessa. Kiertotalouden hajauttamisen jatkamiseksi ja paikallisten ratkaisujen löytämiseksi tulisi paikallisille rahoituslaitoksille antaa mahdollisuudet osallistua nykyistä paremmin kiertotaloushankkeisiin. Tämä ulottuu kiertotalouden periaatteiden paremmasta ymmärtämisestä siirtymän tukemiseen nykyistä paremmin erilaisten tuotteiden, palvelujen ja toimintojen avulla. Esimerkiksi Euroopan investointipankki voisi käyttää olemassa olevia suurkaupunkeihin kohdistuvia kiertotalouden edistämisvälineitä, jollainen on esimerkiksi Circular City -ohjelma, ja laajentaa sitä myös pienempiin paikkakuntiin. Paikallisten pankkien tulisi osallistua aktiivisemmin tähän prosessiin. Ilmastonmuutos- ja kiertotalousrahoituksen yhteyksiä olisi myös tutkittava tarkemmin. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ympäristökriisit ovat kiinteästi kytköksissä epätasa-arvon, muuttoliikkeen ja demokratian kriiseihin. Kriisit ovat tulosta muun muassa finanssikapitalismiin luontaisesti kuuluvasta valtavasta epätasa-arvosta, demokratian rapautumisesta ja nykyisestä markkinayhteiskunnasta. Mitään näistä kriiseistä ei pystytä ratkaisemaan muista erillään. Hyvin suunniteltu kiertotalous voi auttaa vähentämään talous-, ympäristö- ja sosiaalijärjestelmän haavoittuvuutta. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Koko järjestelmän kattavassa siirtymässä olisi käsiteltävä myös sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä haasteita, joita epätasa-arvosta ja demokratian rapautumisesta kumpuaviin kriiseihin liittyy. On tärkeää edistää vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, jotta voidaan ratkaista kiertotalouden potentiaaliset riskit ja syvemmät ongelmat ja rakentaa asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden valmiuksia turvata oikeudenmukaisempi siirtymä. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Siirtyminen kiertotalouteen edellyttää sidosryhmiltä uusien osaamisalojen ja taitojen omaksumista, jotta kiertoajattelu ja kiertotalouskäytännöt voivat toteutua. Niihin kuuluvat muun muassa materiaalien koostumuksen syvällisempi tuntemus sekä liiketoimintamallien ja sosiaalisen käyttäytymisen parempi ymmärtäminen, erityisesti tekstiiliteollisuuden, rakentamisen, elintarviketuotannon, elektroniikan ja (mikro)muovin kaltaisilla keskeisillä aloilla. On tärkeää kehittää ja parantaa keskeisten sidosryhmien, kuten yrittäjien, valmistajien, vähittäismyyjien, julkisia hankintoja tekevien tahojen ja kansalaisten, kiertotalousosaamista. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Siirtymän vauhdittamiseksi yrittäjiä, valmistajia, ammattiliittoja ja kuluttajia olisi tuettava älykkään, tieto- ja viestintätekniikkavetoisen kiertotalouden kehittämisessä. Tähän pääsemiseen on useita keinoja: voidaan esimerkiksi kehittää älykkään kiertotalouden osaamiskeskuksia, jotka voidaan yhdistää paikallisiin verkostoyksiköihin vaihdon ja yhteistyömahdollisuuksien edistämiseksi, tai perustaa työryhmä, johon osallistuvat tieto- ja viestintätekniikka-alan suuret sidosryhmät. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Arvonlisäveron käyttämistä keinona pidentää tuotteen elinkaarta uudelleenkäytön ja korjaamisen avulla olisi tutkittava. Lukuisat EU:n jäsenvaltiot ovat jo alentaneet käytettyjen tuotteiden ja korjauspalvelujen arvonlisäveroa (10). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | On myös mahdollista hyödyntää olemassa olevia kehyksiä, joihin yritykset ovat jo tottuneet: näitä ovat esimerkiksi ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän (EMAS) kaltaiset ympäristöalan välineet, kansainväliset, esimerkiksi ISOn kehittelemät välineet (esim. ISO 14001 tai tuleva kiertotalousaiheinen ISO/TC 323) ja ympäristöä koskevat vähimmäiskriteerit (jotka on määritelty EU:n direktiiveissä mutta joiden soveltaminen jäsenvaltioissa ei ole pakollista). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Vähittäiskaupalla on jo nyt tärkeä rooli siinä, että tuotteet noudattavat paremmin kiertotalousperiaatteita: ne voivat esimerkiksi vähentää pakkausmateriaaleja. Vähittäiskauppiaat voisivat myös vaikuttaa voimakkaasti kuluttajien elämäntapoihin – he päättävät, mistä valikoimasta kuluttajat valitsevat, vaikuttavat kuluttajien ostopäätöksiin ja jopa tuotteiden käyttö- ja käytöstäpoistotapoihin. Vähittäiskauppafoorumin kaltainen vähittäiskaupan kiertotalousnäkökohtia käsittelevä työryhmä voisi auttaa sisällyttämään kiertotalousperiaatteet paremmin arvoketjuun ja edistämään samalla kiertotalousperiaatteiden mukaista käyttäytymistä, ja se olisi laajennettava kattamaan myös kansalaiskäyttäytymis- ja kuluttajaorganisaatiot sekä ammattiliitot. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Julkiset hankinnat ovat keskeinen tekijä siirtymän vauhdittamisessa. Kiertotaloutta koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyikin toimia, joilla helpotetaan kiertotalousperiaatteiden sisällyttämistä julkisiin hankintoihin. Kokeiluvaihe on toteutettu, ja kokemuksista on otettu opiksi. Keskusteluja käydään siitä, mitä kiertotalousperiaatteen mukainen hankintapolitiikka merkitsee käytännössä ja millainen vaikutus kiertotalousperiaatteiden mukaisilla hankinnoilla voisi olla kiertotalouden kehityksen vauhdittamiseen esim. kehitystä vahvistavana voimana (eli laajentamalla olemassa olevien kiertotalousratkaisujen markkinoita lisäämällä ostovoimaa) tai jopa mahdollisena kehitystä luovana voimana (eli luomalla yhdessä uusia ratkaisuja julkisiin hankintatarpeisiin vastaamiseksi). Kiertotalousperiaatteiden mukaisten julkisten hankintojen edistämiseksi ja niiden innovaatiopotentiaalin tukemiseksi on tärkeää, että niiden asema virallistetaan, että vahvistetaan asianomaisten sidosryhmien valmiuksia ja osaamista, että turvataan oikeudellinen selkeys ja että kannustetaan käymään vuoropuhelua tällaisista julkisista hankinnoista. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Kiertotalousperiaatteiden mukainen elämäntapa tai käyttäytyminen voi olla täydentävä indikaattori, jolla mitataan koko järjestelmän muuttumista kiertotalousperiaatteiden mukaiseksi ja osoitetaan kiertotalouteen kuuluvan infrastruktuurin, yritysten ja politiikan vaikutukset kansalaisten tasolla. On tärkeää, että me eurooppalaiset pohdimme, mitä ja miten käytämme, korjaamme ja poistamme käytöstä tänään, sen sijaan että pohtisimme, mitä ja miten käytimme, vuokrasimme, korjasimme ja poistimme käytöstä ennen. Kaupunkien tasolla olisi luotava nk. eläviä laboratoriota ja muita välineitä. Elävät laboratoriot ovat tosielämän ympäristöjä, kuten kotitalouksia, järjestöjä tai jopa kaupunginosia, joissa voidaan kehittää kiertotalousratkaisujen ja -toimintojen prototyyppejä ja testata niitä todellisissa olosuhteissa kiertotalousstrategioiden pohjaksi. Tuotteiden ennenaikaista vanhenemista olisi torjuttava päättäväisemmin, kuten ETSK on suositellut lausunnossaan ”Kohti kestävämpää kuluttamista: teollisuustuotteiden elinikä ja kuluttajille tiedottaminen luottamuksen palauttamiseksi”. Olisi harkittava erityisesti takuuajan pidentämistä vähintään viiteen vuoteen. Kuluttajapaneeli etsii parhaillaan yhdessä yritysten, kansalaisjärjestöjen ja kuluttajaorganisaatioiden kanssa ratkaisuja ja toimintatapoja, joilla voidaan edistää elinikäisen takuun malleja. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Kiertotalous on keskeinen väline kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja vähähiilisen talouden luomisessa. Kiertotalouteen siirtymisen vauhdittamiseksi on tärkeää kannustaa käymään vuoropuhelua ja näkemystenvaihtoa siitä, miten sidosryhmät voivat käyttää kiertotaloutta keinona saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet tai muita tärkeitä tavoitteita. Jotta varmistetaan, että kiertotalous ja kestävä talous hyödyttävät kaikkia sidosryhmiä, työntekijöitä olisi tuettava olemassa olevissa puitteissa eli esimerkiksi ammatillisella koulutuksella, jotta nykyiset ja tulevat työntekijät saisivat tarvittavat taidot siirtymän tueksi. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | On tärkeää, että tutkitaan ja osoitetaan, miten kiertotalousinnovaatiot voivat parantaa kilpailukykyä kestäväpohjaisemman ja vähähiilisen talouden hyväksi. Korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten tulisi olla potentiaalisia kiertotalouden innovointikeskuksia, joissa kehitetään, testataan ja levitetään innovaatioita, sillä korkeakouluilla on hyvät tutkimusvalmiudet kiertotaloushaasteiden ratkaisemiseen. Ongelmalähtöinen oppiminen ja koulutus on arvokasta niiden tulevien innovoijien, yrittäjien ja tutkijoiden valmentamiseksi, jotka kehittävät uraansa korkeakouluissa. Korkeakoulut, joiden alueella on suuri väestötiheys ja resurssien kysyntä, voivat toimia elävinä laboratorioina, joissa ratkaisuja testataan ennen niiden markkinoille saattamista. Tarvitaan pilottihankkeita skaalattavien kiertotalouskampuksiin liittyvien lähestymistapojen ja ratkaisujen kehittämiseksi ja demonstroimiseksi, ja kiertotalouskampusten verkosto voi auttaa edistämään edelleen tiedonvaihtoa. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Siirtyminen kiertotalouteen Euroopassa vaikuttaa luonnollisesti kansainvälisen tason sidosryhmiin muun muassa kauppasopimusten kautta. Innovoimalla kiertotalouteen siirtymisen alalla Eurooppa voi asettaa maailmanlaajuisen vaatimustason oikeudenmukaisemmalle taloudelle, joka toimii kaikkien kansalaisten hyväksi ja joka on monimuotoinen ja sekä maaseudulle että kaupunkialueille soveltuva. Tämä edellyttää paikallisia, alueellisia ja valtakunnallisia toimintatapoja, joissa kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät otetaan mukaan luomaan, kehittämään, toteuttamaan ja seuraamaan asianomaisia alueyhteisöjä hyödyttäviä kiertotalousstrategioita (11) (esim. köyhyyden torjuminen, laadukkaiden työpaikkojen ja paremman elämänlaadun tarjoaminen, toimiminen ekologisissa rajoissa). Yksi esimerkki hyvästä käytännöstä on Sloveniassa käyttöön otetussa kiertotalouden etenemissuunnitelmassa valittu toimintatapa. ETSK kannustaa kiertotalousstrategioiden ja etenemissuunnitelmien laatimiseen osallistuvia päättäjiä omaksumaan tällaisen toimintatavan. |
| --- | --- |

3.20

4.   Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin rooli

| 4.1 | Euroopan kiertotalousfoorumi on vakiinnuttanut asemansa foorumina, joka tuo yhteen Euroopan kiertotalousalan yhteisön. Se perustettiin komitean ja Euroopan komission yhteisestä aloitteesta vuonna 2017 annetussa ETSK:n lausunnossa ”Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma” (12) esitettyjen suositusten mukaisesti. Foorumin tavoitteena on helpottaa kansalaisyhteiskunnan kuulemista, valtakunnallisten, alueellisten ja alakohtaisten verkostojen yhteistyötä ja kokemusten, tiedon ja parhaiden käytänteiden vaihtoa. ETSK huolehtii foorumin sihteeristötehtävistä ja luo sillan kansalaisyhteiskunnan ja poliittisten päättäjien välille. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Foorumin tukena on koordinaatioryhmä, johon kuuluu 24 asiantuntijaa eri puolilta Eurooppaa. Heidät on valittu kansalaisyhteiskunnan organisaatioista, elinkeinoelämän ja ammattiliittojen edustajista, ajatuspajoista, tutkimuskeskuksista ja virastoista, jotka työskentelevät kiertotalouden parissa. Tämä monenlaisista sidosryhmistä koostuva joukko edustaa eurooppalaista sidosryhmäfoorumia paikallis-, alue- ja valtiotason toimintansa ja rooliensa kautta. ETSK ja Euroopan komissio tukevat tätä toimintaa menestyksekkäästi verkkofoorumin (13) kautta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Koordinaatioryhmä ohjaa foorumin toimintaa ja on vastuussa vuotuisen Euroopan kiertotalouskonferenssin toisesta päivästä (tähän mennessä järjestetty kolme kertaa), ja sen jäsenet toimivat foorumin lähettiläinä. Ryhmä kokoontuu virallisesti kerran vuodessa, ja sen toimeksianto jatkuu vuoteen 2020. Ryhmä perustettiin kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella ETSK:n ja Euroopan komission asettaman tehtävänmäärityksen mukaan. Tulevaisuudessa koordinointiryhmän jäsenten tulisi kokoontua säännöllisemmin tai aihekohtaisesti ja esiintyä lähettiläinä myös kiertotalousyhteisön ulkopuolella. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Toimielinten kumppanuus on ollut keskeisen tärkeä tekijä foorumin onnistumisessa, ja on tärkeää, että kumppanuus jatkuu ja laajenee mahdollisessa uudessa kiertotaloutta koskevassa toimintasuunnitelmassa, jotta kansalaisyhteiskunnan toimijat voivat säilyttää paikkansa siirtymän ytimessä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Foorumin koordinointiryhmä tarjoaa sellaista potentiaalista osaamista ja kokemusta jäsenvaltiotasolla, jota EU:n toimielinten, kuten Euroopan komission ja Euroopan investointipankin, kannattaisi pitää arvossa. Tätä osaamista ja kokemusta olisi tuettava huolehtimalla siitä, että koordinointiryhmä osallistetaan aktiivisemmin ja sitä kuullaan enemmän. Koordinointiryhmän osallistuminen on ollut ja on jatkossakin ratkaisevan tärkeää foorumin menestykselle, ja se olisi sisällytettävä mahdolliseen uuteen kiertotaloutta koskevaan toimintasuunnitelmaan. Foorumin mahdollisessa uudessa toimeksiannossa olisi otettava tämä huomioon ja pyrittävä kehittämään pidemmälle roolia, joka näillä kansalaisyhteiskunnan toimijoilla on jo ollut, esimerkiksi kuluttaja-asioissa, rahoitusalalla, biotaloudessa, koulutusalalla ja innovoinnissa. Koordinointiryhmää olisikin kuultava mahdollisen uuden kiertotalouden toimintasuunnitelman poliittisesta linjauksesta. ETSK jatkaa tässä yhteydessä tärkeässä roolissaan sidosryhmien tuomisessa osaksi poliittista päätöksentekoprosessia. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK:n asiantuntemus yhteisymmärryksen rakentamisessa ja osallistavuudessa on ratkaisevassa asemassa. Komitean tärkeä tehtävä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin sihteeristöpalvelujen ja verkkosivujen tarjoamisessa on saanut tunnustusta ja tukea. Rakenne on vaikuttanut olennaisesti foorumin menestykseen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Foorumin verkkosivuilla on myös yhä enemmän tietoa ja hyviä käytänteitä, ja foorumista on näin tulossa täyden palvelun toimipiste kiertotalousasioissa. Tämän ratkaisevan tärkeän verkkovälineen on saatava jatkossakin asianmukaista institutionaalista tukea ja sille on annettava tilaa ja resursseja kasvaa, jotta se voi edelleen levittää innovatiivisia ratkaisuja, tärkeää osaamista ja keskeisiä kontaktitietoja ja jotta sidosryhmien koko potentiaali kiertotalouteen siirtymiseen kaikkialla Euroopassa saadaan näin hyödynnettyä. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel 31. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Kunnianhimoisempi unioni – Ohjelma Euroopalle

1

(2)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98.

2

(3)  COM(2015) 614 final

3

(4)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98.

4

(5)  Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi

5

(6)  COM(2019) 190 final

6

(7)  Circular economy strategies and roadmaps in Europe: Identifying synergies and the potential for cooperation and alliance building – Study ja aiheeseen liittyvä ETSK:n lausunto Kiertotalouden eri etenemissuunnitelmien välisten synergioiden kehittäminen (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

7

(8)  Esimerkiksi Euroopan komission Circular Economy Virtuous Circle Tour.

8

(9)  Ks. UNI

9

(10)  Reduced taxation to support re-use and repair

10

(11)  ETSK:n lausunto Kiertotalouden eri etenemissuunnitelmien välisten synergioiden kehittäminen (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

11

(12)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98.

12

(13)  Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi

13

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/98

---

Euroopan talous - ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energiaunionin ja ilmastotoimien yhteinen toteuttaminen – perustan luominen onnistuneelle siirtymiselle puhtaaseen energiaan”

(COM(2019) 285 final)

(2020/C 47/15)

Esittelijä: Tommaso DI FAZIO

| Lausuntopyyntö | komissio, 22.7.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.10.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 219/0/1 |

Lausuntopyyntö

komissio, 22.7.2019

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

16.10.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

30.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

219/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen käynnistää jäsenvaltioiden esittämien kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnosten arviointi. Näin noudatetaan neuvoston ja parlamentin joulukuussa 2018 käyttöön ottamaa uutta hallintomallia, jonka tarkoituksena on varmistaa (yhdessä jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten, järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisten kanssa) toiminnan lähentäminen ja johdonmukaisuus unionitasolla, jotta edistetään puhtaaseen energiaan siirtymistä ja ilmastonsuojelua käymällä monitasoista interaktiivista vuoropuhelua, jossa kansalaisyhteiskunta sekä julkiset ja yksityiset toimijat paikallis- ja aluetasolla ovat täysipainoisesti mukana. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan unioni on konkreettisten kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien myötä ensimmäinen merkittävä globaali talous, joka on hyväksynyt sitovan oikeuskehyksen noudattaakseen vuonna 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen (COP 21) ja Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030:n sitoumuksia, minkä myötä jäsenvaltioita on kehotettu laatimaan ehdotuksia yhdennetyiksi kansallisiksi energia- ja ilmastosuunnitelmiksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan unionista tulee näin lainsäädännön ja hallinnon vertailukohde koko maailmassa pyrittäessä torjumaan ilmaston tilan maailmanlaajuisesti poikkeuksetta jatkuvaa huonontumista. Vuoden 2030 ilmastotavoite, joka luo perustan kunnianhimoisemmalle ja tarpeelliselle vuoden 2050 tavoitteelle irtautua hiilestä kokonaan, voidaan saavuttaa vain jäsenvaltioiden monitahoisen ja ohjatun kokonaisvaltaisen toiminnan tuloksena. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea kannattaa painokkaasti yhteisen, vankan ja vertailukelpoisen pohjan hyväksymistä, jotta voidaan poistaa (toimintapolitiikkojen ja alojen, julkishallintojen, sidosryhmien ja kansalaisten sekä valtioiden välinen) lokeroituminen ja määritellä yhteisiä tapoja saavuttaa vuoden 2030 tavoitteet kestävän ja kilpailukykyisen kehityksen, ilmastoneutraaliuden, asteittaisen hiilestä irtautumisen sekä yhdennetyn ja systeemisen toimintamallin avulla. Komitea katsoo, että suunnitelmien onnistuminen voidaan varmistaa parhaiten, jos kansalaiset hyväksyvät ne yksimielisesti alhaalta etenevän osallistumisprosessin kautta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK:n mielestä on välttämätöntä ja ensisijaista kehittää yleistä kestävän kehityksen kulttuuria, jolla tuetaan energiakäännettä ja ilmastoneutraaliutta ja joka ulottuu koulutusjärjestelmän kaikille tasoille lapsuusiästä alkaen. Näin voidaan edistää yhteiskuntaryhmien ennakoivaa ja tietoista osallistumista. ETSK pitää erittäin tärkeänä, että suositellaan tämän suuntaisten toimien liittämistä olennaiseksi osaksi kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komitean mielestä on tarpeen suosittaa kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa ihmiskeskeistä siirtymistä kohti osallistavampaa, kestäväpohjaisempaa, taloudellisempaa, oikeudenmukaisempaa ja turvallisempaa globaalia energiajärjestelmää, joka tarjoaa yhteiskunnalliseen konsensukseen mutta myös yrityksille ja yhteiskunnalle tuotettuun lisäarvoon perustuvia ratkaisuja maailmanlaajuisiin energia- ja ilmastohaasteisiin vaarantamatta tasapainoa energiakolmiossa, jonka osat ovat turvallisuus ja saatavuus, ekologinen ja sosiaalinen kestävyys sekä talouskehitys ja kilpailukyvyn kasvu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Suositusten kärjessä tulee ETSK:n mielestä olla Euroopan energiamarkkinoiden tosiasiallinen toteuttaminen. Ne eivät vielä ole täysin yhteenliittyneet, yhteentoimivat ja avoimet, ja kaasun ja sähkön hinnat vaihtelevat huomattavasti. Lisäksi on sitouduttava lainsäädännön soveltamiseen kaikilta osin ja sen asianmukaisen täytäntöönpanon tarkkaan valvontaan. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Energia- ja liikennealan panosta hiilestä irtautumisessa olisi ETSK:n mukaan kehitettävä kuluttajille suunnattujen kannustimien pohjalta ja edistämällä keskeisten teknologioiden leviämistä, jotta voidaan saavuttaa vuoteen 2050 asetettu hiilineutraaliuden tavoite. ETSK kehottaa laatimaan energiaintensiivisiä teollisuudenaloja ja alueita koskevia erityisstrategioita – myös hyödyntämällä päästökauppajärjestelmää ja hiilimarkkinamenettelyjä maankäytössä, maankäytön muutoksessa sekä metsätaloudessa (LULUCF) – joiden tulisi nimenomaan sisältyä kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin, samoin kuin uudistuksia sähkö-, kaasu- ja lämpösektorien kesken paremmin integroituneiden vähähiilisten tukkumarkkinoiden toteuttamiseksi ja eurooppalaisten vähittäismarkkinoiden avoimuuden lisäämiseksi. ETSK kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota päästökauppajärjestelmän oikeudenmukaiseen soveltamiseen kilpailukyvyn turvaamiseksi sekä ottamaan käyttöön asianmukaisen hiilitullin EU:hun tuotuja energiaintensiivisiä tuotteita varten. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että kyseiset suunnitelmat ovat keskeisessä asemassa, jotta voidaan varmistaa yhteisten ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttaminen yhdessä vuoteen 2030 mennessä. Suunnitelmien on kuitenkin tarjottava yrityksille ja rahoitusalalle selkeyttä ja riittävää ja ennustettavaa varmuutta, jotta voidaan edistää investointeja kaikkialla Euroopassa myös tutkimukseen ja innovointiin EU:n kilpailukyvyn säilyttämiseksi kyseisellä alalla. Kansallisten suunnitelmien tulisi lisäksi auttaa jäsenvaltioita kohdentamaan rahoitusta – noin 25 prosenttia kokonaisbudjetista – seuraavassa rahoituskehyksessä 2021–2027. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Komitea painottaa, että on tärkeää kehottaa selventämään kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa kaavailtujen toimenpiteiden toteuttamiseen tarvittavia lisäinvestointeja. Ne edellyttävät laajatasoista poliittista ja yhteiskunnallista konsensusta, ja lisäksi tarvitaan alustoja, joiden avulla edistetään monien sidosryhmien yhteistyötä ja yhteisymmärrystä. ETSK katsoo, että kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa kaavailtujen investointien kohdalla on arvioitava, miten ne voidaan poistaa vakaussopimuksen velvoitteista tai miten niitä voidaan tarkastella erillisinä, sillä niillä on neutraalit tavoitteet, kattava kannatus ja korkea yhteinen tavoite. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota yhteiskunnalliseen konsensukseen ja suunnitelmia toteutettaessa esiin tulevien ongelmien ratkaisuun etenkin silloin, kun puhtaan energian tavoitteeseen pyrkiminen johtaa rakennemuutokseen tai jopa kokonaisten tuotannonalojen lopettamiseen. Suunnitelmissa olisi otettava huomioon menettelytavat työntekijöiden uudelleensijoittautumista varten. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot sisällyttävät kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa nimenomaisesti ja selkeästi lukuja sosiaalisesti kestävistä prosesseista, jotka niiden on määrä toteuttaa, sekä täytäntöönpanostrategioista, joiden avulla on edistettävä osallistavaa kasvua, kustannusten ja hyötyjen tasapuolista jakautumista sekä kansalaisyhteiskunnalle suunnattua selkeää ja avointa tiedotusta. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Komitean mielestä olisi hyödyllistä aktivoida talous- ja sosiaalineuvostojen tai jäsenvaltioiden vastaavien elinten verkosto, jotta edistetään järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ennakoivaa osallistumista kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien laatimiseen ja seurantaan. Sen antama panos tulisi tuoda esiin suunnitelmien erillisessä luvussa yhdessä paikallis- ja aluetason julkisten ja yksityisten toimijoiden arvioiden kanssa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK suosittaa Euroopan komissiolle, että kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien lopullinen arviointi esitetään neuvostolle, parlamentille, alueiden komitealle ja ETSK:lle. Komitea toivoo, että arviointia voitaisiin tarkastella toimielinten välisessä konferenssissa, johon osallistuisi kansalaisyhteiskunnan sekä paikallis- ja alueyhteisöjen edustajia, jotta voitaisiin seurata tehokkaasti todellista tietämystä ja tietoisuutta energia- ja ilmastosiirtymästä. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Lisäksi ETSK katsoo, että kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin olisi sisällyttävä asianmukaisia toimia ja varoja jatkuvia valistus- ja ajantasaistuskampanjoita varten. On vältettävä huomion ja kiinnostuksen vähenemistä mediassa, kun energia- ja ilmastokysymykset eivät ole tietotulvan vuoksi enää huomion keskipisteessä. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Nyt saavutettu yhteisymmärrys ilmastotavoitteen merkityksestä ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien toteuttamisen tarpeesta edellyttää ETSK:n mukaan aiheen ottamista yhdeksi eurooppalaisen ohjausjakson keskeisistä ja pysyvistä aihepiireistä. |
| --- | --- |

1.16

2.   Johdanto

| 2.1 | Energiaunionia käsittelevän sääntelykehyksen ja 24. joulukuuta 2018 voimaan tulleiden, ilmastotoimia koskevien sääntöjen (1) mukaisesti EU-maat ovat






  — | laatineet yhteisen mallin pohjalta kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia, jotka kattavat energiaunionin viisi ulottuvuutta – energiaturvallisuus, energian sisämarkkinat, energiatehokkuus, hiilestä irtautuminen sekä tutkimus ja innovointi ja kilpailukyky – vuosina 2021–2030 (ja kaikki seuraavat kymmenen vuoden jaksot). |
| --- | --- | --- |

2.1

—

laatineet yhteisen mallin pohjalta kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia, jotka kattavat energiaunionin viisi ulottuvuutta – energiaturvallisuus, energian sisämarkkinat, energiatehokkuus, hiilestä irtautuminen sekä tutkimus ja innovointi ja kilpailukyky – vuosina 2021–2030 (ja kaikki seuraavat kymmenen vuoden jaksot).

| — | esittäneet 31. joulukuuta 2018 mennessä Euroopan komissiolle luonnoksen kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, ja komission tarkastelun ja arvioinnin jälkeen valmistautuneet esittämään lopulliset suunnitelmat 31. joulukuuta 2019 mennessä. |
| --- | --- |

—

esittäneet 31. joulukuuta 2018 mennessä Euroopan komissiolle luonnoksen kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta, ja komission tarkastelun ja arvioinnin jälkeen valmistautuneet esittämään lopulliset suunnitelmat 31. joulukuuta 2019 mennessä.

| — | raportoineet omien kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa toteuttamisessa saavutetusta edistymisestä energiaunionin tilaa koskevissa vuosittaisissa katsauksissa. Kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia on määrä tarkistaa ensimmäisen kerran vuonna 2024. |
| --- | --- |

—

raportoineet omien kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa toteuttamisessa saavutetusta edistymisestä energiaunionin tilaa koskevissa vuosittaisissa katsauksissa. Kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia on määrä tarkistaa ensimmäisen kerran vuonna 2024.

| 2.2 | Käsillä olevassa lausunnossa tarkasteltava tiedonanto on osa tätä kehystä, ja siinä esitetään Euroopan komission suositukset, jotka perustuvat jäsenvaltioiden esittämien kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnosten arviointeihin. Suositukset liittyvät etenkin






  — | tavoitteiden, päämäärien ja panosten vaatimustasoihin, jotta energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa, energiatehokkuutta ja sähköverkkojen yhteenliitäntäastetta koskevat, vuodelle 2030 asetetut unionin tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi voidaan saavuttaa yhteisin toimin. |
| --- | --- | --- |

2.2

—

tavoitteiden, päämäärien ja panosten vaatimustasoihin, jotta energiaunionin tavoitteet ja erityisesti uusiutuvaa energiaa, energiatehokkuutta ja sähköverkkojen yhteenliitäntäastetta koskevat, vuodelle 2030 asetetut unionin tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi voidaan saavuttaa yhteisin toimin.

| — | jäsenvaltioiden ja unionin tavoitteisiin liittyviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä muihin politiikkoihin ja toimenpiteisiin, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden ja unionin tavoitteisiin liittyviin politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä muihin politiikkoihin ja toimenpiteisiin, joilla voi olla rajatylittävää merkitystä.

| — | mahdollisiin muihin politiikkoihin ja lisätoimiin, jotka voivat olla tarpeen yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa. |
| --- | --- |

—

mahdollisiin muihin politiikkoihin ja lisätoimiin, jotka voivat olla tarpeen yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa.

| — | vuorovaikutukseen ja johdonmukaisuuteen kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken. |
| --- | --- |

—

vuorovaikutukseen ja johdonmukaisuuteen kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin sisältyvien nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden välillä energiaunionin yhdessä ulottuvuudessa ja eri ulottuvuuksien kesken.

| — | tavoitteiden saavuttamiseen, samalla kun turvataan kaikilta osin kilpailukyky ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus. |
| --- | --- |

—

tavoitteiden saavuttamiseen, samalla kun turvataan kaikilta osin kilpailukyky ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus.

| 2.3 | Uusiutuviin energialähteisiin liittyvät komission suositukset jäsenvaltioille perustuvat asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä II vahvistettuun laskentakaavaan, joka puolestaan perustuu objektiivisiin kriteereihin. Niillä pyritään yhtäältä arvioimaan unionitasolla asetettujen tavoitteiden yleistä tasoa ja toisaalta varmistamaan, että kullakin asianomaisella jäsenvaltiolla on riittävästi aikaa luoda riittävä yhteiskunnallinen konsensus ja edistää lopullisia kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia, joita komissio analysoi ja arvioi uudestaan monivaiheista virallista prosessia noudattaen. |
| --- | --- |

2.3

3.   Komission tiedonanto

| 3.1 | Euroopan komissio on laatinut tässä tarkasteltavan tiedonannon, jossa






  — | analysoidaan luonnoksia kansallisiksi energia- ja ilmastosuunnitelmiksi sekä tarkastellaan niiden kokonaisvaikutuksia EU:n energiaunionin vuodelle 2030 asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- | --- |

3.1

—

analysoidaan luonnoksia kansallisiksi energia- ja ilmastosuunnitelmiksi sekä tarkastellaan niiden kokonaisvaikutuksia EU:n energiaunionin vuodelle 2030 asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

| — | täydennetään kansallisella (2) ja Euroopan tasolla (3) tehtyjä yksityiskohtaisia analyyseja sekä kullekin jäsenvaltiolle osoitettuja erityisiä suosituksia (4). |
| --- | --- |

—

täydennetään kansallisella (2) ja Euroopan tasolla (3) tehtyjä yksityiskohtaisia analyyseja sekä kullekin jäsenvaltiolle osoitettuja erityisiä suosituksia (4).

Tavoitteena on auttaa jäsenvaltioita viimeistelemään kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat vuoden 2019 loppuun mennessä, jotta suositukset voidaan panna täytäntöön jatkuvan ja monivaiheisen vuoropuhelun kautta.

Komission mukaan jäsenvaltioilta odotetaan ja niiden kanssa on toteutettava lisäparannuksia, jotka liittyvät etenkin yksittäisiin tavoitteisiin, rajatylittävään yhteistyöhön, ilmastopolitiikan ja ilmanlaadun väliseen yhteyteen, investointien asettamiseen etusijalle, kilpailukykyyn ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen.

| 3.2 | Komission mukaan lopullisten suunnitelmien tulisi muun muassa






  — | sisältää tarkempia tietoja politiikoista ja toimenpiteistä, joilla tuetaan ehdotettujen uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden ja panosten saavuttamista asetetussa ajassa. |
| --- | --- | --- |

3.2

—

sisältää tarkempia tietoja politiikoista ja toimenpiteistä, joilla tuetaan ehdotettujen uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden ja panosten saavuttamista asetetussa ajassa.

| — | olla täsmällisempiä ja osoitettava selkeämmin energiankulutuksen kehityskulut sekä kartoitettava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden puutteita ja parhaita toimintamalleja, mittakaavaa, aikatauluja ja odotettavissa olevia energiansäästöjä etenkin energiansäästövaatimusten ja pitkän aikavälin peruskorjausstrategian toteuttamiseksi sekä investointitarpeiden ja rahoituslähteiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

—

olla täsmällisempiä ja osoitettava selkeämmin energiankulutuksen kehityskulut sekä kartoitettava suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden puutteita ja parhaita toimintamalleja, mittakaavaa, aikatauluja ja odotettavissa olevia energiansäästöjä etenkin energiansäästövaatimusten ja pitkän aikavälin peruskorjausstrategian toteuttamiseksi sekä investointitarpeiden ja rahoituslähteiden huomioon ottamiseksi.

| — | yksilöidä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa energiaturvallisuusriskejä, jotka liittyvät esimerkiksi raaka-ainetoimituksiin, ilmastonmuutoksen vaikutuksiin tai kriittiseen energiainfrastruktuuriin kohdistuviin onnettomuuksista johtuviin, luonnon tai ihmisen aiheuttamiin tai terrorismista johtuviin uhkiin ja etenkin kyberturvallisuuteen ja digitalisaatioon liittyviin riskeihin. |
| --- | --- |

—

yksilöidä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa energiaturvallisuusriskejä, jotka liittyvät esimerkiksi raaka-ainetoimituksiin, ilmastonmuutoksen vaikutuksiin tai kriittiseen energiainfrastruktuuriin kohdistuviin onnettomuuksista johtuviin, luonnon tai ihmisen aiheuttamiin tai terrorismista johtuviin uhkiin ja etenkin kyberturvallisuuteen ja digitalisaatioon liittyviin riskeihin.

| — | tarkentaa tavoitteita, ohjelmia ja aikatauluja energiamarkkinoiden uudistusta varten ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketissa hyväksytyn lainsäädännön ja voimassa olevien sääntöjen ja ohjeiden mukaisesti. Tässä yhteydessä on tuettava tukkumarkkinoiden uudistuksia ja kilpailuun perustuvien vähittäismarkkinoiden kehittämistä ja otettava huomioon kansallisten sääntelyviranomaisten ja energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston seurantatiedot. |
| --- | --- |

—

tarkentaa tavoitteita, ohjelmia ja aikatauluja energiamarkkinoiden uudistusta varten ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketissa hyväksytyn lainsäädännön ja voimassa olevien sääntöjen ja ohjeiden mukaisesti. Tässä yhteydessä on tuettava tukkumarkkinoiden uudistuksia ja kilpailuun perustuvien vähittäismarkkinoiden kehittämistä ja otettava huomioon kansallisten sääntelyviranomaisten ja energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston seurantatiedot.

| — | ottaa kaikki yhteiskuntaryhmät mukaan kyseiseen prosessiin yhteiskehittämisen puitteissa ja antaa näin kaikille sidosryhmille mahdollisuus sitoutua toimiin asianmukaisesti. |
| --- | --- |

—

ottaa kaikki yhteiskuntaryhmät mukaan kyseiseen prosessiin yhteiskehittämisen puitteissa ja antaa näin kaikille sidosryhmille mahdollisuus sitoutua toimiin asianmukaisesti.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, jonka tarkoituksena on ottaa ensimmäistä kertaa käyttöön uusi malli, jonka avulla voidaan yhdessä jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten, järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisten kanssa varmistaa unionitason toimien lähentäminen ja johdonmukaisuus edistettäessä siirtymää kohti puhdasta energiaa, kestävää ja kilpailukykyistä kehitystä, hiilestä irtautumista ja yhdennettyä, systeemistä ja teknologisesti neutraalia toimintamallia sekä kiertotaloutta, jolla vauhditetaan niin innovatiivisia ratkaisuja ilmastonmuutoksen yhteydessä kuin sosiaalista oikeudenmukaisuutta, joka perustuu eurooppalaiseen energiasopimukseen (5) ja asettaa kuluttajat järjestelmän ytimeen ja johon sisältyy energiaköyhyyden torjuntasuunnitelma. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK korostaa, että EU:n kansalaiset ovat aina tukeneet vahvasti ja enenevässä määrin (6) unionin energiatavoitteita ja kunnianhimoisempia ilmasto- ja energiapolitiikkoja ja että energiaunionin tavoitteet ovat saamassa yhä enemmän tukea eurooppalaiselta elinkeinoelämältä (7) niin energia-alan sisällä kuin sen ulkopuolella. ETSK on myös suhtautunut myönteisesti (8) energiaunionin hallinnosta ja ilmastotoimista annetun asetuksen voimaantuloon ja kehottanut järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa toimimaan mahdollisimman aktiivisesti varmistaakseen kyseisen asetuksen asianmukaisen täytäntöönpanon. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK on sitä mieltä, että ”on ryhdyttävä pikaisesti toimiin ilmastonmuutoksen torjumiseksi, sillä sen vaikutus on jo havaittavissa. Siirtyminen kohti kestävää taloutta on myös mahdollisuus. Tämän siirtymän onnistumiseksi meidän on ylläpidettävä yritystemme kilpailukykyä ja edistettävä tutkimus- ja kehittämistoimintaa. Kaikki toimialat ja kansalaisyhteiskunta on otettava mukaan ja on pidettävä yllä jatkuvaa vuoropuhelua kansalaisten kanssa, jotta ketään ei jätetä jälkeen.” (9) |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK painottaa merkittävää unionin sitoumusta, joka on vahvistettu korkeimmalla poliittisella tasolla Sibiun julistuksessa (10), olla vastuullinen globaali johtaja ilmastonmuutoksen torjunnassa, kansalaisten suojelussa, ympäristönsuojelussa ja oikeudenmukaisuuden periaatteen noudattamisessa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK on samaa mieltä periaatteesta, jonka mukaan ”kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien luonnokset muodostavat yhteisen, vankan ja vertailukelpoisen pohjan kansalaisyhteiskunnan, yritysten, työmarkkinaosapuolten ja paikallishallintojen kanssa ympäri unionia käytävälle keskustelulle unionin yhteisistä haasteista ja pitkän aikavälin prioriteeteista energian ja ilmaston alalla” (11). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Yhteiskunnallisen konsensuksen pitäisi kuitenkin olla etusijalla, etenkin kun otetaan huomioon, että EU:n alueet, jotka ovat edelleen riippuvaisia hiilentuotannosta tai muiden fossiilisten polttoaineiden käytöstä, ovat vielä kaukana kestävään kehitykseen siirtymisen loppuun saattamisesta, ja että näiden alueiden asukkailla on alhaisemmat tulot ja heikommat taloudelliset mahdollisuudet muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Koska kansalaisille ja yrityksille, etenkin pk-yrityksille, energiakäänteestä koituviin kielteisiin vaikutuksiin ei ole onnistuttu vastaamaan asianmukaisesti ja koska ei ole kyetty varmistamaan riittävää tukea asiasta eniten kärsiville, voi tuloksena olla voimakas poliittinen ja yhteiskunnallinen vastustus ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien yleisen täytäntöönpanoprosessin hidastuminen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK:n mielestä onkin tarpeen suosittaa ihmiskeskeistä siirtymistä kohti osallistavampaa, kestäväpohjaisempaa, taloudellisempaa, oikeudenmukaisempaa ja turvallisempaa globaalia energiajärjestelmää, joka tarjoaa ratkaisuja maailmanlaajuisiin energia- ja ilmastohaasteisiin ja tuottaa lisäarvoa yrityksille ja yhteiskunnalle vaarantamatta tasapainoa energiakolmiossa, jonka osat ovat turvallisuus ja saatavuus, ekologinen ja sosiaalinen kestävyys sekä talouskehitys ja kilpailukyvyn kasvu. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Suositusten – jotka on suunnattu paitsi jäsenvaltioille myös unionin toimielimille – kärjessä tulisi olla Euroopan energiamarkkinoiden tosiasiallinen toteuttaminen. Ne eivät vielä ole täysin yhteenliittyneet, yhteentoimivat ja avoimet, ja kaasun ja sähkön hinnat vaihtelevat huomattavasti sekä energiakomponentin että verkkomaksujen, toimitushintojen ja verotuksen osalta. ETSK onkin pettynyt siihen, että energiahinnoissa on EU:ssa edelleen merkittäviä eroja. Tämä on merkki sisämarkkinoiden vakavasta epäonnistumisesta ja voi vaarantaa tavoitteen energiaunionin toteuttamisesta vuoteen 2030 mennessä, jos asianmukaisia korjaavia toimia ei toteuteta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.8.1 | ETSK kehottaa näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien yhteydessä sitoudutaan annetun lainsäädännön soveltamiseen kaikilta osin ja sen asianmukaisen täytäntöönpanon tarkkaan valvontaan sekä yritysten että kuluttajien kannalta osana uudistettua strategiaa sisämarkkinoiden loppuunsaattamiseksi vuoteen 2025 mennessä. Strategian tulisi kyetä vastaamaan kestäväpohjaisen kilpailukykyisen kasvun ja ilmaston globaaleihin haasteisiin nykyaikaisessa koko mantereen laajuisessa digitalisoidussa ja yhteenliitetyssä älykkäässä toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | ETSK katsoo, että tulisi suositella tukea uudistuksille sähkö-, kaasu- ja lämpösektorien kesken paremmin integroituneiden vähähiilisten tukkumarkkinoiden toteuttamiseksi ja eurooppalaisten vähittäismarkkinoiden avoimuuden lisäämiseksi niin, että kansalaiset ja yritykset voivat hyötyä tehokkaasti energia- ja ilmastokestävyyteen tähtäävistä toimista, joilla pyritään alentamaan kulutusta ja kustannuksia EU:n markkinoilla ja mahdollistamaan tietoiset valinnat. |
| --- | --- |

4.8.2

| 4.9 | Suosituksia, jotka koskevat energia-alan panosta hiilestä irtautumiseen, olisi ETSK:n mukaan kehitettävä kuluttajille suunnattujen kannustimien pohjalta ja edistämällä ilmastoneutraalin talouden kannalta keskeisten teknologioiden leviämistä, jotta voidaan saavuttaa vuoteen 2050 asetettu hiilineutraaliuden tavoite. Euroopan komission tulisi tässä yhteydessä nimenomaisesti suositella erityisstrategioita energiaintensiivisille teollisuudenaloille, joita ovat esimerkiksi kemianteollisuus ja teräs-, sementti- ja paperiteollisuus, sekä hiili-intensiivisille alueille. Niitä tulisi kannustaa ja tukea siirryttäessä energiatehokkaamman teknologian käyttöön. |
| --- | --- |

4.9

| 4.9.1 | On erittäin tärkeää, että EU ja asianomaiset kansalliset hallitukset tukevat tehokkaasti energiaintensiivistä teollisuutta – yhtenä mahdollisuutena tässä yhteydessä on parantaa valtiotukia käsitteleviä päästökauppajärjestelmän suuntaviivoja. ETSK katsoo, että ”EU:n päästökauppajärjestelmällä (EU Emissions Trading Scheme, EU ETS), jonka avulla pyritään vähentämään EU:n energia-alan päästöjä, tulee antaa hintasignaali hiilen osalta ja myös edistää kestäväpohjaisia investointeja uusiin, vähähiilisiin teknologioihin” (12), myös EU:n päästökauppajärjestelmästä rahoitetun innovaatiorahaston kautta. |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | ETSK katsoo, että hiilestä irtautuminen liikennealalla, jonka osuus öljyntarpeesta on nykyisin 90 prosenttia, edellyttää asteittaista siirtymistä vaihtoehtoisiin ilmastoneutraaleihin polttoaineisiin sekä asianmukaista infrastruktuuria ja suurempaa energiatehokkuutta. Tässä yhteydessä on hyödynnettävä mahdollisimman paljon digitaaliteknologiaa ja älykästä hinnoittelua ja edistettävä multimodaalista integrointia ja kestäväpohjaisempia liikennemuotoja. |
| --- | --- |

4.9.2

| 4.9.3 | Rakennusten osuus energiankulutuksesta on 40 prosenttia ja kasvihuonekaasupäästöistä noin 15 prosenttia. Rakennusten energiansäästöä ja vastaavia kannustimia käsittelevät EU:n säädökset on pantava täytäntöön tinkimättä. On myös varmistettava investoinnit älykkäisiin sähköverkkoihin, jotta voidaan integroida ja optimoida erilaisten uusiutuvien energialähteiden sekä kestäväpohjaisten tuotanto-, varastointi- ja siirtoteknologioiden käyttö. Erityisesti on edistettävä uusiutuvan energian käyttöä tuotantopaikalla asianmukaiseen sääntelykehykseen sisältyvän täsmällisen kannustavan lainsäädännön avulla. |
| --- | --- |

4.9.3

| 4.10 | ETSK on tyytyväinen komission kannustukseen soveltaa tinkimättä yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa toukokuussa 2018 (13) annettua unionin lainsäädäntöä maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta (LULUCF) (14), joka velvoittaa jäsenvaltiot kompensoimaan maankäytöstä aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt poistamalla ilmakehästä vähintään vastaava määrä hiilidioksidia vuosina 2021–2030. Alalla voidaan edistää vielä enemmän hiilidioksidin talteenottoa. Kuten ETSK on korostanut, ”aktiivinen ja kestävä metsänhoito ja resurssitehokas puun käyttö ovat keskeisiä tekijöitä pyrittäessä saavuttamaan ilmastotavoitteet” (15). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Turvallisuuden osalta ETSK kannattaa suosituksia häiriönsietokykyisen eurooppalaisen energiajärjestelmän edistämiseksi niin toimitusvarmuuden ja varmuusvarastojen kuin kyberturvallisuudenkin kannalta. Tietojärjestelmäturvallisuus on erittäin tärkeää sen varmistamiseksi, että EU voi siirtyä turvallisesti vähähiiliseen, hajautettuun, digitalisoituun ja integroituun energiajärjestelmään. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | On puututtava kaikilta osin energia-alalla kartoitettuihin haasteisiin ja riskeihin sekä EU:n tasolla edistämällä Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) roolia että antamalla jäsenvaltioille suosituksia, jotta voidaan yhdenmukaistaa toimintatapoja kyberturvallisuuden alalla ja vähentää heikkojen yhteyksien riskiä yhä tiiviimmin yhteenliitetyssä eurooppalaisessa verkkojärjestelmässä. Näin varmistetaan, että kaikilla on yhteinen käsitys hyökkäyksistä ja että kyberturvallisuusuhkiin vastataan yhteisesti, kuten ETSK on jo painottanut (16). Koko energiajärjestelmä on pitkälle digitalisoitu, jotta varmistetaan sen jatkuva vakaus ja tasapaino. Kyberhyökkäys voi vaarantaa tai saattaa kokonaan toimintakyvyttömäksi paitsi yksittäisiä alueita myös laajoja maantieteellisiä kokonaisuuksia. Valitettavat mutta aina mahdolliset kohdennetut tietoturvahyökkäykset voivat jopa aiheuttaa geopoliittisia ongelmia. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK kannattaa täysin tutkimusta ja innovointia koskevia Euroopan komission suosituksia ja pitää olennaisen tärkeänä varmistaa kansainvälinen kilpailukyky siirtymäprosessissa, nopeuttaa energiajärjestelmän muutosta kustannustehokkaasti ja lisätä kansallisten teollisten ja innovatiivisten ekosysteemien panosta eurooppalaisten kestäväpohjaisten ja strategisten arvoketjujen luomisessa. Mainittakoon esimerkkinä akut, joista ETSK on äskettäin antanut lausunnon (17). |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Jäsenvaltioiden tulisi varmistaa, että kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa hyödynnetään asianmukaisesti sellaisia välineitä kuin uusi Horisontti Eurooppa -puiteohjelma (2021–2027), rakennerahastot ja EIP, Euroopan strategisten investointien rahasto, Euroopan globalisaatiorahasto ja innovointirahasto, jota rahoitetaan myymällä päästöoikeuksia EU:n päästökauppajärjestelmästä. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Investoinnit ja niihin liittyvä rahoitus, joita tarvitaan EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi – arviolta 260 miljardin euron vuosittaiset lisäinvestoinnit (18) – ovat edelleen ongelmallisin seikka, samoin kuin sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja kestävyys, joiden on oltava ihmiskeskeisen energia- ja ilmastosiirtymän kulmakivi. |
| --- | --- |

4.15

| 4.15.1 | ETSK toteaa, että tällaiset lisäinvestoinnit vaikuttavat jokseenkin rajallisilta verrattuna sen äskettäisissä lausunnoissaan esiin tuomiin investointitarpeisiin (19) ja että tarvittava rahoitus edellyttää laajaa poliittista ja sosiaalista kompromissia sekä alustoja, joiden avulla edistetään monien sidosryhmien, kuten kansalaisten, kuluttajien, työntekijöiden ja yritysten, yhteistyötä ja yhteisymmärrystä energiakäänteen pitkän aikavälin visioon, välitavoitteisiin ja välittömiin painopisteisiin liittyen. |
| --- | --- |

4.15.1

| 4.15.2 | Toinen keskeinen ongelma on siirtymäprosessin sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja sosiaalinen kestävyys sekä kustannusten ja hyötyjen tasapuolinen jakautuminen. ETSK on jo todennut, että ”Euroopassa tarvitaan EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden, kuntien, työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan hyväksymää yhteiskuntasopimusta kansalaislähtöisestä energiakäänteestä, jotta voidaan varmistaa, ettei ketään jätetä käänteen yhteydessä oman onnensa nojaan” (20). |
| --- | --- |

4.15.2

| 4.15.3 | ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot sisällyttävät kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa nimenomaisesti ja selkeästi lukuja sosiaalisesti kestävistä prosesseista, jotka niiden on määrä toteuttaa, sekä täytäntöönpanostrategioista, joiden avulla on edistettävä osallistavaa kasvua, kustannusten ja hyötyjen tasapuolista jakautumista sekä kansalaisyhteiskunnalle suunnattua selkeää ja avointa tiedotusta. Siihen on nivottava koulutussuunnitelmia, jotta tarvittavia taitoja välittämällä ihmisistä kehittyy tietoisia ja ennakoivia toimijoita yhteisissä prosesseissa. |
| --- | --- |

4.15.3

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

1

(2)  SWD(2019) 211; SWD(2019) 225; SWD(2019) 214; SWD(2019) 275; SWD(2019) 229; SWD(2019) 277; SWD(2019) 230; SWD(2019) 261; SWD(2019) 262; SWD(2019) 263; SWD(2019) 224; SWD(2019) 264; SWD(2019) 223; SWD(2019) 265; SWD(2019) 228; SWD(2019) 266; SWD(2019) 267; SWD(2019) 268; SWD(2019) 227; SWD(2019) 226; SWD(2019) 281; SWD(2019) 272; SWD(2019) 273; SWD(2019) 271; SWD(2019) 274; SWD(2019) 276; SWD(2019) 278; SWD(2019) 279.

2

(3)  SWD(2019) 212.

3

(4)  C(2019) 4401; C(2019)4402; C(2019) 4403; C(2019) 4404; C(2019) 4405; C(2019) 4406; C(2019) 4407; C(2019) 4408; C(2019) 4409; C(2019) 4410; C(2019) 4411; C(2019) 4412; C(2019) 4413; C(2019) 4414; C(2019) 4415; C(2019) 4416; C(2019) 4417; C(2019) 4418; C(2019) 4419; C(2019) 4420; C(2019) 4421; C(2019) 4422; C(2019) 4423; C(2019) 4424; C(2019) 4425; C(2019) 4426; C(2019) 4427; C(2019) 4428.

4

(5)  COM(2015) 80 final ja EUVL C 345, 13.10.2017, s. 120.

5

(6)  Ks. erityiseurobarometri 459 Climate Change, maaliskuu 2017.

6

(7)  Ks. Euroopan sähköteollisuuden liitto ja The B Team -aloite.

7

(8)  Ks. EUVL C 353, 18.10.2019, s. 96.

8

(9)  Puheenjohtaja Luca Jahier seminaarissa aiheesta ”Konkreettisia toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi EU:n uudella vaalikaudella 2019–2024”, 6. kesäkuuta 2019, Helsinki https://www.eesc.europa.eu/fi/node/71384. Lisäksi ”energiahinnat, jotka nousevat nopeammin kuin kotitalouksien budjetit, tuloerot Euroopassa ja energiasiirtymästä aiheutuvat kustannukset (sähkö- ja kaasumarkkinoiden hajauttaminen ja digitalisointi), määrittävät energiaköyhyyden tason yhteiskunnassa”, asiakokonaisuuteen TEN/694 kuuluvassa lausunnossa (ei vielä julkaistu EUVL:ssä).

9

(10)  Sibiun julistus, valtion- ja hallitusten päämiesten epävirallinen kokous, Sibiu (Romania), 9. toukokuuta 2019.

10

(11)  COM(2019) 285 final.

11

(12)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi” (COM(2015) 337 final ETSK:n lausunto (EUVL C 71, 24.2.2016, s. 57).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

13

(14)  Ks. EUVL C 351, 15.11.2012, s. 85.

14

(15)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta Ilmasto- ja energiapolitiikan vaikutukset maa- ja metsätalouteen (EUVL C 291, 4.9.2015, s. 1) ja ETSK:n lausunto aiheesta Taakanjako 2030 sekä maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous (Lulucf) (EUVL C 75, 10.3.2017, s. 103).

15

(16)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 102; EUVL C 75, 10.3.2017, s. 124; EUVL C 227, 28.6.2018, s. 86; EUVL C 440, 6.12.2018, s. 8.

16

(17)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 102.

17

(18)  Summa on otettu skenaariosta EUCO 32–32.5 (EUCO-skenaarioissa oletettujen keskeisten teknologisten muutosten mukaisesti) (ks. https://ec.europa.eu/energy/en/data-analysis/energy-modelling/euco-scenarios).

18

(19)  Ks. EUVL C 353, 18.10.2019, s. 79. ETSK toteaa, että kasvihuonekaasupäästöjen osalta neutraalin talouden saavuttaminen edellyttää vuosittain 175–290 miljardin euron lisäinvestointeja, mikä tarkoittaa yhteensä 520–575 miljardia euroa energia-alalla ja noin 850–900 miljardia euroa liikennealalla.

19

(20)  Ks. EUVL C 353, 18.10.2019, s. 96.

20

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/105

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä annetun päätöksen N:o 573/2014/EU muuttamisesta”

[COM(2019) 620 final]

(2020/C 47/16)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 19.9.2019
  Euroopan unionin neuvosto, 19.9.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 149 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 219/3/11 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 19.9.2019

Euroopan unionin neuvosto, 19.9.2019

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 149 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen täysistunnossa

30.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

219/3/11

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, ja koska komitea on jo käsitellyt aihetta 17. heinäkuuta 2019 antamassaan lausunnossa SOC/620 – Julkisten työvoimapalvelujen uusi rooli Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon yhteydessä (1), se päätti 30.–31. lokakuuta 2019 pitämässään 547. täysistunnossa (lokakuun 30. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon ja viitata mainitussa lausunnossa ilmaisemaansa kantaan. Äänestyksessä annettiin 219 ääntä puolesta ja 3 vastaan 11:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel, 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 46

1

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/106

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroalueen talouspolitiikka (2019)” (lisälausunto)

[COM(2018) 759 final]

(2020/C 47/17)

Esittelijä: Petr ZAHRADNÍK

| ETSK:n työvaliokunnan päätös | 14/5/2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta ja työjärjestyksen 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohta |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 17.10.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 137/0/4 |

ETSK:n työvaliokunnan päätös

14/5/2019

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta ja työjärjestyksen 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohta

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

17.10.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

30.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

137/0/4

Johdanto

Käsillä oleva lausunto kuuluu kahden lisälausunnon sarjaan; ne käsittelevät yhtäältä vuotuista kasvuselvitystä (COM(2018) 770 final) ja toisaalta suositusta euroalueen talouspolitiikasta (COM(2018) 759 final). Tavoitteena on ajantasaistaa ja kehittää ETSK:n aiempia ehdotuksia (1) ottaen huomioon EU:n ja euroalueen viimeaikaiset tapahtumat ja talousennusteet sekä meneillään olevan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä julkaistut eri raportit ja suositukset. Lausuntopaketti on EU:n kansalaisyhteiskunnan kokonaispanos talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson seuraavaa kierrosta varten. Se käynnistetään marraskuussa 2019. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja neuvostoa ottamaan tämän panoksen huomioon eurooppalaisen ohjausjakson tulevan ”syyspaketin” ja sen pohjalta etenevän toimielinten välisen päätöksentekoprosessin yhteydessä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK panee merkille EU:n ja euroalueen talouksien viime vuosien myönteisen kehityksen. Samaan aikaan se on täysin tietoinen riskeistä, jotka voivat kääntää tämän kehityksen. Komitea toteaa, että ulkoiset riskit vaikuttavat EU:n ja euroalueen talouteen tällä hetkellä suhteellisesti enemmän kuin tavallisesti. Keskeisinä epävarmuutta aiheuttavina tekijöinä voidaan tähän liittyen pitää brexitiä, varsinkin jos se tapahtuu spontaanisti ilman sopimusta, sekä kauppasotien yltymistä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK:n vakaana näkemyksenä on, että EU:n ja euroalueen talouspolitiikan avulla on pyrittävä ensisijaisesti vähentämään ja lievittämään taantuman riskiä ja ohjaamaan unionin taloutta kestävän kasvun uralle. Tämän olennaisena edellytyksenä on, että finanssipolitiikkaan yhdistyy Euroopan keskuspankin elvyttävä rahapolitiikka, joka pohjautuu euroalueen ja EU:n positiiviseen finanssipolitiikan viritykseen, ja että samaan aikaan noudatetaan kurinalaisen finanssipolitiikan periaatteita. Komitea on vakuuttunut siitä, että sietokyvyn parantaminen ja kasvupotentiaalin turvaaminen ovat kiireellisiä tarpeita, joihin on nyt vastattava. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toteaa, että investoinnit kasvavat tällä hetkellä EU:n ja euroalueen bruttokansantuotetta nopeammin, minkä ansiosta niiden määrä oli vuonna 2018 suurimmillaan (20,5 prosenttia) sitten vuoden 2008 (jolloin määrä oli 22,8 prosenttia). Se katsoo kuitenkin, että investointitarve on tätä suurempi ja että investointivajeen umpeen kuromiseksi tarvitaan lisää sekä julkisia että yksityisiä resursseja, etenkin kun otetaan huomioon, että tällaisia investointeja tehdään Kiinassa ja Yhdysvalloissa enemmän. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on kuitenkin täysin tietoinen siitä, ettei talouskehitys ole ollut tasaista koko EU:ssa ja euroalueella ja että lähentyminen on edelleen epätyydyttävällä tolalla. Myös kestävä kehitys on EU:lle aina vain monimutkaisempi haaste. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on tyytyväinen siihen, että julkisen talouden kurinalaisuuden huomattava paraneminen mahdollistaa finanssipoliittisten elvytystoimien lisäämisen, kunhan finanssipolitiikassa noudatetaan kaikkia varovaisuusperiaatteita. Mahdollisuuksia finanssipolitiikan keventämiseen on sekä yksittäisten jäsenvaltioiden että koko EU:n tasolla. Komitea panee merkille ehdotuksen lähentymistä ja kilpailukykyä edistävästä talousarviovälineestä (budgetary instrument for convergence and competitiveness, BICC), joka on pilottihanke finanssipolitiikan vahvistamiseksi euroalueen tasolla, sekä sen tiiviin yhteyden uudistusten tukiohjelmaan. ETSK odottaa, että talousarviovälineestä ja uudistusten tukiohjelmasta saadaan merkittävää tukea uudistuksille ja investoinneille niin euroalueella kuin sen ulkopuolisissakin maissa. Komitea pitää kuitenkin mahdollisena, ettei Euroopan komission ehdotus vuosia 2021–2027 koskevaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi ole kaiken kaikkiaan riittävä ensisijaisten ohjelmien onnistuneen täytäntöönpanon turvaamiseksi, ja toistaa kehotuksensa lisätä tähän tarkoitukseen osoitettavia määrärahoja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Samaan aikaan ETSK kehottaa jatkamaan tehokkaita rakenneuudistuksia ja niihin liittyviä huolellisesti kohdennettuja investointistrategioita. Komitea kannattaa ja arvostaa sitä, että talouden ja politiikan nykyisten painotusten yhteydessä vaalitaan positiivista kierrettä, joka perustuu kolmeen osatekijään: tasapainoon ja ehdollisuuteen investointien tukemisen, rakenneuudistusten toteuttamisen sekä vastuullisen ja varovaisen finanssipolitiikan noudattamisen välillä. Koska julkisten varojen määrä on rajallinen, ETSK korostaa, että yksityisen sektorin investoinneilla on korvaamaton merkitys. Pitkällä aikavälillä niiden kasvu on suoraan riippuvaista talouspolitiikan uskottavuudesta ja julkisen talouden epätasapainon vähentämisestä. Pankkiunioni ja pääomamarkkinaunioni voivat osaltaan nopeuttaa investointien kasvua tehostamalla ja sujuvoittamalla pääomien liikkumista. Komitea on kuitenkin huolissaan niiden puuttuvien osien täytäntöönpanon viivästymisestä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK panee huolestuneena merkille EU:ssa ja euroalueella esiintyvien makrotalouden epätasapainotilojen laajan kirjon. Komitea kehottaa sekä Euroopan komissiota että jäsenvaltioita pyrkimään yhdessä siihen, että jäsenvaltioiden näkemykset ulkoisen epätasapainon ongelmien korjaamisesta lähentyisivät, etenkin kun otetaan huomioon, että tulevaisuudessa ulkoiset riskit kasvavat entisestään. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannattaa vastuullisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden lisäksi varauksetta myös sitä periaatetta, että investointien ja uudistusten tulee kulkea käsi kädessä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että Euroopan talouden painopisteissä olisi keskityttävä nyt enemmän kotimaisen kysynnän piristämiseen ja että unionin tasolla vahvasti positiivisen tavara- ja palvelukaupan ulkoisen tasapainon pitäisi jakautua tasaisemmin jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK tukee voimakkaasti lisätoimien toteuttamista yhtenäisten sisämarkkinoiden toimivuuden ja homogeenisuuden parantamiseksi erityisesti niillä osa-alueilla, joilla integraatio ei ole vielä merkittävää ja joilla on nähtävissä hajautumiskehitystä. Se panee lisäksi huolestuneena merkille työntekijäpulan sekä osaamisen tarjonnan ja kysynnän kohtaanto-ongelman. |
| --- | --- |

1.10

2.   Tausta

2.1   Tämänhetkinen talouskehitys euroalueella ja Euroopan unionissa: Euroopan komission kevään ja kesän ennusteet

| 2.1.1 | EU:n ja euroalueen talous kasvaa seitsemättä vuotta peräkkäin, mutta ennusteiden mukaan ilmassa on merkkejä talouden suorituskyvyn heikkenemisestä tulevaisuudessa. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että kasvu olisi tasaista koko EU:ssa ja euroalueella. Euroopan komission kevään ja kesän talousennusteiden mukaan EU:n ja euroalueen talouden pitäisi pysyä tänä ja ensi vuonna kasvu-uralla, mutta vauhti todennäköisesti hidastuu. Kesäennusteessa uumoillaan, että vauhdin hiipumisen riski on kasvussa. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Hidastumiseen vaikuttavat merkittävästi ulkoinen ympäristö sekä se, että EU ei ole pystynyt pitämään yllä ennätyksellisiä vientimääriä. Tärkeimpiä riskitekijöitä ovat brexitin vaikutus – erityisesti siinä tapauksessa, että se pannaan täytäntöön ilman sopimusta – ja kauppasotien yltyminen maailmantaloudessa. Ne tuntuvat nyt voimakkaammin kuin esimerkiksi vuosi sitten. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Tärkeimpiä kotoperäisiä tekijöitä ovat vaikeudet sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävän tilanteen saavuttamisessa, riittämätön lähentymiskehitys EU:n sisällä sekä tulojen ja vaurauden epätasainen jakautuminen. Autoteollisuuden ja energian kaltaisten merkittävien alojen muutoksia voidaan niin ikään pitää huomattavina. Luotonannon kasvun ennakoidaan hidastuvan vuositasolla 3,7 prosentista 3,0 prosenttiin vuonna 2019, mikä on omiaan herättämään huolta (2). |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | ETSK varoittaa lausunnossaan euroalueen talouspolitiikasta (2019) (3) uuden talouskriisin riskeistä ja kehottaa EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisia soveltamaan koordinoitua lähestymistapaa määrittäessään kyseisiä riskejä ja pyrkiessään vahvistamaan Euroopan talouden sietokykyä, varsinkin kun otetaan huomioon, että kaksi merkittävää eurooppalaista kansantaloutta saattaa ajautua taantumaan tämän vuoden jälkipuoliskolla. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Sekä investointien kasvutahti että niiden määrä ovat lähentyneet kriisiä edeltäneitä tasoja tai jopa saavuttaneet ne, mutta investointeja tarvitaan EU:ssa ja euroalueella vielä nykyistäkin enemmän. Voidaan siis sanoa, että unionissa ja euroalueella vallitsee krooninen investointivaje. Huolta aiheuttaa myös se, että investointien kasvu odotetaan hidastuvan lähiaikoina jyrkästi. Vuonna 2018 EU:n investoinnit kasvoivat vuositasolla 3,7 prosenttia, mutta tänä ja ensi vuonna kasvun arvioidaan jäävän EU:ssa ja euroalueella 2,3 prosenttiin. Vuonna 2018 investointien määrä oli 20,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja näin ollen suurimmillaan sitten vuoden 2008 (jolloin määrä oli 22,8 prosenttia) (4). EU:n olisi myös tältä osin kohdennettava tulevaisuutta silmällä pitäen paljon enemmän varoja etenkin strategisesti tärkeille toimintalohkoille ja aloille, jotka voivat tarjota sille pitkällä aikavälillä maailmanlaajuista kilpailuetua. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Työllisyys on kohentunut huomattavasti, jopa siinä määrin, että monissa maissa ongelmana on työvoimapula, mikä nakertaa niiden kasvupotentiaalia. Samaan aikaan tämä tilanne kannustaa jouduttamaan taloudellisen toiminnan automatisointiin ja virtualisointiin perustuvia innovatiivisia prosesseja ja menettelyjä, joihin ei tarvita fyysisen, ruumiillisen ja yksinkertaisen työn tekijöitä (taloudellinen irtikytkentä), sekä tehostamaan työvoiman valmistautumista uusiin haasteisiin ja etsimään ratkaisuja rakennetyöttömyyden ongelmaan. Lisäksi jäsenvaltioiden työmarkkinoiden välillä on merkittäviä eroja: työttömyysaste on osassa maita edelleen yli 10 prosenttia, ja nuorten työttömyysaste on monin paikoin hälyttävän korkea. Eräissä jäsenvaltioissa huolena voi olla niin ikään reaalipalkkojen heikko tai negatiivinen kasvu tai se ongelma, että osa työssäkäyvistä on köyhiä. |
| --- | --- |

2.1.6

2.2   Finanssipolitiikka

| 2.2.1 | Budjettikurin paraneminen erittäin matalien korkojen vallitessa on luonut eräissä jäsenvaltioissa suotuisat rahoitusedellytykset ja mahdollisuuksia toteuttaa finanssipoliittisia elvytystoimia, mikä vaikuttaa myönteisesti kotimaiseen kysyntään. ETSK toteaa lisäksi, että vastuulliseen finanssipolitiikkaan kuuluu myös talousarvion tulopuoli ja siten veropetosten tehokas torjunta, joka voi tuottaa lisävaroja julkisten investointien rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Myös euroalueen finanssipoliittista asemaa on mahdollista parantaa, ja ehdotus euroalueen lähentymistä ja kilpailukykyä edistävästä talousarviovälineestä (BICC) (5) on tässä tärkeä askel. Siitä jäsenvaltioiden uudistuksiin ja investointeihin saatavan taloudellisen tuen avulla tulee pyrkiä parantamaan talous- ja rahaliiton sietokykyä. ETSK toistaa vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevassa lausunnossa (6) esittämänsä näkemyksen, että vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen ehdotetut talousarviomäärärahat eivät ole riittävät. Tämä koskee myös määrärahoja, jotka on osoitettu rakenneuudistuksiin tai lähentymisen ja kilpailukyvyn edistämiseen euroalueella. Komitea edellytti lausunnossaan Euroopan parlamentin ja alueiden komitean tavoin, että seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen määrärahat olisivat suuruudeltaan 1,3 prosenttia suhteessa bruttokansantuloon. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Talousarviovälineeseen liittyen on keskeisen tärkeää laatia strategiakehys, jossa määritellään, millaisia uudistuksia ja investointeja sen avulla on tarkoitus tukea. Euroopan komission ehdotuksen (7) mukaan EU:n neuvosto vahvistaa (euroryhmässä käytyjen keskustelujen jälkeen) koko euroalueen uudistus- ja investointiprioriteetteja koskevan strategian. Tämän jälkeen EU:n neuvosto antaa suosituksen, johon sisältyy euroalueen eri jäsenvaltioille suunnattuja ohjeita talousarviovälineestä avustuksin tuettavien uudistusten ja investointien painopisteistä. |
| --- | --- |

2.2.3

2.3   Talous- ja rahapolitiikka

| 2.3.1 | Tehokkaat rakenneuudistukset yhdistettyinä huolellisesti kohdennettuihin investointistrategioihin ja vastuulliseen finanssipolitiikkaan ovat keskeisiä EU:n, euroalueen ja yksittäisten jäsenvaltioiden tulevassa talouspolitiikassa, kun asioita tarkastellaan vähintään keskipitkällä aikavälillä. Näiden kaikkien yhteydessä tulee noudattaa kestävän kehityksen periaatteita. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Euroryhmän huippukokousta varten julkaistiin euroalueen tilaa ja näkymiä käsittelevä katsaus (8). Euroaluetta koskevia kysymyksiä on käsitelty myös euron kansainvälisen aseman vahvistamiseen liittyvien pyrkimysten yhteydessä (9). Euroalueen jäsenmäärä näyttää voivan laajentua, sillä Bulgaria toteutti viime vuonna toimia hoitaakseen tarvittavat viralliset menettelyt, joita Euroopan yhteisen rahan käyttöön siirtyminen edellyttää, ja Kroatia on tehnyt samoin tänä vuonna. ETSK kannustaa niin ikään muita euroalueen ulkopuolisia jäsenvaltioita laatimaan ja panemaan täytäntöön suunnitelmia, joiden tavoitteena on kestäväpohjainen eteneminen kohti euroalueeseen liittymistä lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Euroalueen vahvistamiseen liittyvistä viimeaikaisista toimista puhuttaessa ei saa unohtaa esimerkiksi sitä, että yhteiselle kriisinratkaisurahastolle on luotu sitä tukeva yhteinen varautumisjärjestely, jonka periaatteista sovittiin jo vuonna 2012. Tämä on lujittanut Euroopan vakausmekanismin (EVM) asemaa. On määritelty toimenpiteitä, joiden myötä edetään kohti eurooppalaista talletussuojajärjestelmää, mikä on erittäin tärkeää pankkiunionin viimeistelyn kannalta. Lisäksi on hahmoteltu euroalueen lähentymistä ja kilpailukykyä edistävää talousarviovälinettä, jonka on tarkoitus olla tulevaisuudessa osa EU:n talousarviota. Euron kansainvälisen aseman vahvistamisessa on edistytty jonkin verran, mutta vielä paljon enemmän voidaan saavuttaa yhdistämällä jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten ponnistelut. |
| --- | --- |

2.3.3

2.4   Rakennepolitiikka ja –uudistukset

| 2.4.1 | Tämänvuotisissa maakohtaisissa suosituksissa esitetään selvästi toimia, joilla edistetään positiivisen kierteen aikaansaamista kolmen osatekijän eli investointien tukemisen, rakenneuudistusten toteuttamisen ja vastuullisen finanssipolitiikan noudattamisen myötävaikutuksella niin, että kunkin jäsenvaltion erityistarpeet otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | EU:n talouksien rakenteellisten puutteiden ja ongelmien ratkaiseminen, sietokyvyn parantaminen ja pitkän aikavälin kasvupotentiaalin toteutuminen maailmanlaajuisten taloudellisten riskien kasvaessa edellyttävät ensisijaisten uudistusten määrittelemistä (jäsenvaltioiden ja koko EU:n tasolla) sekä niiden täytäntöönpanon nopeuttamista ja tehostamista. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Huomiota on kohdistettu myös siihen, että unionissa ja euroalueella päästäisiin jälleen symmetrisemmin tasapainoon. Makrotalouden epätasapainon korjaamistarpeet vaihtelevat hyvin paljon. Joissakin maissa makrotalouden epätasapaino ilmenee ulkoisen tasapainon – lähinnä vaihtotaseen – ongelmien lisäksi muullakin tavoin, esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin velkaisuutena, kiinteistöjen hintojen dynaamisena kasvuna, yksikkötyökustannusten nousuna tai erilaisina ulkoisina epätasapainotiloina. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Rakenneuudistuksissa on kyse myös yhtenäisten sisämarkkinoiden toimintaympäristön ja laadun parantamisesta sekä siitä, että lisätään sisämarkkinapolitiikan ja kansallisten rakenneuudistusten keskinäistä täydentävyyttä. Tässä olisi päästävä mahdollisimman suureen johdonmukaisuuteen. |
| --- | --- |

2.4.4

2.5   Euroalueen hallinnointi ja ohjaus (governance)

| 2.5.1 | Maakohtaisissa suosituksissa annetaan ohjeita ja suuntaviivoja myös talous- ja rahaliiton suorituskyvyn ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamiseksi sekä euroalueen talouksien sietokyvyn parantamiseksi euroalueen talouspolitiikasta vuonna 2019 annetun suosituksen mukaisesti ja sosiaalisen lähentymisen edistämiseksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti. Vaikuttaa joka tapauksessa siltä, että Euroopan unioni on jälleen tulossa vaiheeseen, jossa talouspoliittiset toimenpiteet ovat tiiviisti sidoksissa euroalueen toimintaympäristöön ja tämän alueen ulkopuolisilla jäsenvaltioilla saattaa olla suurempi vaara ajautua ulkokehälle, etenkin kun näyttää siltä, että euroalueelle ajetaan yhä selvemmin vahvempaa asemaa EU:n tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. ETSK korostaa talous- ja rahaliiton kaikkien pilareiden tasapainon merkitystä, kuten lausunnossa ”Uusi visio talous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi” (10) selostetaan tarkemmin. |
| --- | --- |

2.5.1

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK katsoo, että Euroopan talous on EU:n toimielinten keskeisten tehtävien hoitajien nyt vaihtuessa paremmassa kunnossa kuin vuonna 2014, jolloin unionin johtopaikat täytettiin edellisen kerran. Komitea on samanaikaisesti kuitenkin erittäin tietoinen riskeistä (ks. kohdat 2.1.1–2.1.3), jotka voivat kääntää kehityksen suunnan, ja näkee tulevaan talouskehitykseen liittyvät strategiset haasteet, jotka vaativat vastausta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kun otetaan huomioon – euroalueella tähän mennessä aina varsin heiveröisen – kasvun tämänhetkinen hidastuminen (josta osoituksena ovat esimerkiksi talousluottamusta kuvastavat tunnusluvut syyskuulta) ja kriisin riskitekijöiden voimistuminen, olisi sekä EU:n toimielinten että jäsenvaltioiden nyt ryhdyttävä toimiin EU:n talouspolitiikan tärkeimmän tavoitteen saavuttamiseksi eli kehitettävä tehokkaita ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan estää ajautuminen takaisin yleiseen taantumaan ja suunnata euroalueen ja EU:n taloutta uudelleen kestävän kasvun uralle. Finanssi- ja rahapolitiikan yhteensovittaminen on tässä olennaisen tärkeää. Elvyttävää rahapolitiikkaa ei voida Euroopan keskuspankin mukaan jatkossa enää voimistaa, koska se vaikuttaisi kielteisesti talouskasvuun. Kasvua edistävälle finanssipolitiikalle on kuitenkin luotu mahdollisuuksia, ja niiden jäsenvaltioiden, joilla on merkittävä vaihtotaseen ylijäämä, olisi laajennettava tällaisia julkistaloudellisia toimia, sillä tämä voi tuottaa kestävien investointien kautta lisähyötyä niiden taloudelle ja yhteiskunnalle. Talouspolitiikassa olisi ETSK:n mukaan reagoitava vallitsevaan tilanteeseen kolmella keskeisellä keinolla: kasvua ja varsinkin investointeja edistävällä raha- ja finanssipolitiikalla sekä talouden sietokykyä parantavilla rakenneuudistuksilla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kannattaa näin ollen EU:n ja euroalueen talouksien sietokyvyn parantamista sellaisten maailmanlaajuisten kielteisten tekijöiden varalta, jotka uhkaavat kaupan ja investointien sujuvuuden edellytyksiä maailmassa, lisäävät epävarmuutta ja kiristävät tilannetta kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla. Komitea suosittaa, että Euroopan talouden painopisteissä keskityttäisiin keskipitkällä aikavälillä enemmän kotimaisen kysynnän piristämiseen. Samaan aikaan tavara- ja palvelukaupan hyvin suotuisan ulkoisen tasapainon pitäisi jakautua tasaisemmin useammille jäsenvaltioille. Monet jäsenvaltiot joutuvat toteuttamaan perusteellisia rakenneuudistuksia, koska niiden nykyinen suorituskyky on useiden kilpailukykyindikaattorien valossa tässä suhteessa vaarassa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on vakuuttunut siitä, että tarve parantaa Euroopan talouden sietokykyä ja kasvupotentiaalia osoittautuu kiireelliseksi ja ajankohtaiseksi. Taloudellisen suorituskyvyn heikkeneminen lähitulevaisuudessa voi kärjistää vallitsevia rakenteellisia ongelmia ja puutteita sosiaalisine seurauksineen. Vastuullisen finanssipolitiikan näkökulmasta on erittäin tärkeää löytää hienovarainen ja herkkä tasapaino velkaantuneiden maiden ja ylijäämäisen tai tasapainoisen julkistalouden maiden välillä, kun ensiksi mainitut pyrkivät keventämään velkataakkaansa ja rakentamaan finanssipoliittisia puskureita ja jälkimmäiset pystyvät käyttämään julkisen talouden liikkumavaraa etenkin julkisiin investointeihin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti euroalueen lähentymistä ja kilpailukykyä edistävää talousarviovälinettä (BICC) koskevaan ehdotukseen mutta kehottaa rajaamaan välineen käyttötarkoitukset konkreettisesti varhaisessa vaiheessa ja nivomaan sen ja toisen vastikään ehdotetun välineen eli uudistusten tukiohjelman toiminnallisesti yhteen. Erityisen tärkeää on, että uudistusten tukiohjelmasta pystytään tukemaan merkittävästi uudistuksia ja investointeja euroalueen ulkopuolisissa maissa tämän vaarantamatta talousarviovälineen erityisiä euroaluetta koskevia tavoitteita. ETSK kehottaa myös Euroopan komissiota laatimaan talousarviovälinettä varten selkeitä indikaattoreita, joiden avulla arvioidaan sen vaikuttavuutta ja tuloksia. Komitea peräänkuuluttaa tässä yhteydessä Euroopan parlamentin, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan vahvempaa osallistumista lausunnon ”Uusi visio talous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi” (11) päätelmien hengessä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK pitää erittäin myönteisenä, että talousarviovälineen on myös tarkoitus nivoutua kiinteästi eurooppalaiseen ohjausjaksoon, sillä tukea annetaan ensisijaisesti sen yhteydessä esitettyjen suositusten toteuttamiseen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK kannattaa talousarviovälineen päätavoitetta, joka on lisätä lähentymistä ja parantaa kilpailukykyä tehostamalla uudistusten ja investointisuunnitelmien koordinointia euroalueella. Jotta tähän päästäisiin, komitea kehottaa Euroopan komissiota laatimaan avoimella menetelmällä alustavan suunnitelman rahoitusvarojen jakamisesta eri maiden kesken. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK pitää ilahduttavana, että tämän vuoden maakohtaiset suositukset on mukautettu sangen hyvin tarpeisiin, jotka liittyvät kohdennettuihin investointistrategioihin. Maakohtaisten suositusten ja eurooppalaisen ohjausjakson tulee lisäksi yleisesti ottaen toimia ensi vuodesta lähtien EU:n strategisina talouden suuntaviivoina, sillä Eurooppa 2020 -strategian voimassaolo päättyy eikä sen seuraajaa ole vielä näköpiirissä. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä olisi tähän liittyen otettava huomioon myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen strategian tavoitteet. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK panee arvostaen merkille 21. kesäkuuta pidetyn euroryhmän arviointihuippukokouksen päätelmät (12), joissa puidaan objektiivisesti euroalueen kehitystä vuonna 2015 julkaistun viiden puheenjohtajan kertomuksen jälkeen ja määritetään ennen kaikkea uusia tavoitteita, jotka koskevat erityisesti euroalueen painoarvon merkittävää vahvistamista EU:n tulevassa uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK:n vakaa näkemys on, että euroalue on syksyllä 2019 aivan erilainen kuin kymmenen vuotta sitten, jolloin se ajautui valmistautumattomana ennennäkemättömän syvään kriisiin eikä pystynyt vastaamaan siihen silloisen rakenteensa puitteissa. Euroalue on kuitenkin myös vahvistunut viimeksi kuluneiden neljän viiden vuoden aikana. Se on ottanut kriisistä opikseen ja aikoo tehdä niin myös jatkossa. Tähän liittyen olisi kyettävä paitsi tekemään suunnitelmia muutaman lähivuoden ajaksi myös osoittamaan käytännössä riittävät resurssit Euroopan talouden sietokyvyn parantamiseksi (mikä ei aina ole toteutunut). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK katsoo, että nyt ollaan saattamassa päätökseen ajanjakso, jonka aikana euroalueen koneistoon on luotu tarvittavat rakenneosat, joita kriisin aikana olisi tarvittu todella kipeästi. Samaan aikaan EU myös etenee kunnianhimoisesti pyrkimyksissään vahvistaa merkittävästi euroalueen julkisen talouden rahoitusasemaa (jota sekä Euroopan rahapoliittisen yhdentymisen kannattajat että sen vastustajat lähes yhteistuumin pitävät vielä aivan liian heikkona). Ehdotetusta uudistusten tukiohjelmasta voisi tulla yhdessä Euroopan investointien vakautusjärjestelyn kanssa pilottihanke, joka auttaa euroaluetta vaikuttamaan merkittävästi ja käänteentekevästi siihen, millaiseksi unionin tuleva talousarvio muotoutuu. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että talousarvion tietyt luvut (vaikkakin selvä vähemmistö niistä) olisivat vain euroalueen jäsenten käytettävissä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK toteaa, että EU:n jäsenvaltioilla on keskenään täysin erilaiset maksutasetilanteet. Tähän liittyy myös eriäviä tulkintoja talouspolitiikan välineistä ja tavoitteista. Pitää paikkansa, että useat maat, joilla on aiemmin ollut krooninen vaihtotaseen alijäämä, ovat supistaneet alijäämää merkittävästi. Samaan aikaan eräillä jäsenvaltioilla on edelleen suuri vaihtotaseen ylijäämä. Näiden maaryhmien välistä eroa on tärkeää kuroa umpeen, sillä muutoin on suuri vaara, että Euroopan talous jakautuu pitkäksi aikaa kahtia. Lähentymiseen pyrittäessä alijäämäisten maiden olisi lisättävä kilpailukykyään ja tuottavuuttaan tukevia toimenpiteitä (eurooppalaisen ohjausjakson indikaattoreiden mukaisesti) ja ylijäämäisten maiden olisi keskityttävä enemmän kokonaiskysyntää lisääviin tekijöihin ja esimerkiksi kasvatettava investointeja, mikä on omiaan edistämään laadukkaiden työpaikkojen syntymistä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK kannattaa vuosien 2019–2020 maakohtaisten suositusten yleistä tavoitetta kannustaa jäsenvaltioita nykyaikaistamaan talouttaan. Näin ne voivat lisätä kasvupotentiaaliaan ja parantaa sietokykyään. Ei pidä unohtaa eräiden maiden sisäisiä sosioekonomisia eroja, jotka ovat joskus hyvin suuria. Tällaisten maiden talouskehitys on hyvin epätasaista, mikä muodostaa merkittävän esteen niiden tulevalle talouskasvulle. Ratkaisevan tärkeää on myös ottaa aktiiviseen käyttöön välineitä, joilla pyritään vähentämään sosiaalista eriarvoisuutta ja vahvistamaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK katsoo, että investointien ja uudistusten on kuljettava käsi kädessä. Tämä on erityisen tärkeää EU:n monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 lopullisen hyväksymisen ollessa käsillä. Jäsenvaltioiden olisi niin ikään kunnioitettava kaikilta osin vastuullisuus- ja toissijaisuusperiaatteita. Vaikka EU:n talousarvio ei ole ihmelääke, jonka avulla voitaisiin vastata kaikkiin havaittuihin investointitarpeisiin, sen varojen tarkoituksenmukainen kohdentaminen voi auttaa merkittävällä tavalla korjaamaan havaittuja konkreettisia investointivajeita, joita on käsitelty yksityiskohtaisesti tämän vuoden maakohtaisissa suosituksissa. Tässä yhteydessä tarjoutuu lisäksi mahdollisuus nivoa EU:n tuleva talousarvio ja eurooppalainen ohjausjakso paljon tiiviimmin yhteen ja kohdentaa rajalliset varat siten todellisten tarpeiden mukaisesti ottaen samalla huomioon suorituskykyä ja määrällisiä tuloksia koskevat kriteerit. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Koska julkisten varojen määrä on rajallinen, ETSK korostaa, että yksityisen sektorin investoinneilla on korvaamaton merkitys. Pitkällä aikavälillä niiden kasvu on suoraan verrannollista talouspolitiikan uskottavuuteen ja julkisen talouden epätasapainon vähentämiseen. |
| --- | --- |

3.15

4.   Erityistä

| 4.1 | Talouteen, kauppaan ja investointeihin liittyvän maailmanlaajuisen epävarmuuden vuoksi unionin on yhä välttämättömämpää varmistaa omavaraisuutensa tehostamalla yhtenäisten sisämarkkinoiden toimintaa. ETSK on vakuuttunut, että niiden toimivuus ja homogeenisuus voivat auttaa korjaamaan osan havaituista epätasapainotiloista. Palvelumarkkinoiden yhdentyminen on suhteellisen vähäistä. Innovatiivisen teknologian alalla vaarana on, että ilman asianmukaisia lainsäädännön mukautuksia tällainen toiminta yleistyy vain tietyissä maissa ja että tämän vuoksi EU:n eri jäsenvaltioiden soveltamat ratkaisut eivät tulevaisuudessa enää ole keskenään yhteensopivia. Lisäksi pääomien vapaan liikkuvuuden pitäisi tehostua ja sujuvoitua pankkiunionin ja pääomamarkkinaunionin myötä. ETSK on kuitenkin hiukan huolissaan pankkiunionin ja pääomamarkkinaunionin puuttuvien osien täytäntöönpanon viivästymisestä. Suunniteltu rahoitusunioni on tärkeä foorumi vaihtoehtoisten rahoitusmuotojen ja -mahdollisuuksien edistämiseksi. Yhtenäisten sisämarkkinoiden integrointitarpeita ajatellen eniten mahdollisuuksia on edelleen työmarkkinoihin sekä verotukseen ja verotussääntöihin liittyvissä kysymyksissä (välittömät verot ovat toistaiseksi yksinomaan jäsenvaltioiden päätäntävallassa). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK panee merkille, että eurooppalaisessa ohjausjaksossa painotetaan tänä vuonna voimakkaasti investointitoimintaa, mikä auttaa jäsenvaltioita määrittelemään paremmin investointiprioriteettinsa aloille, jotka ovat makrotaloudellisesti tuottavimpia. Samalla on yksilöity sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla sääntelystä johtuvia ja rakenteellisia esteitä, jotka vaikuttavat ratkaisevasti siihen, ettei Euroopan talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaali ole toteutunut kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK pitää terveellä pohjalla olevan ja järkevän investointistrategian oleellisena edellytyksenä, että yrityksissä tunnetaan luottamusta, tulevaa pystytään ennakoimaan ja oikeusvarmuus on taattu. Lisäksi oikeusvaltioperiaate ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus on turvattava kaikilta osin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK pitää kohtuutonta byrokratiaa yhä erittäin suurena esteenä. Ratkaisu voi löytyä julkisten palvelujen digitalisaation mahdollistavien järjestelmien käyttöönotosta, sillä digitalisaatiota pidetään perustellusti tuottavuuden, kilpailukyvyn ja kasvun avaintekijänä. Se tulee toteuttaa yhteiskunnassa vallitsevan yhteisymmärryksen ja sen saavuttamiseksi käydyn työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tulosten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK pitää myös pulaa ammattitaitoisista työntekijöistä ja osaamisen kohtaanto-ongelmaa tekijöinä, jotka jarruttavat tällä hetkellä investointien määrän kasvua. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK korostaa sen merkitystä, että investoinnit kytkeytyisivät yhä enemmän intensiiviseen tutkimus- ja innovointitoimintaan. Investointien määrän lisäämisen ohella tulee pyrkiä myös parantamaan huomattavasti tehtyjen investointien laatua. Investointitarpeiden laajuus vaihtelee kuitenkin EU:n eri alueiden välillä. Tarvetta on paitsi niillä alueilla, jotka ovat kehityksessä jäljessä, myös alueilla, joilla on meneillään mittavia teknologisia muutoksia tai jotka ovat maailman huippua tietyllä alalla ja haluavat säilyttää asemansa. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys 2019” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 24) ja aiheesta ”Euroalueen talouspolitiikka (2019) (EUVL C 159, 10.5.2019, s. 49).

1

(2)  Euroopan komission talousennuste keväällä 2019 [englanniksi].

2

(3)  EUVL C 159, 10.5.2019, s. 49.

3

(4)  Lähde: Eurostat.

4

(5)  Term sheet on the Budgetary Instrument for Convergence and Competitiveness, euroryhmä, 14.6.2019.

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuoden 2020 jälkeinen monivuotinen rahoituskehys” (EUVL C 440, 6.12.2018, s. 106) sisältää aiheen kannalta merkityksellisiä päätelmiä talousarviovarojen käytön vaikuttavuudesta.

6

(7)  COM(2019) 354 final

7

(8)  COM(2019) 279 final

8

(9)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Euron kansainvälisen aseman vahvistaminen” (EUVL C 282, 20.8.2019, s. 27)

9

(10)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 32

10

(11)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 32.

11

(12)  COM(2019) 279 final

12

---

| 11.2.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/113 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/113

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys 2019”

(lisälausunto)

(COM(2018) 770 final)

(2020/C 47/18)

Esittelijä: Anne DEMELENNE

| ETSK:n työvaliokunnan päätös | 14.5.2019 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta ja työjärjestyksen 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohta
  lisälausunto |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 17.10.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 30.10.2019 |
| Täysistunnon nro | 547 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 140/3/6 |

ETSK:n työvaliokunnan päätös

14.5.2019

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta ja työjärjestyksen 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohta

lisälausunto

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

17.10.2019

Hyväksyminen täysistunnossa

30.10.2019

Täysistunnon nro

547

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

140/3/6

Johdanto

Käsillä oleva lausunto kuuluu kahden lisälausunnon sarjaan; ne käsittelevät yhtäältä vuotuista kasvuselvitystä (COM(2018) 770 final) ja toisaalta suositusta euroalueen talouspolitiikasta (COM(2018) 759 final). Tavoitteena on ajantasaistaa ja kehittää ETSK:n aiempia ehdotuksia (1) ottaen huomioon EU:n ja euroalueen viimeaikaiset tapahtumat ja talousennusteet sekä meneillään olevan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä julkaistut eri raportit ja suositukset. Lausuntopaketti on EU:n kansalaisyhteiskunnan kokonaispanos talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson seuraavaa kierrosta varten. Se käynnistetään marraskuussa 2019. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja neuvostoa ottamaan tämän panoksen huomioon eurooppalaisen ohjausjakson tulevan ”syyspaketin” ja sen pohjalta etenevän toimielinten välisen päätöksentekoprosessin yhteydessä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Käsillä oleva ETSK:n lausunto täydentää komitean lausuntoa vuotuisesta kasvuselvityksestä 2019. Siinä otetaan huomioon maakohtaiset suositukset (2), eurooppalaista ohjausjaksoa koskeva Euroopan komission tiedonanto ja asiaa koskevat neuvoston suositukset. Lausunnossa käsitellään yksityiskohtaisemmin tiettyjä taloudellisia ja sosiaalisia kysymyksiä, jotka liittyvät talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon 2019. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Investointivajetta Euroopan unionissa ei ole vielä kurottu umpeen. Julkisten ja yksityisten investointien tarve sekä tarve käyttää varoja yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen (varhaiskasvatuksesta alkaen) ovat edelleen olemassa, sillä eurooppalaisyritysten kilpailukykyä pitää parantaa. Maakohtaisissa suosituksissa keskitytään kuluvana vuonna investointeihin, mikä on myönteistä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä tuottaviin investointeihin sekä investointeihin, jotka kohdistuvat sosiaaliseen infrastruktuuriin, jotta annetaan ensi sija kestävälle kasvulle, sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon mahdollistaviin toimiin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jäsenvaltioiden on tehostettava rakenneuudistuspyrkimyksiään. Erityisesti ylijäämäisen vaihtotaseen maita ajatellen on Euroopan unionin ja euroalueen taloudellisen ja poliittisen vakauden nimissä puututtava siihen, että jäsenvaltiot noudattavat makrotalouden epätasapainoa koskevaa menettelyä huonosti. ETSK pitää valitettavana, että yhtäältä suurisuuntaiset investointien, sosiaalikysymysten ja ilmastonmuutoksen kaltaisia tärkeitä aloja koskevat yleissuositukset ja toisaalta budjettisäännöistä johtuvat konkreettiset strategiset määrälliset tavoitteet eivät ole tasapainossa keskenään. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Tämänhetkinen tilanne, jossa korkotaso on hyvin alhainen, on antanut mahdollisuuden vapauttaa varoja kansallisissa talousarvioissa valtion joukkolainojen korkomenojen alenemisen vuoksi. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä näitä varoja lisätäkseen aineellisia, digitaalisia ja ympäristöön liittyviä investointejaan sekä koulutukseen ja osaamisen ja pätevyyksien kehittämiseen tarkoitettua varainkäyttöä, jota olisi pidettävä henkilövoimavaroihin tehtävinä investointeina eikä kustannuksina. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Sosiaalisten maakohtaisten suositusten alalla kaavailtu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun roolin kasvattaminen on myönteistä. Komitea kannustaa komissiota jatkamaan ja kehittämään tätä toimintatapaa tulevissa eurooppalaisen ohjausjakson sykleissä. Jos talouden vauhti hidastuu tulevina vuosina, on tärkeää, että positiivisilla sosiaalipoliittisilla tavoitteilla on keskeinen asema talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa ja että ne ovat samalla viivalla muiden makrotaloudellisten ja budjettipoliittisten tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ilmastonmuutoksesta on tullut keskeinen kysymys viimeksi kuluneena vuonna, ja se on syytä ottaa paremmin huomioon EU-ohjausjaksossa. Ensi vuoden toimintajaksoa koskeviin suosituksiin olisi sisällytettävä enemmän maakohtaisia suosituksia ilmastonmuutoksen eksistentiaalisen uhan torjumiseksi, ja vähintään yksi sellainen kullekin jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Verotuksessa pitää suosia tuottavia investointeja ja reaalitaloudessa tapahtuvaa varainkäyttöä. Verotulojen hankinnassa olisi painotusta siirrettävä muihin kuin työhön ja kestävyysperiaatteiden mukaiseen kulutukseen liittyviin lähteisiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.7.1 | Euroopan talouden tiettyjen osien finansialisaatio on aiheuttanut yrityksille – ja niiden työntekijöille – kohtuuttoman rasitteen. Yritykset ja työntekijät luovat työpaikkoja, tuottavat lisäarvoa ja lisäävät todellisen pääoman määrää. ETSK kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta hyödyntää talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa keinona edistää yleistä sidosryhmäarvoa pelkän omistaja-arvon sijaan. |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.7.2 | Kuluvan vuoden maakohtaisten suositusten yhteydessä useat jäsenvaltiot ovat saaneet suosituksia työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisesta. Työmarkkinaosapuolten osallistumisen edistämiseksi olisi otettava käyttöön kansallisille hallituksille asetettavat vähimmäisvaatimukset kansallisten työmarkkinaosapuolien kuulemisesta talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson eri vaiheissa. |
| --- | --- |

1.7.2

| 1.7.3 | Komission ajaman julkisia hyödykkeitä koskevan politiikan ohjenuorana olisi oltava periaate, että julkisten hyödykkeiden yksityistämisen ulkopuolelle olisi jätettävä ne resurssit, jotka ovat strategisesti tärkeitä ja jotka julkinen sektori hoitaa paremmin, eikä niistä saa luopua siten, että valtiolle koituu nettomääräistä tappiota myynnistä taloudellisesti epäedullisina aikoina. |
| --- | --- |

1.7.3

2.   Taustaa: Euroopan komission painopisteet vuoden 2019 EU-ohjausjaksossa ja maakohtaisissa suosituksissa

| 2.1 | Euroopan komission mukaan jäsenvaltiot ovat edistyneet ainakin jossain määrin 40 %:ssa niille osoitetuista maakohtaisista suosituksista. Monivuotisessa tarkastelussa yli kahdessa kolmesta maakohtaisesta suosituksesta on edistytty ”jonkin verran” (3). Niiden toteuttaminen on ollut vahvaa rahoituspalvelujen alalla, mutta edistystä on havaittu myös pysyvien työpaikkojen luomisen helpottamisessa ja työmarkkinoiden segmentoitumisen torjunnassa. Toteuttaminen on kuitenkin edelleen vajavaista ja liian hidasta keskeisillä aloilla, jotka ovat välttämättömiä makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset perustuvat vuoden 2019 maaraporttien havaintoihin, ja niissä painotetaan enemmän investointeja. Joukossa on vähintään yksi investointeihin liittyvä suositus kullekin jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Makrotalouden näkymien osalta epävarmuus ei ole vähentynyt. Odotettavissa oleva Yhdistyneen kuningaskunnan irtautuminen Euroopan unionista ja Yhdysvaltojen aiheuttamat maailmanlaajuiset ”kauppasodat” ovat edelleen vahvasti kuvassa mukana talouden kasvuun ja työllisyyteen lähitulevaisuudessa kohdistuvina negatiivisina riskeinä. Vaikka kokonaistyöttömyysaste on alhainen kahden viimeksi kuluneen vuosikymmenen lukuihin verrattuna, useat maat eivät ole saavuttaneet työllisyyden tasoa, joka vallitsi ennen kriisiä. BKT:n odotetaan kasvavan kuluvana vuonna vain 1,4 % koko EU:ssa ja 1,2 % euroalueella (5). Kuten Euroopan keskuspankin neuvosto on todennut (6), inflaatio euroalueella on edelleen liian alhainen asetettuun tavoitteeseen nähden (keskipitkällä aikavälillä alle 2 % mutta sitä lähellä) ja finanssipolitiikan panosta tarvitaan näin ollen vastedes euroalueen ja koko Euroopan unionin kasvun ylläpitämisessä. |
| --- | --- |

2.3

3.   Yleisiä huomioita Euroopan komission suosituksista

3.1   Investoinnit

ETSK tervehtii tyytyväisenä ja kannattaa voimakkaasti sitä, että Euroopan komissio keskittyy tämänvuotisissa maaraporteissa ja maakohtaisissa suosituksissa erityisesti investointien lisäämiseen. Komitea on jo toistuvasti kehottanut jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota kiinnittämään enemmän huomiota julkisten ja yksityisten investointien lisäämiseen ja on tyytyväinen, että yksi sen suosituksista pannaan täytäntöön. Suosituksen mukaisesti investointien on oltava tuottavia ja kestävyysperiaatteita noudattavia, ja toisaalta spekulatiivisia rahoitus- ja kiinteistöinvestointeja tulee välttää.

| 3.1.1 | Maakohtaisina suosituksina ilmaistut investointitavoitteet eivät ole kovin konkreettisia, mikä on linjassa komission käytäntönään pitämän yleisten tavoitteiden asettamisen kanssa. Tämä jättää kuitenkin tilanteen yhä epätasapainoon, koska julkisen talouden tavoitteet ovat perussopimusten määräyksiin nähden hyvin konkreettisia. On edelleen epäselvää, miten investointitavoitteet pystytään saavuttamaan maissa, joihin sovelletaan tiukasti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. ETSK suosittaakin aiempien lausuntojensa tapaan, että investoinnille annetaan painokkaampi rooli ottamalla käyttöön kultainen sääntö EU:n finanssipoliittisessa kehyksessä (7). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa on painotettava aiempaa enemmän kestäväpohjaista kasvua, jota ohjaavat YK:n vahvistamat, vuoteen 2030 asetetut kestävän kehityksen tavoitteet. ETSK onkin tämän johdosta vaatinut vuotuista selvitystä kestävästä kasvusta (8). Infrastruktuuriin tehtävien investointien täytyy olla ympäristöystävällisiä ja sosiaalisia, ja niissä on keskityttävä uusiutuviin energialähteisiin, kuten uusi komissio kaavaileekin. Tämä olisi otettava entistäkin enemmän huomioon talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa. ETSK panee tyytyväisenä merkille, että maakohtaisissa suosituksissa painotetaan tänä vuonna investointeja, ja ehdottaa, että Euroopan komissio ja neuvosto arvioisivat, tulisiko maakohtaisiin suosituksiin sisällyttää ainakin yksi konkreettinen kunnianhimoinen tavoite jäsenvaltiota kohti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi merkittävästi, kunnes potentiaalisesti katastrofaaliseen ilmasto-ongelmaan on kyetty vastaamaan. Tässä yhteydessä ETSK pitää tervetulleena sitä, että EKP on investoinut yksityisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmissaan eli APP-ohjelmissa (asset purchase programme) vihreisiin joukkovelkakirjoihin, ja katsoo, että EKP:n olisi jatkettava ja laajennettava tätä sitoumusta alkaessaan jälleen tehdä uusia nettomääräisiä ostoja sekä ohjelman uudelleeninvestointivaiheessa. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Todellisten investointitarpeiden osalta ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan konkreettisen suunnitelman julkisen ja yksityisen sektorin investointien lisäämiseksi tärkeillä aloilla havaittujen puutteiden paikkaamiseksi, jotta Euroopan taloudellinen ja sosiaalinen tulevaisuus pystyttäisiin varmistamaan ja jotta kilpailukyky Kiinaan ja Yhdysvaltoihin verrattuna säilyisi, esimerkkinä julkiset ja yksityiset investoinnit tietotekniikkaan ja tekoälyyn (tutkimus, kehitys ja tietotekniikkainfrastruktuuri mukaan luettuina). Näihin investointeihin on lisäksi tarpeen sisällyttää varainkäyttö yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja osaamisen ja liikkuvuuden parantamiseen sekä menot, joilla edistetään energiatehokkuutta teollisuudessa ja liikenteessä, esimerkiksi rautatieverkon kehittämistä ja käyttöä. Näihin menoihin olisi voitava suunnata lisää tukea rakennerahastoista. Näin voitaisiin edistää kilpailukykyä ja puuttua ammattitaitoisen työvoiman vajeeseen, joka tunnustetaan kaikkialla EU:ssa yhdeksi investointien esteeksi (9). |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Komitea katsoo, että Eurooppa-neuvoston laajoihin päämääriin pyrittäessä on tilaa konkreettisemmille tavoitteille ja strategisille painopisteille. Siinä missä Eurooppa 2020 -strategian indikaattorit olivat liian ylimalkaisia, on neuvoston hyväksymät yleiset prioriteetit puolestaan tehtävä kouraantuntuviksi ja ulotettava muille politiikan aloille. ETSK kehottaakin neuvostoa ja komissiota laatimaan vuoteen 2030 ulottuvan pitkän aikavälin strategian, joka olisi otettava huomioon vuoden 2020 maakohtaisissa suosituksissa (10). Pitkän aikavälin strategian tulisi käsittää visio hyvinvoinnin taloudesta Euroopan unionissa. Sen mukaisesti investoidaan enemmän tuottavaan toimintaan, parempaan yleissivistävään koulutukseen, pätevöitymiseen, osaamiseen ja ammatilliseen koulutukseen, sosiaaliseen suojeluun, terveyteen, energiansäästöön ja kohtuuhintaiseen asumiseen sekä naisten ja miesten tasa-arvon edistämiseen. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Vaihtotaseen epätasapaino

| 3.2.1 | Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio kohdistaa huomiota ylijäämäisen vaihtotaseen maihin, koska kyseessä on euroalueen ja Euroopan unionin suuri makrotaloudellinen ongelma. Entiset alijäämäisen vaihtotaseen maat ovat eliminoineet alijäämänsä, kun taas ylijäämäisen vaihtotaseen maat ovat jatkuvasti haluttomia toteuttamaan sellaisia merkittäviä politiikkatoimia kotimaisen kysynnän kasvattamiseksi kuin julkisten investointien lisääminen, palkkojen korottaminen, julkisten menojen enentäminen tai verojen alentaminen ylijäämiään vähentääkseen. Verojen alentaminen voidaan parhaiten toteuttaa siirtämällä painotusta työn verotuksesta ja arvonlisäverosta muihin verotulojen lähteisiin. Työn verokiilan mahdolliset kavennukset eivät kuitenkaan saisi koskea sosiaaliturvamaksuja, koska ne ovat terveydenhuollon, eläkkeiden, tapaturmavakuutuksen, työttömyysturvan ja muun sosiaalisen suojelun kannalta tärkeä rahoitustekijä. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Koska ylijäämäisen vaihtotaseen maat ovat sitkeän haluttomia kasvattamaan asianmukaisesti omaa kotimaista kysyntäänsä, alijäämäisen vaihtotaseen maat kärsivät kysynnän puutteesta. Makrotalouden epätasapainoa koskeva menettely (MIP) tekee ongelmasta havaittavan, mutta se on hampaaton, kun on kyse noudattamisen varmistamisesta. Sen vuoksi maakohtaisten suositusten täytäntöönpano on erityisen heikkoa makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn suositusten osalta (11). ETSK kehottaa Eurooppa-neuvostoa koordinoimaan sellaista makrotalouden strategiaa, jota noudattamalla kotimainen kysyntä kasvaisi ylijäämäisen vaihtotaseen maissa, mikä johtaisi euroalueen vaihtotaseen ylijäämän muodostavien maakohtaisten vaihtotaseen ylijäämien supistumiseen. Tämän strategian puitteissa on ylijäämäisen vaihtotaseen maiden uskottavasti sitouduttava vähentämään ylijäämiään pysyvällä ja kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kun euroalueen talousarviovälineelle on viimeaikaisissa neuvotteluissa haettu konkreettista muotoa, on käynyt ilmeiseksi, että Eurooppa-neuvosto ei ole onnistunut sopimaan mielekkäästä euroalueen talousarviosta, johon kuuluisi vakautusjärjestely. ETSK arvioi huolestuneena, että makrotalouden kehys on Euroopan tasolla riittämätön tulevien kriisien voittamiseksi, jos talouskasvun hidastumisen riskit toteutuvat. Komitea kehottaa Eurooppa-neuvostoa valmistelemaan jäsenvaltioiden tehokkaita finanssipoliittisia vastatoimia mahdolliselle taantumalle Euroopan keskuspankin rahapoliittisen reaktion rinnalle. |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Finanssipolitiikka, julkinen velka ja verot

| 3.3.1 | Euroalueen kriisin aikana valtion joukkovelkakirjalainojen riskien uudelleenarvioinnista on tullut uusi eroja aiheuttava tekijä. Valtioiden, joilla on alhaisempi kasvuvauhti ja korkeampi alkuperäinen velkataso, on maksettava julkisesta velastaan korkeampia korkoja, jotka perustuvat tietyissä tapauksissa aivan epäasianmukaisiin rahoitusmarkkina-arvioihin niiden julkisen talouden tilanteesta. Pyrkimällä palauttamaan finanssipoliittiset puskurit ennenaikaisesti, tai vähentämällä menoja ja lisäämällä veroja, kuten komissio on suorasukaisesti ehdottanut niille jäsenvaltioille, joiden velka on suurempi, saatetaan uudestaan lamata yksityisen sektorin myönteistä dynamiikkaa ja eräiden jäsenvaltioiden edelleen heikkoa kasvua. Kun vahvistetaan tarpeelliset julkisen talouden sopeuttamistoimet sellaisille maille, joilla on vähemmän julkisen talouden liikkumavaraa, mutta annetaan vain suosituksia maille, joilla on enemmän julkisen talouden liikkumavaraa, vaarana on, ettei euroalueen yleinen finanssipolitiikka ole kyllin ekspansiivista, jotta euroalueen mittavaa vaihtotaseen ylijäämää pystytään hillitsemään. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Kun otetaan huomioon alan johtavien asiantuntijoiden tekemä julkisen velan merkityksen uudelleenarviointi tilanteessa, jossa korkotaso on alhainen (12), ETSK kehottaa Eurooppa-neuvostoa pohtimaan, onko nykyinen finanssipolitiikan kehys haitannut tarvittavia julkisia investointeja ja varainkäyttöä tuottavuuden lisäämistarkoituksiin, kuten koulutukseen, osaamisen parantamiseen, elinikäiseen oppimiseen, terveydenhuoltoon ja sosiaaliturvaan (13). Kuten EKP syyskuun toimenpidepakettinsa yhteydessä ilmoitti, pankki pitää lähiajat korkotason erittäin matalalla. Tämä politiikka on jo johtanut siihen, että valtioiden korkomenot ovat vähentyneet viime vuosina. ETSK kehottaa jäsenvaltioita käyttämään tämän vuoksi vapautuneet varat investointien lisäämiseen. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Euroopan komission tuotantokuilumittareita, joita asianmukaisen finanssipolitiikan virityksen määrittämisessä on ollut tapana käyttää, pidetään asiantuntijoiden keskuudessa enenevästi liian myötäsyklisinä (14). Sen sijaan, että mitattaisiin riippumattomasti tietyn maan talouden suurinta mahdollista tuotantoa työttömien määrän ja pääoman puutteen avulla, Euroopan komission käyttämä mittari perustuu liikaa aikaisempiin tuloksiin (15). Tämän vuoksi on mahdotonta harjoittaa vastasyklistä eli suhdanteita tasaavaa finanssipolitiikkaa hyvinä ja huonoina aikoina, kun maat noudattavat vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä. ETSK suosittaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot arvioivat yhdessä tuotantokuilujen laskentamenetelmiään näiden havaintojen valossa. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Niiden maiden osalta, jotka eivät viime vuosina ole pystyneet hyötymään talouskasvusta siinä määrin kuin olisi ollut odotettavissa, kokonaiskysynnän puute ja viennin suhteen epäsuotuisa talouden tuotantorakenteen siirtymä ovat myötävaikuttaneet vähäiseen maakohtaiseen kasvuun. ETSK kannustaa Euroopan komissiota ja Eurooppa-neuvostoa ottamaan huomioon Euroopan unionin teollisuusstrategiset ja teollisuuspoliittiset näkökohdat eurooppalaisen ohjausjakson seuraavaa sykliä ajatellen. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Kuten aiemmissa ETSK:n lausunnoissa todetaan, jäsenvaltioiden on estettävä aggressiivinen verosuunnittelu ja veron vilpillinen välttely ja keskityttävä verotuksen oikeudenmukaisuuteen ja julkisten menojen rahoitukseen. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Talouden finansialisaatio on antanut harvoille ja valituille rahoitusalan toimijoille kohtuuttoman suuren vaikutusvallan suuryrityksiin ja julkiseen sektoriin nähden ja mahdollisuuden keskittyä lyhyen aikavälin voittojen ja bonusten keräämiseen tiettyjen yritysten, niiden työntekijöiden ja toiminta-alueiden pitkän aikavälin tarpeiden kustannuksella (16). ETSK kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta hyödyntää talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa keinona edistää sidosryhmäarvoa omistaja-arvon sijaan. Verotusjärjestelmää olisi jäsenvaltioissa soveltuvin osin suunnattava uudelleen siten, että se edistää todellisia fyysisiä, digitaalisia ja kestävyysajattelun mukaisia investointeja sekä investointeja henkilöresursseihin ja kannustaa luopumaan investoinneista, joita tehdään puhtaissa taloushyöty- ja keinottelutarkoituksissa. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota verotusjärjestelmän vääristymiin, jotka suosivat kohtuuttomasti omistaja-arvon ajatusta ja palkitsevat siitä taloudellisesti, ja suositeltava asiaa koskevaa reformia. |
| --- | --- |

3.3.6

3.4   Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari

| 3.4.1 | ETSK tervehtii tyytyväisenä ja tukee sitä, että toimintapoliittisissa suosituksissa on siirrytty painottamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, osaamista, terveydenhuoltoa ja sosiaalista suojelua. Komitea kannustaa komissiota jatkamaan ja laajentamaan suuntausta talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson seuraavien vaiheiden aikana, erityisesti työmarkkinaosapuolten vastuullisesti neuvottelemien, lainsäädännöllä ja kansallisilla työehtosopimuksilla vahvistettujen riittävien vähimmäispalkkojen osalta. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Komitea on hyvillään, että Euroopan komissio kiinnittää erityistä huomiota siihen, miten jäsenvaltiot suoriutuvat Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin osa-alueilla. Komitea panee merkille erityisen lisäarvon, joka on luotu ottamalla käyttöön sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun indikaattorit, jotka korostavat EU:n jäsenvaltioiden sosiaalista kehitystä ja lähentymistä ja ovat välttämätön perinteistä talous- ja rahoitusasioihin keskittymistä tasapainottava tekijä. ETSK kannustaa komissiota jatkamaan samalla linjalla pilarin painoarvon kasvattamista ja laajentamista maakohtaisissa suosituksissa sekä mahdollisesti harkitsemaan uusia sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun indikaattoreita, esimerkiksi kollektiivista neuvottelumenettelyä koskevia uusia indikaattoreita. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Se, että maiden välisten palkkaerojen kaventuminen on paljon EU:n johtohahmojen ja komission odotuksia hitaampaa, on lisännyt muuttovirtoja maihin ja alueille, missä on enemmän työpaikkoja ja korkeampi palkkataso. Työntekijöiden siirtyminen taloudellisesti vahvemmille alueille on periaatteessa keskeinen sopeutusmekanismi Euroopan talous- ja rahaliitossa. Palkkojen ja elinolojen hitaan lähentymisen vuoksi muuttovirrat ovat kuitenkin olleet odotettua suurempia. Eräissä tapauksissa merkittävä osa työikäisestä väestöstä on muuttanut pois maasta, mikä saattaa aiheuttaa kyseisille maille keskipitkän aikavälin ongelman, jos maastamuuttajat eivät palaa. Palkkojen ja elinolojen nopeampi tosiasiallinen lähentyminen on näin ollen tarpeen EU-maiden ja Euroopan talous- ja rahaliiton maiden välillä. ETSK kehottaa komissiota esittämään yksityiskohtaisen kertomuksen tosiasiallisesti tapahtuneesta lähentymisestä ja mukauttamaan strategisia suosituksiaan jäsenvaltioille ja koko EU:lle aidon lähentymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Euroopan komissio antaa vuotuisen kasvuselvityksen 2019 johdannossa kiitosta siitä, että kasvu on kaikissa jäsenvaltioissa käynnistynyt uudelleen. BKT:n positiivinen kasvu ei kuitenkaan välttämättä johda korkeammalle tasolle vievään sosiaaliseen lähentymiseen. Yksi keino tämän tavoitteen saavuttamiseksi ovat työehtosopimusneuvottelut. Sen vuoksi komitea pyytää komissiota laajentamaan sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun indikaattorivalikoimaa siten, että siihen sisällytetään kollektiivista neuvottelumenettelyä koskevia mittareita. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevat täytäntöönpanosuositukset edellyttävät asianmukaista rahoitusta. Olisi tehtävä selväksi, miten Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteet pystytään saavuttamaan eritoten jäsenvaltioissa, joihin sovelletaan tiukasti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. ETSK suosittaa aiemmassa lausunnossaan esittämiensä ehdotusten perusteella (17), että Euroopan komissio ja neuvosto varmistavat, että erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja muiden EU:n rahastojen yhteydessä on käytettävissä resursseja, joilla täydennetään kansallista julkista ja yksityistä rahoitusta. Julkisten investointien lisäämistä jäsenvaltioissa voidaan helpottaa soveltamalla sosiaaliseen tavoitteeseen tähtäävään julkiseen investointitoimintaan kultaista sääntöä, mikä joustavoittaisi finanssipolitiikan säännöstöä. Unionin talousarvion pienentämistä olisi myös vastustettava, sillä se merkitsisi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteiden saavuttamiseen osoitettavien varojen vähenemistä. Euroopan investointiohjelmaa olisi myös parannettava Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) tuella, kun otetaan huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tammikuussa 2019 esittämä kritiikki, jossa korostettiin, että ohjelman väitettyjä vaikutuksia investointitasoon on liioiteltu (18). |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.5 | Kun tarkastellaan maakohtaisten suositusten sisältöä sosiaalisektorilla ja eurooppalaisen ohjausjakson käyttöönoton jälkeisenä aikana entistä laaja-alaisemmin, voidaan todeta, että niille jäsenvaltioille, joissa kasvu on vaatimatonta ja joilla on suurempi julkinen velka, on annettu suosituksia, jotka kannustavat sosiaaliseen devalvointiin (19). Makroekonomiset tavoitteet ovat yleisesti ottaen saaneet etusijan (20). ETSK kehottaa Eurooppa-neuvostoa varmistamaan, että myönteiset sosiaalipoliittiset tavoitteet ovat tulevina vuosina tärkeämmässä ja niin ollen muiden tavoitteiden kanssa tasa-arvoisessa asemassa myös talouskriisin aikana, koska talouden näkymät ovat epävarmat. |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Työelämän hyvän laadun varmistaminen on edelleen haasteellista. Epätyypilliset työsuhteet, kuten tilapäinen työ, lyhyen työajan työpaikat, alihankinta ja alustatyö, ovat lisääntyneet kymmenen viime vuoden aikana useissa jäsenvaltioissa. Vaikka työntekijöiden valmiudet ja koulutustaso ovat parantuneet, tarjottujen työpaikkojen laatu on heikentynyt monessa maassa. Yksi esimerkki on eräissä maissa tapahtunut sellaisten työntekijöiden määrän kasvu, joiden on Eurostatin keräämien tietojen mukaan hyväksyttävä tilapäisiä tai osa-aikaisia työsopimuksia kokoaikaisten pysyvien työpaikkojen puutteen vuoksi (21). Joskus tällaiset työn muodot voivat olla työntekijöille onneksi, mutta näin ei useinkaan ole asian laita, ja uudet työn muodot antavat myös aihetta arvella tilapäisyydessä ja epävarmuudessa elävien työntekijöiden olevan elinikäisessä oppisopimuskoulutuksessa. ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan ajoissa käyttöön työntekijöiden suojelua ja sosiaaliturvaa koskevat toimet eurooppalaisissa puitteissa, jotta kyetään sopeutumaan uusiin työn muotoihin ja yhä epävarmempiin työelämän olosuhteisiin. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Yhteisötaloudella on alati tärkeämpi rooli taloudessa (22). Osuuskunnilla, keskinäisillä yhtiöillä, yhdistyksillä, säätiöillä ja yhteiskunnallisilla yrityksillä on moninaisuutensa vuoksi suuret mahdollisuudet vauhdittaa Euroopan talouden ja työllisyyden kasvua ja edistää voimakkaasti sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa. Valitettavasti unioni ei ole kehittänyt asianmukaista oikeudellista kehystä tämän potentiaalin hyödyntämiseksi sisämarkkinoilla. ETSK kehottaa komissiota sisällyttämään tämän aiheen seuraavan toimikautensa asialistaan. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Julkisen vallan ja yritysmaailman koulutusinvestointien lisääminen voi osaltaan auttaa välttämään työttömyyttä tämän ja huomispäivän teollisuus- ja palveluvaltaisessa digitaalisessa yhteiskunnassa, missä vaaditaan korkeasti koulutettua työvoimaa. ETSK kehottaa jäsenvaltioita käyttämään EU:n varoja varmistaakseen työvoimansa uudelleenkoulutuksen digitaaliaikakaudella. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Laadullinen suunnanmuutos kohti korkeatasoista ammatillista koulutusta korkea-asteen koulutuksen sijasta voi olla hyödyksi, mikäli se on perusteltua maakohtaisissa olosuhteissa. Kovin kapea-alainen keskittyminen korkea-asteen tutkinnon suorittaneisiin, kuten sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun koulutusindikaattoreilla mitattaessa tapahtuu, saattaa vääristää ja antaa epätarkan kuvan kokonaistilanteesta. ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan, onko opillista menestystä mahdollista mitata sosiaali-indikaattoreiden tulostaulussa paremmin, kun mainittu seikka otetaan huomioon. |
| --- | --- |

3.5.4

3.6   Työmarkkinaosapuolten osallistuminen

| 3.6.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen syventää työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää vuoropuhelua, mukaan luettuina solidaarisuusjärjestöt, kansalaisjärjestöt, korkeakoulut ja kuluttajajärjestöt, jotta voidaan edistää maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoa entisestään, myös jäsenvaltioihin tehtäviä vierailuja sekä kahden- ja monenvälisiä keskusteluja hyödyntäen. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Tältä osin säännöllistä epävirallista tietojenvaihtoa ja tiedotusta on mahdollista parantaa. Työmarkkinaosapuolille annetaan kyllä ennen merkittäviä kokouksia eritoten työmarkkinakysymyksistä ja sosiaalisesta osallisuudesta tarvittavat ennakkotiedot, joiden tarkoituksena on varmistaa hedelmällinen keskustelu kokousten aikana, mutta tilanne muuttuu, kun on kyse finanssi- ja veropoliittisista seikoista. ETSK kannustaa komissiota ryhtymään syvällisempään, oikea-aikaiseen ja rakentavaan vuoropuheluun työmarkkinaosapuolten kanssa, virallisten muodollisten menettelyjen rinnalla. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Työmarkkinaosapuolten oikea-aikaista ja rakentavaa osallistumista eurooppalaiseen ohjausjaksoon voidaan parantaa, kuten Euroopan komissio on perustellusti todennut (23). Ohjausjakso toimii hyvin Euroopan tasolla ja tietyissä jäsenvaltioissa, mutta näin ei ole kaikissa maissa. ETSK pitää tervetulleina eri jäsenvaltioille annettuja suosituksia, jotka koskevat työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun aseman vahvistamista maakohtaisissa suosituksissa, ja kannustaa jäsenvaltioita panemaan ne täytäntöön. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Oikea-aikainen mahdollisuus perehtyä merkityksellisiin tietoihin ja ajallaan tapahtuvat kuulemiset, julkisen vallan vakava sitoutuminen ja työmarkkinaosapuolten valmiudet ovat ongelmallisia kysymyksiä, jotka ovat jarruttaneet työmarkkinaosapuolten konsultointia talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa kansallisella tasolla. ETSK suosittaa, että eurooppalaisen ohjausjakson eri vaiheissa aletaan soveltaa vähimmäisvaatimuksia, jotka koskevat kansallisten hallitusten järjestämää ko. jäsenvaltion työmarkkinaosapuolten konsultointia. Tämä käsittää myös selvityksen siitä, ovatko hallitukset poikenneet työmarkkinaosapuolten ehdotuksista ja miksi ne ovat menetelleet siten. Työmarkkinaosapuolten osallisuus on varmistettava myös kaikkien niiden jatkotoimien yhteydessä, joissa arvioidaan ehdotusten täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.6.4

4.   Erityistä

| 4.1 | Mitä tulee keskusteluun, jota neuvostossa on käyty aiheellisuudesta laajentaa eurooppalaisen ohjausjakson soveltamisalaa kattamaan sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta koskevat kysymykset, ETSK kannattaa voimakkaasti päätöstä sisällyttää nämä kysymykset ohjausjaksoon (24). ETSK kannustaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan tätä suuntausta ja laajentamaan sitä tulevina vuosina, jolloin siihen pitää sisältyä myös vastaus ilmastohaasteeseen. ETSK on erittäin tyytyväinen myös siihen, että Eurooppa-neuvosto kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua, työllisyyskehityksen seurantavälinettä ja sosiaalisen suojelun kehityksen seurantavälinettä ohjaamaan niiden keskinäistä lähentymistä. |
| --- | --- |

4.1

4.2   Asuminen

| 4.2.1 | Asuntojen hinnat ovat viime vuosina kohonneet eräissä jäsenvaltioissa. Vuokrat ovat tietyissä suurissa ja keskikokoisissa kaupungeissa nykyisellään niin korkeita, että ne vaativat suuren ja voimakkaasti kasvavan osan tuloista. Tämä tilanne liittyy mataliin korkokantoihin, koska rahapoliittiset toimet vaikuttavat välittömimmin juuri asuntomarkkinoilla, vaikka kyseessä ei ole ainoa huomioon otettava tekijä. EKP:n ohjauskorot pysyvät nykyisellä tasolla (tai sitä alempina), kunnes inflaatio lähenee vakaasti sille asetettua tavoitetta (toisin sanoen riittävän lähelle kahta prosenttia mutta alle sen arviointijaksolla) (25). Lisäksi kohoavat vuokrat pahentavat asunnottomuuden ongelmaa. Tietojen puutteen vuoksi on vaikea seurata asunnottomien tilanteen kehitystä Euroopan unionissa tarkasti. ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota parantamaan asunnottomia koskevien tietojen keruuta ja siten vailla asuntoa olevan väestön määrän, jakautumisen ja elinolojen seurantaa unionissa. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Asuntojen ja muiden rakennusten energia- ja ilmastotaseen parantamiseksi voidaan soveltaa verojärjestelmän muutoksia ja muita yhteiskunnan kannustimia jäsenvaltioissa, jotta on mahdollista tarjota tehokkaampia yllykkeitä energiatehokasta korjaus- ja uudisrakentamista ajatellen. |
| --- | --- |

4.2.2

4.3   Muut uudistukset

| 4.3.1 | Useiden maiden kohdalla maakohtaisissa suosituksissa mainittuihin yksittäisiin uudistuksiin liittyy pahenevan sosiaalisen ja taloudellisen eriarvoisuuden vaara. Eläkeuudistukset eivät saa johtaa vanhuusiän köyhyyteen. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Julkisten hyödykkeiden yksityistämisen ulkopuolelle olisi jätettävä ne resurssit, jotka ovat strategisesti tärkeitä ja jotka julkinen sektori hoitaa paremmin, eikä niistä saa luopua siten, että valtiolle koituu nettomääräistä tappiota myynnistä taloudellisesti epäedullisina aikoina. Periaatteessa valtio tarjoaa keskeiset julkiset palvelut tehokkaimmalla mahdollisella tavalla, koska kustannuksia kohottavaa vaatimusta toiminnan voitollisuudesta ei ole. Tapauksissa, joissa julkisten palvelujen laatu ja rahoitus eivät vastaa tasoltaan kansalaisten vaatimuksia, olisi parannettava hallinnollisia valmiuksia näiden palvelujen tarjoamiseksi tehokkaasti ja osoitettava siihen tarvittavat taloudelliset resurssit. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta, että yksittäiset maat voivat sallia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, jotka on räätälöity tiettyjen palvelujen tarjoamiseksi nimenomaan senhetkisessä tilanteessa. Siinä tapauksessa näiden julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien on palveltava yleistä etua. Erityisesti monopoli- tai oligopolimarkkinoilla on huolehdittava siitä, että erityisasemassa olevat intressiryhmät eivät hyödynnä niitä perimällä perusteettoman korkeita vuokria tai laiminlyömällä laadun ylläpitämiseksi tarvittavat investoinnit. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Maan tarpeita palvelevalla hyvin suunnitellulla teollisuuspolitiikalla on mahdollista lisätä kasvua, tuottavuutta, hyvinvointia ja työllisyyttä. ETSK korostaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on käytävä laajaa keskustelua ja ryhdyttävä konkreettisiin toimiin teollisuusstrategian laatimiseksi riittävien taloudellisten resurssien pohjalta. Strategiassa on mentävä pidemmälle kuin pelkkä EU:n kilpailuoikeuden mukauttaminen tarkoituksena sallia enemmän monikansallisten yritysten sulautumia. |
| --- | --- |

4.3.3

Bryssel 30. lokakuuta 2019.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys 2019” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 24), ja aiheesta ”Euroalueen talouspolitiikka (2019)” (EUVL C 159, 10.5.2019, s. 49).

1

(2)  COM(2019) 500 final

2

(3)  COM(2019) 500 final, s. 3–4.

3

(4)  Efstathiou, K. & Wolff, G. (2018), ”Is the European Semester effective and useful?”

4

(5)  Euroopan komission talousennuste kesällä 2019 [englanniksi].

5

(6)  EKP:n pääjohtaja Mario Draghi, lehdistötilaisuus, alustuspuheenvuoro, Frankfurt am Main, 12. syyskuuta 2019.

6

(7)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys 2019”, kohta 3.9.8 (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 24).

7

(8)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys 2019”, kohta 1.7 (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 24).

8

(9)  EIB Investment Report 2018/2019: retooling Europe’s economy

9

(10)  Vrt. ETSK:n lausunto aiheesta ”Eurooppalainen ohjausjakso ja koheesiopolitiikka – Kohti vuoden 2020 jälkeistä uutta EU:n strategiaa” (EUVL 353, 18.10.2019, s. 39).

10

(11)  What drives national implementation of EU policy recommendations, Bruegel working paper, Issue 04.

11

(12)  Vrt. Blanchard, O., ”Public Debt and Low Interest Rates”, tammikuu 2019, sekä Michael Hütherin Saksassa käynnistämä keskustelu kansallisen velkajarrun hyödyllisyydestä: IW Policy Paper 3/19

12

(13)  Germany’s even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake?, Bruegel.

13

(14)  The campaign against “nonsense” output gaps, Bruegel.

14

(15)  Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed

15

(16)  Éric Vatteville julkaisussa Management & Avenir 2008/4 (N:o18), s. 88–103.

16

Management & Avenir

(17)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 1

17

(18)  Erityiskertomus nro 03/2019: Euroopan strategisten investointien rahasto: täysi onnistuminen edellyttää lisätoimia

18

(19)  Copeland, P. & Daly, M. (2018), The European Semester and EU Social Policy

19

(20)  Degryse, C. & Pochet, P. (2018), European social dynamics: a quantitative approach

20

(21)  Perustuu Eurostatin tietokannan aineistoihin, ”Involuntary part-time employment as percentage of the total part-time employment, by sex and age – ’lfsa_eppgai’” ja ”Temporary employees by sex, age and main reason – ’lfsa_etgar’”

21

(22)  Yhteisötalouden laitokset ja yritykset Euroopassa käsittävät yli 2,8 miljoonaa organisaatiota, ne työllistävät 13,6 miljoonaa ihmistä, ja niiden osuus EU:n BKT:stä on 8 %.

22

(23)  Luonnos: komission ja neuvoston yhteinen työllisyysraportti, s. 11

23

(24)  Neuvoston päätelmät vuotuisesta kasvuselvityksestä ja yhteisestä työllisyysraportista 2019, 15. maaliskuuta 2019, s. 7.

24

(25)  EKP:n pääjohtaja Mario Draghi, lehdistötilaisuus, alustuspuheenvuoro, Frankfurt am Main, 12. syyskuuta 2019.

25

---