# Eiropas Savienības C 54/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 54 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 17. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 54

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 17. februāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Savienības Tiesa |
| 2020/C 54/01 | Eiropas Savienības Tiesas jaunākās publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī | 1 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Savienības Tiesa

2020/C 54/01

Eiropas Savienības Tiesas jaunākās publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

1

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | JURIDISKAS PROCEDŪRAS |
| | Tiesa |
| 2020/C 54/02 | Lieta C-332/18 P: Tiesas (astotā palāta) 2019. gada 11. decembra spriedums – Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon, iepriekš Alouminion tis Ellados VEAE/Eiropas Komisija, Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) (Apelācija – Valsts atbalsts – Alumīnija ražošana – Līgumā paredzēts preferenciāls elektroenerģijas piegādes tarifs – Lēmums, ar kuru atbalsts atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu – Līguma izbeigšana – Līguma izbeigšanas seku apturēšana ar tiesas nolēmumu par pagaidu noregulējumu – Lēmums, ar kuru atbalsts atzīts par nelikumīgu) | 2 |
| 2020/C 54/03 | Lieta C-376/18: Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Najvyšší súd Slovenskej republiky (Slovākija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Slovenské elektrárne a.s./Úrad pre vybrané hospodárske subjekty, iepriekš Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Pieņemamība – Kopīgi noteikumi attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu – Direktīva 2009/72/EK – Piemērojamība – 3. pants – Mērķi – Nediskriminācijas princips – Īpašs maksājums, kas tiek piemērots subjektiem, kuriem ir piešķirta atļauja veikt darbību reglamentētajās nozarēs – Elektroenerģijas nozare) | 3 |
| 2020/C 54/04 | Lieta C-380/18: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Raad van State (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid/E.P. (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Robežkontrole, patvērums un imigrācija – Regula (ES) 2016/399 – Savienības Kodekss par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) – 6. pants – Trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas nosacījumi – Jēdziens sabiedriskās kārtības apdraudējums – Atgriešanas lēmums attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kurš uzturas nelikumīgi) | 3 |
| 2020/C 54/05 | Apvienotās lietas C-381/18 un C-382/18: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Raad van State (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – G.S. (C-381/18), V.G. (C-382/18)/Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Robežkontrole, patvērums un imigrācija – Imigrācijas politika – Direktīva 2003/86/EK – Tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos – Prasības, lai īstenotu tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos – Jēdziens sabiedriskās kārtības apsvērumi – Ģimenes locekļa ieceļošanas un uzturēšanās pieteikuma noraidīšana – Ģimenes locekļa uzturēšanās atļaujas atsaukšana vai atteikums to pagarināt) | 4 |
| 2020/C 54/06 | Lieta C-433/18: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Korkein oikeus (Somija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – ML/Aktiva Finants OÜ (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Regula (EK) Nr. 44/2001 – Jurisdikcija un nolēmumu atzīšana un izpilde civillietās un komerclietās – Uz sacīkstes principu balstītas tiesvedības un efektīvas tiesību aizsardzības prasība – Valsts tiesas nolēmums, ar kuru citas dalībvalsts tiesas pasludināts spriedums ir atzīts par izpildāmu – Valsts atļaujas iesniegt apelācijas sūdzību procedūra) | 5 |
| 2020/C 54/07 | Lieta C-435/18: Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Oberster Gerichtshof (Austrija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Otis GmbH, Schindler Liegenschaftsverwaltung GmbH, Schindler Aufzüge und Fahrtreppen GmbH, Kone AG, Thyssenkrupp Aufzüge GmbH/Land Oberösterreich u.c. (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – LESD 101. pants – Karteļa radīto zaudējumu atlīdzināšana – Personu, kuras karteļa skartajā tirgū nedarbojas kā piegādātāji vai pircēji, tiesības uz zaudējumu atlīdzību – Zaudējumi, kurus cietuši publisko tiesību subjekti, kas piešķīruši aizdevumus ar izdevīgiem nosacījumiem īpašumu iegādei karteļa skartajā tirgū) | 6 |
| 2020/C 54/08 | Lieta C-450/18: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Juzgado de lo Social no 3 de Gerona (Spānija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – WA/Instituto Nacional de la Seguridad Social (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Sociālā politika – Direktīva 79/7/EEK – Vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm sociālā nodrošinājuma jomā – 4. panta 1. un 2. punkts – 7. panta 1. punkts – Pabalstu aprēķināšana – Direktīva 2006/54/EK – Vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jomā – Valsts tiesību akti, kuros ir paredzētas tiesības uz piemaksu pie pensijas sievietēm, kam ir vismaz divi bioloģiskie vai adoptētie bērni un kas saņem uz iemaksām balstītu pastāvīgas darbnespējas pensiju – Šo tiesību nepiešķiršana vīriešiem, kas atrodas identiskā situācijā – Salīdzināma situācija – Tieša diskriminācija dzimuma dēļ – Atkāpes – Neesamība) | 7 |
| 2020/C 54/09 | Lieta C-519/18: Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungārija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – TB/Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Imigrācijas politika – Tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos – Direktīva 2003/86/EK – 10. panta 2. punkts – Fakultatīva tiesību norma – Ģimenes atkalapvienošanās tiesību īstenošanai izvirzītie nosacījumi – Bēgļa ģimenes loceklis, kurš nav minēts 4. pantā – Jēdziens no apgādnieka atkarīga persona) | 7 |
| 2020/C 54/10 | Lieta C-708/18: Tiesas (trešā palāta) 2019. gada 11. decembra spriedums (Tribunalul București (Rumānija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – TK/Asociația de Proprietari bloc M5A-ScaraA (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Fizisko personu aizsardzība attiecībā uz personas datu apstrādi – Eiropas Savienības Pamattiesību harta – 7. un 8. pants – Direktīva 95/46/EK – 6. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 7. panta f) punkts – Personas datu apstrādes atzīšana par likumīgu – Valsts tiesiskais regulējums, ar kuru, lai nodrošinātu personu, mantas un vērtslietu drošību un aizsardzību un lai īstenotu likumīgas intereses, ir atļauta videonovērošana bez datu subjekta piekrišanas – Videonovērošanas sistēmas uzstādīšana dzīvojamās ēkas koplietošanas telpās) | 8 |
| 2020/C 54/11 | Lieta C-783/18 P: Tiesas (desmitā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums – Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs/Wajos GmbH (Apelācija – Eiropas Savienības preču zīme – Regula (EK) Nr. 207/2009 – 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts – Absolūts atteikuma pamats – Preču zīmes, kam nav atšķirtspējas – Trīsdimensiju preču zīmes, ko veido preces forma – Atšķirtspējas vērtējuma kritēriji – Pienākums norādīt pamatojumu – Tvertnes forma – Amfora) | 9 |
| 2020/C 54/12 | Lieta C-87/19: Tiesas (devītā palāta) 2019. gada 11. decembra spriedums (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Lietuva) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – TV Play Baltic AS/Lietuvos radijo ir televizijos komisija (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Elektronisko komunikāciju tīkli un pakalpojumi – Direktīva 2002/21/EK (pamatdirektīva) – 2. panta m) punkts – Elektronisko komunikāciju tīkla nodrošināšana – Jēdziens – Direktīva 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) – 31. panta 1. punkts – Īpašu radio vai televīzijas apraides kanālu pārraidīšanas pienākums – Operators, kas piedāvā televīzijas kanālu paketi – Pamatotas apraides saistības – Nosacījumi – LESD 56. pants – Samērīgums) | 10 |
| 2020/C 54/13 | Lieta C-143/19 P: Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums – Der Grüne Punkt – Duales System Deutschland GmbH/Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO) (Apelācija – Eiropas Savienības preču zīme – Regula (EK) Nr. 207/2009 – 15. un 66. pants – Eiropas Savienības kolektīvas preču zīmes faktiskā izmantošana – Preču zīme, kas saistīta ar iepakojuma atkritumu savākšanas un reģenerācijas sistēmu – Izvietošana uz to preču iepakojuma, attiecībā uz kurām preču zīme ir reģistrēta) | 11 |
| 2020/C 54/14 | Apvienotās lietas C-566/19 PPU un C-626/19 PPU: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Cour d'appel (Luksemburga), Rechtbank Amsterdam (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Eiropas apcietināšanas orderu izpilde, kuri izsniegti attiecībā uz JR (C-566/19 PPU), YC (C-626/19 PPU) (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Steidzamības prejudiciāla nolēmuma tiesvedība – Policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās – Eiropas apcietināšanas orderis – Pamatlēmums 2002/584/TI – 6. panta 1. punkts – Jēdziens izsniegšanas tiesu iestāde – Kritēriji – Eiropas apcietināšanas orderis, ko kriminālvajāšanai izdevusi dalībvalsts prokuratūra) | 11 |
| 2020/C 54/15 | Lieta C-625/19 PPU: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Rechtbank Amsterdam (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Eiropas apcietināšanas ordera izpilde, kas izsniegts attiecībā uz XD (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Steidzamības prejudiciāla nolēmuma tiesvedība – Policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās – Eiropas apcietināšanas orderis – Pamatlēmums 2002/584/TI – 6. panta 1. punkts – Jēdziens izsniegšanas tiesu iestāde – Kritēriji – Eiropas apcietināšanas orderis, ko kriminālvajāšanai izdevusi dalībvalsts prokuratūra) | 12 |
| 2020/C 54/16 | Lieta C-627/19 PPU: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Rechtbank Amsterdam (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Eiropas apcietināšanas ordera izpilde, kas izsniegts attiecībā uz ZB (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Steidzamības prejudiciāla nolēmuma tiesvedība – Policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās – Eiropas apcietināšanas orderis – Pamatlēmums 2002/584/TI – 6. panta 1. punkts – Jēdziens izsniegšanas tiesu iestāde – Kritēriji – Eiropas apcietināšanas orderis, ko soda izpildei izdevusi dalībvalsts prokuratūra) | 13 |
| 2020/C 54/17 | Lieta C-725/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 1. oktobrī iesniedza Judecătoria Sector 2 București (Rumānija) – IO/Impuls Leasing România IFN SA | 14 |
| 2020/C 54/18 | Lieta C-734/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 4. oktobrī iesniedza Tribunalul București (Rumānija) – ITH Comercial Timișoara SRL/Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Administrația Sector 1 a Finanțelor Publice | 14 |
| 2020/C 54/19 | Lieta C-748/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa w Mińsku Mazowieckim/WB | 17 |
| 2020/C 54/20 | Lieta C-749/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa–Żoliborz w Warszawie/XA, YZ | 18 |
| 2020/C 54/21 | Lieta C-750/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie/DT | 19 |
| 2020/C 54/22 | Lieta C-751/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa w Pruszkowie/ZY | 20 |
| 2020/C 54/23 | Lieta C-752/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Ursynów w Warszawie/AX | 22 |
| 2020/C 54/24 | Lieta C-753/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie/BV | 23 |
| 2020/C 54/25 | Lieta C-754/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie/CU | 24 |
| 2020/C 54/26 | Lieta C-763/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 18. oktobrī iesniedza Sąd Apelacyjny w Krakowie (Polija) – D.S./S.P., A.P., D.K., Sz. w K. | 25 |
| 2020/C 54/27 | Lieta C-764/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 18. oktobrī iesniedza Sąd Apelacyjny w Krakowie (Polija) – C.S.A./Syndykowi masy upadłości I.T. w upadłości likwidacyjnej | 26 |
| 2020/C 54/28 | Lieta C-765/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 18. oktobrī iesniedza Sąd Apelacyjny w Krakowie (Polija) – M.Ś., I.Ś./R.B.P. Spółka Akcyjna | 27 |
| 2020/C 54/29 | Lieta C-790/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 24. oktobrī iesniedza Curtea de Apel Brașov (Rumānija) – kriminālprocess pret LG, MH | 28 |
| 2020/C 54/30 | Lieta C-811/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 4. novembrī iesniedza Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumānija) – kriminālprocess pret FQ, GP, HO, IN, JM | 28 |
| 2020/C 54/31 | Lieta C-822/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 5. novembrī iesniedza Curtea de Apel Alba Iulia (Rumānija) – Flavourstream SRL/Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală a Vămilor – Direcția Regională Vamală Brașov – Biroul Vamal de Interior Sibiu | 29 |
| 2020/C 54/32 | Lieta C-834/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. novembrī iesniedza Tribunale di Vicenza (Itālija) – AV/Ministero della Giustizia, Itālijas Republika | 30 |
| 2020/C 54/33 | Lieta C-837/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 19. novembrī iesniedza Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugāle) – Super Bock Bebidas S.A./Autoridade Tributária e Aduaneira | 31 |
| 2020/C 54/34 | Lieta C-843/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 20. novembrī iesniedza Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Spānija) – Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS)/BT | 32 |
| 2020/C 54/35 | Lieta C-846/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 21. novembrī iesniedza Tribunal d'arrondissement (Luksemburga) – EQ/Administration de l'Enregistrement, des Domaines et de la TVA | 32 |
| 2020/C 54/36 | Lieta C-861/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 26. novembrī iesniedza Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona (Spānija) – LJ/INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social) | 33 |
| 2020/C 54/37 | Lieta C-865/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 27. novembrī iesniedza Tribunal d'instance de Renne (Francija) – Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue/OG | 34 |
| 2020/C 54/38 | Lieta C-870/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 26. novembrī iesniedza Corte suprema di cassazione (Itālija) – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze/MI | 35 |
| 2020/C 54/39 | Lieta C-871/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 26. novembrī iesniedza Corte suprema di cassazione (Itālija) – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze/TB | 35 |
| 2020/C 54/40 | Lieta C-876/19 P: Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 29. novembrī PlasticsEurope iesniedza par Vispārējās tiesas (piektā palāta) 2019. gada 20. septembra spriedumu lietā T-636/17 PlasticsEurope/ECHA | 36 |
| 2020/C 54/41 | Lieta C-879/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 2. decembrī iesniedza Sąd Najwyższy (Polija) – FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe/Zakładowi Ubezpieczeń Społecznych I Oddziałowi w Warszawie | 37 |
| 2020/C 54/42 | Lieta C-884/19 P: Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 3. decembrī Eiropas Komisija iesniedza par Vispārējās tiesas (piektā palāta) 2019. gada 24. septembra spriedumu lietā T-586/14 RENV Xinyi PV Products (Anhui) Holdings/Komisija | 38 |
| 2020/C 54/43 | Lieta C-890/19 P: Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 4. decembrī Fortischem a.s. iesniedza par Vispārējās tiesas (sestā palāta) 2019. gada 24. septembra spriedumu lietā T-121/15 Fortischem/Komisija | 39 |
| 2020/C 54/44 | Lieta C-895/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 4. decembrī iesniedza Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Polija) – A./Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej | 40 |
| 2020/C 54/45 | Lieta C-898/19 P: Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 4. decembrī Īrija iesniedza par Vispārējās tiesas (septītā palāta paplašinātā sastāvā) 2019. gada 24. septembra spriedumu apvienotajās lietās T-755/15 un T-759/15 Luksemburga un Fiat Chrysler Finance Europe/Komisija | 41 |
| 2020/C 54/46 | Lieta C-899/19: Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 4. decembrī Rumānija iesniedza par Vispārējās tiesas (otrā palāta) 2019. gada 24. septembra spriedumu lietā T-391/17 Rumānija/Komisija | 42 |
| 2020/C 54/47 | Lieta C-900/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 6. decembrī iesniedza Conseil d’État (Francija) – One Voice, Ligue pour la protection des oiseaux/Ministre de la Transition écologique et solidaire | 43 |
| 2020/C 54/48 | Lieta C-904/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 10. decembrī iesniedza Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Polija) – E. Sp. z o.o./K.S. | 43 |
| 2020/C 54/49 | Lieta C-913/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 13. decembrī iesniedza Sąd Rejonowy w Białymstoku (Polija) – CNP spółka z o.o./Gefion Insurance A/S | 45 |
| | Vispārējā tiesa |
| 2020/C 54/50 | Lieta T-21/18: Vispārējās tiesas 2019. gada 17. decembra spriedums – Polija/Komisija (ELGF un ELFLA – No finansējuma izslēgti izdevumi – Augļu un dārzeņu nozares – Atbalsts ražotāju grupām – Polijas izdevumi – Nepilnības attiecībā uz galvenajām un papildu kontrolēm – Atzīšanas plānu un atzīšanas kritēriju pārbaudīšana – Kontroles saistībā ar atbalsta pieteikumiem – Ražotāju grupu pieļaujamība – Ekonomiskā saskaņotība – Ieguldījumu nepieciešamība un pieļaujamība – Izdevumu pamatotība – Sistēmiskas nepilnības – ELGF risks – Korektīvi pasākumi – Vienotas likmes korekcijas 25 % apmērā) | 46 |
| 2020/C 54/51 | Lieta T-22/18: Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – Bulgārija/Komisija (ELGF un ELFLA – No finansējuma izslēgti izdevumi – Bulgārijas izdevumi – Lauku attīstība – Pārbaužu uz vietas kvalitāte – Pieļaujamības un atlases kritēriju kontrole – Finanšu korekcijas – Ex post pārbaudes – Finanšu korekciju aprēķināšanā izmantotā metode – Atkārtošanās – Korektīvi pasākumi – Atbilstības noskaidrošanas procedūra – Tiesiskā drošība – Pareizas finanšu pārvaldības princips – Samērīgums) | 47 |
| 2020/C 54/52 | Lieta T-100/18: Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – Wehrheim/ECB (Civildienests – ECB darbinieki – Darba samaksa – Ekspatriācijas pabalsts – Atcelšana – Atbildība – Mantisks un morāls kaitējums – Dienesta pārkāpums) | 47 |
| 2020/C 54/53 | Lieta T-295/18: Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – Grieķija/Komisija (ELGF un ELFLA – No finansējuma izslēgti izdevumi – Grieķijas izdevumi – Lauku attīstība – Atsaistīts tiešais atbalsts – Galvenās pārbaudes – Vienotas likmes finanšu korekcijas) | 48 |
| 2020/C 54/54 | Lieta T-383/18: Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – Sta*Ware EDV Beratung/EUIPO – Accelerate IT Consulting (businessNavi) (Eiropas Savienības preču zīme – Atcelšanas process – Eiropas Savienības grafiska preču zīme businessNavi – Preču zīmes faktiska izmantošana – Daļēja atcelšana – Regulas (EK) Nr. 207/2009 51. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 2. punkts (tagad Regulas (ES) 2017/1001 58. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 2. punkts)) | 49 |
| 2020/C 54/55 | Lieta T-504/18: Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – XG/Komisija (Privāta uzņēmuma darbinieki, kas iestādes iekšienē sniedz informātikas pakalpojumus – Atteikums piešķirt piekļuvi Komisijas telpām – Akta izdevēja kompetence) | 50 |
| 2020/C 54/56 | Lieta T-317/19 R: Vispārējās tiesas priekšsēdētāja 2019. gada 7. novembra rīkojums – AMVAC Netherlands/Komisija (Pagaidu noregulējums – Augu aizsardzības līdzekļi – Regula (EK) Nr. 1107/2009 – Darbīgā viela etoprofoss – Vielas laišanas tirgū apstiprināšanas nosacījumi – Pieteikums par piemērošanas apturēšanu – Steidzamības neesamība) | 50 |
| 2020/C 54/57 | Lieta T-715/19: Prasība, kas celta 2019. gada 21. oktobrī – Wagenknecht/Eiropadome | 51 |
| 2020/C 54/58 | Lieta T-804/19: Prasība, kas celta 2019. gada 20. novembrī – HC/Komisija | 52 |
| 2020/C 54/59 | Lieta T-823/19: Prasība, kas celta 2019. gada 4. decembrī – JMS Sports/EUIPO – Inter–Vion (Spirālveida matu gumijas) | 53 |
| 2020/C 54/60 | Lieta T-829/19: Prasība, kas celta 2019. gada 4. decembrī – Palírna U Zeleného stromu/EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA) | 54 |
| 2020/C 54/61 | Lieta T-830/19: Prasība, kas celta 2019. gada 4. decembrī – Palírna U Zeleného stromu/EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA) | 55 |
| 2020/C 54/62 | Lieta T-831/19: Prasība, kas celta 2019. gada 4. decembrī – Palírna U Zeleného stromu/EUIPO – Bacardi (BLEND 42 FIRST CZECH BLENDED VODKA) | 56 |
| 2020/C 54/63 | Lieta T-849/19: Prasība, kas celta 2019. gada 16. decembrī – Leonardo/Frontex | 57 |
| 2020/C 54/64 | Lieta T-853/19: Prasība, kas celta 2019. gada 17. decembrī – Tehrani/EUIPO – Blue Genes (Earnest Sewn) | 59 |
| 2020/C 54/65 | Lieta T-854/19: Prasība, kas celta 2019. gada 17. decembrī – Franz Schröder/EUIPO – RDS Design (MONTANA) | 60 |
| 2020/C 54/66 | Lieta T-855/19: Prasība, kas celta 2019. gada 17. decembrī – Franz Schröder/EUIPO – RDS Design (MONTANA) | 61 |
| 2020/C 54/67 | Lieta T-856/19: Prasība, kas celta 2019. gada 17. decembrī – Franz Schröder/EUIPO – RDS Design (MONTANA) | 62 |
| 2020/C 54/68 | Lieta T-859/19: Prasība, kas celta 2019. gada 9. decembrī – Alkemie Group/EUIPO – Mann & Schröder (ALKEMIE) | 63 |
| 2020/C 54/69 | Lieta T-860/19: Prasība, kas celta 2019. gada 9. decembrī – Alkemie Group/EUIPO – Mann & Schröder (ALKEMIE) | 63 |

V   Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

Tiesa

2020/C 54/02

Lieta C-332/18 P: Tiesas (astotā palāta) 2019. gada 11. decembra spriedums – Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon, iepriekš Alouminion tis Ellados VEAE/Eiropas Komisija, Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) (Apelācija – Valsts atbalsts – Alumīnija ražošana – Līgumā paredzēts preferenciāls elektroenerģijas piegādes tarifs – Lēmums, ar kuru atbalsts atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu – Līguma izbeigšana – Līguma izbeigšanas seku apturēšana ar tiesas nolēmumu par pagaidu noregulējumu – Lēmums, ar kuru atbalsts atzīts par nelikumīgu)

2

2020/C 54/03

Lieta C-376/18: Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Najvyšší súd Slovenskej republiky (Slovākija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Slovenské elektrárne a.s./Úrad pre vybrané hospodárske subjekty, iepriekš Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Pieņemamība – Kopīgi noteikumi attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu – Direktīva 2009/72/EK – Piemērojamība – 3. pants – Mērķi – Nediskriminācijas princips – Īpašs maksājums, kas tiek piemērots subjektiem, kuriem ir piešķirta atļauja veikt darbību reglamentētajās nozarēs – Elektroenerģijas nozare)

3

2020/C 54/04

Lieta C-380/18: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Raad van State (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid/E.P. (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Robežkontrole, patvērums un imigrācija – Regula (ES) 2016/399 – Savienības Kodekss par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) – 6. pants – Trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas nosacījumi – Jēdziens sabiedriskās kārtības apdraudējums – Atgriešanas lēmums attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kurš uzturas nelikumīgi)

3

2020/C 54/05

Apvienotās lietas C-381/18 un C-382/18: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Raad van State (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – G.S. (C-381/18), V.G. (C-382/18)/Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Robežkontrole, patvērums un imigrācija – Imigrācijas politika – Direktīva 2003/86/EK – Tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos – Prasības, lai īstenotu tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos – Jēdziens sabiedriskās kārtības apsvērumi – Ģimenes locekļa ieceļošanas un uzturēšanās pieteikuma noraidīšana – Ģimenes locekļa uzturēšanās atļaujas atsaukšana vai atteikums to pagarināt)

4

2020/C 54/06

Lieta C-433/18: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Korkein oikeus (Somija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – ML/Aktiva Finants OÜ (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Regula (EK) Nr. 44/2001 – Jurisdikcija un nolēmumu atzīšana un izpilde civillietās un komerclietās – Uz sacīkstes principu balstītas tiesvedības un efektīvas tiesību aizsardzības prasība – Valsts tiesas nolēmums, ar kuru citas dalībvalsts tiesas pasludināts spriedums ir atzīts par izpildāmu – Valsts atļaujas iesniegt apelācijas sūdzību procedūra)

5

2020/C 54/07

Lieta C-435/18: Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Oberster Gerichtshof (Austrija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Otis GmbH, Schindler Liegenschaftsverwaltung GmbH, Schindler Aufzüge und Fahrtreppen GmbH, Kone AG, Thyssenkrupp Aufzüge GmbH/Land Oberösterreich u.c. (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – LESD 101. pants – Karteļa radīto zaudējumu atlīdzināšana – Personu, kuras karteļa skartajā tirgū nedarbojas kā piegādātāji vai pircēji, tiesības uz zaudējumu atlīdzību – Zaudējumi, kurus cietuši publisko tiesību subjekti, kas piešķīruši aizdevumus ar izdevīgiem nosacījumiem īpašumu iegādei karteļa skartajā tirgū)

6

2020/C 54/08

Lieta C-450/18: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Juzgado de lo Social no 3 de Gerona (Spānija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – WA/Instituto Nacional de la Seguridad Social (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Sociālā politika – Direktīva 79/7/EEK – Vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm sociālā nodrošinājuma jomā – 4. panta 1. un 2. punkts – 7. panta 1. punkts – Pabalstu aprēķināšana – Direktīva 2006/54/EK – Vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jomā – Valsts tiesību akti, kuros ir paredzētas tiesības uz piemaksu pie pensijas sievietēm, kam ir vismaz divi bioloģiskie vai adoptētie bērni un kas saņem uz iemaksām balstītu pastāvīgas darbnespējas pensiju – Šo tiesību nepiešķiršana vīriešiem, kas atrodas identiskā situācijā – Salīdzināma situācija – Tieša diskriminācija dzimuma dēļ – Atkāpes – Neesamība)

7

2020/C 54/09

Lieta C-519/18: Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungārija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – TB/Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Imigrācijas politika – Tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos – Direktīva 2003/86/EK – 10. panta 2. punkts – Fakultatīva tiesību norma – Ģimenes atkalapvienošanās tiesību īstenošanai izvirzītie nosacījumi – Bēgļa ģimenes loceklis, kurš nav minēts 4. pantā – Jēdziens no apgādnieka atkarīga persona)

7

2020/C 54/10

Lieta C-708/18: Tiesas (trešā palāta) 2019. gada 11. decembra spriedums (Tribunalul București (Rumānija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – TK/Asociația de Proprietari bloc M5A-ScaraA (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Fizisko personu aizsardzība attiecībā uz personas datu apstrādi – Eiropas Savienības Pamattiesību harta – 7. un 8. pants – Direktīva 95/46/EK – 6. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 7. panta f) punkts – Personas datu apstrādes atzīšana par likumīgu – Valsts tiesiskais regulējums, ar kuru, lai nodrošinātu personu, mantas un vērtslietu drošību un aizsardzību un lai īstenotu likumīgas intereses, ir atļauta videonovērošana bez datu subjekta piekrišanas – Videonovērošanas sistēmas uzstādīšana dzīvojamās ēkas koplietošanas telpās)

8

2020/C 54/11

Lieta C-783/18 P: Tiesas (desmitā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums – Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs/Wajos GmbH (Apelācija – Eiropas Savienības preču zīme – Regula (EK) Nr. 207/2009 – 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts – Absolūts atteikuma pamats – Preču zīmes, kam nav atšķirtspējas – Trīsdimensiju preču zīmes, ko veido preces forma – Atšķirtspējas vērtējuma kritēriji – Pienākums norādīt pamatojumu – Tvertnes forma – Amfora)

9

2020/C 54/12

Lieta C-87/19: Tiesas (devītā palāta) 2019. gada 11. decembra spriedums (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Lietuva) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – TV Play Baltic AS/Lietuvos radijo ir televizijos komisija (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Elektronisko komunikāciju tīkli un pakalpojumi – Direktīva 2002/21/EK (pamatdirektīva) – 2. panta m) punkts – Elektronisko komunikāciju tīkla nodrošināšana – Jēdziens – Direktīva 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) – 31. panta 1. punkts – Īpašu radio vai televīzijas apraides kanālu pārraidīšanas pienākums – Operators, kas piedāvā televīzijas kanālu paketi – Pamatotas apraides saistības – Nosacījumi – LESD 56. pants – Samērīgums)

10

2020/C 54/13

Lieta C-143/19 P: Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums – Der Grüne Punkt – Duales System Deutschland GmbH/Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO) (Apelācija – Eiropas Savienības preču zīme – Regula (EK) Nr. 207/2009 – 15. un 66. pants – Eiropas Savienības kolektīvas preču zīmes faktiskā izmantošana – Preču zīme, kas saistīta ar iepakojuma atkritumu savākšanas un reģenerācijas sistēmu – Izvietošana uz to preču iepakojuma, attiecībā uz kurām preču zīme ir reģistrēta)

11

2020/C 54/14

Apvienotās lietas C-566/19 PPU un C-626/19 PPU: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Cour d'appel (Luksemburga), Rechtbank Amsterdam (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Eiropas apcietināšanas orderu izpilde, kuri izsniegti attiecībā uz JR (C-566/19 PPU), YC (C-626/19 PPU) (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Steidzamības prejudiciāla nolēmuma tiesvedība – Policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās – Eiropas apcietināšanas orderis – Pamatlēmums 2002/584/TI – 6. panta 1. punkts – Jēdziens izsniegšanas tiesu iestāde – Kritēriji – Eiropas apcietināšanas orderis, ko kriminālvajāšanai izdevusi dalībvalsts prokuratūra)

11

2020/C 54/15

Lieta C-625/19 PPU: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Rechtbank Amsterdam (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Eiropas apcietināšanas ordera izpilde, kas izsniegts attiecībā uz XD (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Steidzamības prejudiciāla nolēmuma tiesvedība – Policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās – Eiropas apcietināšanas orderis – Pamatlēmums 2002/584/TI – 6. panta 1. punkts – Jēdziens izsniegšanas tiesu iestāde – Kritēriji – Eiropas apcietināšanas orderis, ko kriminālvajāšanai izdevusi dalībvalsts prokuratūra)

12

2020/C 54/16

Lieta C-627/19 PPU: Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Rechtbank Amsterdam (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Eiropas apcietināšanas ordera izpilde, kas izsniegts attiecībā uz ZB (Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Steidzamības prejudiciāla nolēmuma tiesvedība – Policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās – Eiropas apcietināšanas orderis – Pamatlēmums 2002/584/TI – 6. panta 1. punkts – Jēdziens izsniegšanas tiesu iestāde – Kritēriji – Eiropas apcietināšanas orderis, ko soda izpildei izdevusi dalībvalsts prokuratūra)

13

2020/C 54/17

Lieta C-725/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 1. oktobrī iesniedza Judecătoria Sector 2 București (Rumānija) – IO/Impuls Leasing România IFN SA

14

2020/C 54/18

Lieta C-734/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 4. oktobrī iesniedza Tribunalul București (Rumānija) – ITH Comercial Timișoara SRL/Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Administrația Sector 1 a Finanțelor Publice

14

2020/C 54/19

Lieta C-748/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa w Mińsku Mazowieckim/WB

17

2020/C 54/20

Lieta C-749/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa–Żoliborz w Warszawie/XA, YZ

18

2020/C 54/21

Lieta C-750/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie/DT

19

2020/C 54/22

Lieta C-751/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa w Pruszkowie/ZY

20

2020/C 54/23

Lieta C-752/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Ursynów w Warszawie/AX

22

2020/C 54/24

Lieta C-753/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie/BV

23

2020/C 54/25

Lieta C-754/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie/CU

24

2020/C 54/26

Lieta C-763/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 18. oktobrī iesniedza Sąd Apelacyjny w Krakowie (Polija) – D.S./S.P., A.P., D.K., Sz. w K.

25

2020/C 54/27

Lieta C-764/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 18. oktobrī iesniedza Sąd Apelacyjny w Krakowie (Polija) – C.S.A./Syndykowi masy upadłości I.T. w upadłości likwidacyjnej

26

2020/C 54/28

Lieta C-765/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 18. oktobrī iesniedza Sąd Apelacyjny w Krakowie (Polija) – M.Ś., I.Ś./R.B.P. Spółka Akcyjna

27

2020/C 54/29

Lieta C-790/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 24. oktobrī iesniedza Curtea de Apel Brașov (Rumānija) – kriminālprocess pret LG, MH

28

2020/C 54/30

Lieta C-811/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 4. novembrī iesniedza Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumānija) – kriminālprocess pret FQ, GP, HO, IN, JM

28

2020/C 54/31

Lieta C-822/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 5. novembrī iesniedza Curtea de Apel Alba Iulia (Rumānija) – Flavourstream SRL/Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală a Vămilor – Direcția Regională Vamală Brașov – Biroul Vamal de Interior Sibiu

29

2020/C 54/32

Lieta C-834/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. novembrī iesniedza Tribunale di Vicenza (Itālija) – AV/Ministero della Giustizia, Itālijas Republika

30

2020/C 54/33

Lieta C-837/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 19. novembrī iesniedza Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugāle) – Super Bock Bebidas S.A./Autoridade Tributária e Aduaneira

31

2020/C 54/34

Lieta C-843/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 20. novembrī iesniedza Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Spānija) – Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS)/BT

32

2020/C 54/35

Lieta C-846/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 21. novembrī iesniedza Tribunal d'arrondissement (Luksemburga) – EQ/Administration de l'Enregistrement, des Domaines et de la TVA

32

2020/C 54/36

Lieta C-861/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 26. novembrī iesniedza Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona (Spānija) – LJ/INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social)

33

2020/C 54/37

Lieta C-865/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 27. novembrī iesniedza Tribunal d'instance de Renne (Francija) – Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue/OG

34

2020/C 54/38

Lieta C-870/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 26. novembrī iesniedza Corte suprema di cassazione (Itālija) – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze/MI

35

2020/C 54/39

Lieta C-871/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 26. novembrī iesniedza Corte suprema di cassazione (Itālija) – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze/TB

35

2020/C 54/40

Lieta C-876/19 P: Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 29. novembrī PlasticsEurope iesniedza par Vispārējās tiesas (piektā palāta) 2019. gada 20. septembra spriedumu lietā T-636/17 PlasticsEurope/ECHA

36

2020/C 54/41

Lieta C-879/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 2. decembrī iesniedza Sąd Najwyższy (Polija) – FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe/Zakładowi Ubezpieczeń Społecznych I Oddziałowi w Warszawie

37

2020/C 54/42

Lieta C-884/19 P: Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 3. decembrī Eiropas Komisija iesniedza par Vispārējās tiesas (piektā palāta) 2019. gada 24. septembra spriedumu lietā T-586/14 RENV Xinyi PV Products (Anhui) Holdings/Komisija

38

2020/C 54/43

Lieta C-890/19 P: Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 4. decembrī Fortischem a.s. iesniedza par Vispārējās tiesas (sestā palāta) 2019. gada 24. septembra spriedumu lietā T-121/15 Fortischem/Komisija

39

2020/C 54/44

Lieta C-895/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 4. decembrī iesniedza Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Polija) – A./Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

40

2020/C 54/45

Lieta C-898/19 P: Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 4. decembrī Īrija iesniedza par Vispārējās tiesas (septītā palāta paplašinātā sastāvā) 2019. gada 24. septembra spriedumu apvienotajās lietās T-755/15 un T-759/15 Luksemburga un Fiat Chrysler Finance Europe/Komisija

41

2020/C 54/46

Lieta C-899/19: Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 4. decembrī Rumānija iesniedza par Vispārējās tiesas (otrā palāta) 2019. gada 24. septembra spriedumu lietā T-391/17 Rumānija/Komisija

42

2020/C 54/47

Lieta C-900/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 6. decembrī iesniedza Conseil d’État (Francija) – One Voice, Ligue pour la protection des oiseaux/Ministre de la Transition écologique et solidaire

43

2020/C 54/48

Lieta C-904/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 10. decembrī iesniedza Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Polija) – E. Sp. z o.o./K.S.

43

2020/C 54/49

Lieta C-913/19: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 13. decembrī iesniedza Sąd Rejonowy w Białymstoku (Polija) – CNP spółka z o.o./Gefion Insurance A/S

45

Vispārējā tiesa

2020/C 54/50

Lieta T-21/18: Vispārējās tiesas 2019. gada 17. decembra spriedums – Polija/Komisija (ELGF un ELFLA – No finansējuma izslēgti izdevumi – Augļu un dārzeņu nozares – Atbalsts ražotāju grupām – Polijas izdevumi – Nepilnības attiecībā uz galvenajām un papildu kontrolēm – Atzīšanas plānu un atzīšanas kritēriju pārbaudīšana – Kontroles saistībā ar atbalsta pieteikumiem – Ražotāju grupu pieļaujamība – Ekonomiskā saskaņotība – Ieguldījumu nepieciešamība un pieļaujamība – Izdevumu pamatotība – Sistēmiskas nepilnības – ELGF risks – Korektīvi pasākumi – Vienotas likmes korekcijas 25 % apmērā)

46

2020/C 54/51

Lieta T-22/18: Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – Bulgārija/Komisija (ELGF un ELFLA – No finansējuma izslēgti izdevumi – Bulgārijas izdevumi – Lauku attīstība – Pārbaužu uz vietas kvalitāte – Pieļaujamības un atlases kritēriju kontrole – Finanšu korekcijas – Ex post pārbaudes – Finanšu korekciju aprēķināšanā izmantotā metode – Atkārtošanās – Korektīvi pasākumi – Atbilstības noskaidrošanas procedūra – Tiesiskā drošība – Pareizas finanšu pārvaldības princips – Samērīgums)

47

2020/C 54/52

Lieta T-100/18: Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – Wehrheim/ECB (Civildienests – ECB darbinieki – Darba samaksa – Ekspatriācijas pabalsts – Atcelšana – Atbildība – Mantisks un morāls kaitējums – Dienesta pārkāpums)

47

2020/C 54/53

Lieta T-295/18: Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – Grieķija/Komisija (ELGF un ELFLA – No finansējuma izslēgti izdevumi – Grieķijas izdevumi – Lauku attīstība – Atsaistīts tiešais atbalsts – Galvenās pārbaudes – Vienotas likmes finanšu korekcijas)

48

2020/C 54/54

Lieta T-383/18: Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – Sta*Ware EDV Beratung/EUIPO – Accelerate IT Consulting (businessNavi) (Eiropas Savienības preču zīme – Atcelšanas process – Eiropas Savienības grafiska preču zīme businessNavi – Preču zīmes faktiska izmantošana – Daļēja atcelšana – Regulas (EK) Nr. 207/2009 51. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 2. punkts (tagad Regulas (ES) 2017/1001 58. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 2. punkts))

49

2020/C 54/55

Lieta T-504/18: Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – XG/Komisija (Privāta uzņēmuma darbinieki, kas iestādes iekšienē sniedz informātikas pakalpojumus – Atteikums piešķirt piekļuvi Komisijas telpām – Akta izdevēja kompetence)

50

2020/C 54/56

Lieta T-317/19 R: Vispārējās tiesas priekšsēdētāja 2019. gada 7. novembra rīkojums – AMVAC Netherlands/Komisija (Pagaidu noregulējums – Augu aizsardzības līdzekļi – Regula (EK) Nr. 1107/2009 – Darbīgā viela etoprofoss – Vielas laišanas tirgū apstiprināšanas nosacījumi – Pieteikums par piemērošanas apturēšanu – Steidzamības neesamība)

50

2020/C 54/57

Lieta T-715/19: Prasība, kas celta 2019. gada 21. oktobrī – Wagenknecht/Eiropadome

51

2020/C 54/58

Lieta T-804/19: Prasība, kas celta 2019. gada 20. novembrī – HC/Komisija

52

2020/C 54/59

Lieta T-823/19: Prasība, kas celta 2019. gada 4. decembrī – JMS Sports/EUIPO – Inter–Vion (Spirālveida matu gumijas)

53

2020/C 54/60

Lieta T-829/19: Prasība, kas celta 2019. gada 4. decembrī – Palírna U Zeleného stromu/EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA)

54

2020/C 54/61

Lieta T-830/19: Prasība, kas celta 2019. gada 4. decembrī – Palírna U Zeleného stromu/EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA)

55

2020/C 54/62

Lieta T-831/19: Prasība, kas celta 2019. gada 4. decembrī – Palírna U Zeleného stromu/EUIPO – Bacardi (BLEND 42 FIRST CZECH BLENDED VODKA)

56

2020/C 54/63

Lieta T-849/19: Prasība, kas celta 2019. gada 16. decembrī – Leonardo/Frontex

57

2020/C 54/64

Lieta T-853/19: Prasība, kas celta 2019. gada 17. decembrī – Tehrani/EUIPO – Blue Genes (Earnest Sewn)

59

2020/C 54/65

Lieta T-854/19: Prasība, kas celta 2019. gada 17. decembrī – Franz Schröder/EUIPO – RDS Design (MONTANA)

60

2020/C 54/66

Lieta T-855/19: Prasība, kas celta 2019. gada 17. decembrī – Franz Schröder/EUIPO – RDS Design (MONTANA)

61

2020/C 54/67

Lieta T-856/19: Prasība, kas celta 2019. gada 17. decembrī – Franz Schröder/EUIPO – RDS Design (MONTANA)

62

2020/C 54/68

Lieta T-859/19: Prasība, kas celta 2019. gada 9. decembrī – Alkemie Group/EUIPO – Mann & Schröder (ALKEMIE)

63

2020/C 54/69

Lieta T-860/19: Prasība, kas celta 2019. gada 9. decembrī – Alkemie Group/EUIPO – Mann & Schröder (ALKEMIE)

63

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Savienības Tiesa

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/1

---

Eiropas Savienības Tiesas jaunākās publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(2020/C 54/01)

Jaunākā publikācija

OV C 45, 10.2.2020.

Iepriekšējās publikācijas

OV C 36, 3.2.2020.

OV C 27, 27.1.2020.

OV C 19, 20.1.2020.

OV C 10, 13.1.2020.

OV C 432, 23.12.2019.

OV C 423, 16.12.2019.

Šie teksti pieejami

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

Tiesa

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/2

---

Tiesas (astotā palāta) 2019. gada 11. decembra spriedums – Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon, iepriekš Alouminion tis Ellados VEAE/Eiropas Komisija, Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI)

(Lieta C-332/18 P) (1)

(Apelācija - Valsts atbalsts - Alumīnija ražošana - Līgumā paredzēts preferenciāls elektroenerģijas piegādes tarifs - Lēmums, ar kuru atbalsts atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu - Līguma izbeigšana - Līguma izbeigšanas seku apturēšana ar tiesas nolēmumu par pagaidu noregulējumu - Lēmums, ar kuru atbalsts atzīts par nelikumīgu)

(2020/C 54/02)

Tiesvedības valoda – grieķu

Lietas dalībnieki

Apelācijas sūdzības iesniedzēja: Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon, iepriekš Alouminion tis Ellados VEAE (pārstāvji: N. Korogiannakis, N. Keramidas, E. Chrysafis, D. Diakopoulos un A. Komninos, dikigoroi, un K. Struckmann, Rechtsanwalt)

Pārējie lietas dalībnieki: Eiropas Komisija (pārstāvji: A. Bouchagiar un E. Gippini Fournier) un Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) (pārstāvji: E. Bourtzalas un D. Waelbroeck, advokāti, un C. Synodinos, H. Tagaras un E. Salaka, dikigoroi)

Rezolutīvā daļa

| 1) | Apelācijas sūdzību noraidīt. |
| --- | --- |

1)

Apelācijas sūdzību noraidīt.

| 2) | Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon atlīdzina tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2)

Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon atlīdzina tiesāšanās izdevumus.

---

(1)  OV C 285, 13.8.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/3

---

Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Najvyšší súd Slovenskej republiky (Slovākija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Slovenské elektrárne a.s./Úrad pre vybrané hospodárske subjekty, iepriekš Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty

(Lieta C-376/18) (1)

(Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Pieņemamība - Kopīgi noteikumi attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu - Direktīva 2009/72/EK - Piemērojamība - 3. pants - Mērķi - Nediskriminācijas princips - Īpašs maksājums, kas tiek piemērots subjektiem, kuriem ir piešķirta atļauja veikt darbību reglamentētajās nozarēs - Elektroenerģijas nozare)

(2020/C 54/03)

Tiesvedības valoda – slovāku

Iesniedzējtiesa

Najvyšší súd Slovenskej republiky

Pamatlietas puses

Prasītāja: Slovenské elektrárne a.s.

Atbildētāja: Úrad pre vybrané hospodárske subjekty, iepriekš Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty

Rezolutīvā daļa

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu, it īpaši tās 3. panta 1.–3. un 10. punkts, ir jāinterpretē tādējādi, ka tā neliedz tādu valsts tiesisko regulējumu, ar ko tiek izveidots īpašs maksājums no ienākumiem, kurus, veicot darbību dažādās reglamentētas darbības nozarēs gan valsts līmenī, gan ārvalstīs, ir guvuši uzņēmumi, kas darbojas, pamatojoties uz atļauju, kuru izsniegusi valsts iestāde, tai skaitā uzņēmumi, kuriem ir piešķirta kompetentās valsts regulatīvās iestādes izsniegta atļauja piegādāt elektroenerģiju.

---

(1)  OV C 285, 13.8.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/3

---

Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Raad van State (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid/E.P.

(Lieta C-380/18) (1)

(Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Robežkontrole, patvērums un imigrācija - Regula (ES) 2016/399 - Savienības Kodekss par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) - 6. pants - Trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas nosacījumi - Jēdziens “sabiedriskās kārtības apdraudējums” - Atgriešanas lēmums attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kurš uzturas nelikumīgi)

(2020/C 54/04)

Tiesvedības valoda – holandiešu

Iesniedzējtiesa

Raad van State

Pamatlietas puses

Prasītājs: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Atbildētājs: E.P.

Rezolutīvā daļa

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 6. panta 1. punkta e) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka ar to netiek aizliegta tāda valsts prakse, saskaņā ar kuru – attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo, kam nav nepieciešama vīza un kurš dalībvalstu teritorijā uzturas īslaicīgi, – kompetentās iestādes var pieņemt atgriešanas lēmumu, pamatojoties uz to, ka viņš tiek uzskatīts par sabiedriskās kārtības apdraudējumu tādēļ, ka tiek turēts aizdomās par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, ja vien šāda prakse tiek piemērota vienīgi gadījumos, kad, pirmkārt, ņemot vērā šī pārkāpuma veidu un paredzēto sodu, tas ir uzskatāms par pietiekami smagu, lai pamatotu, ka valstspiederīgā uzturēšanās dalībvalstu teritorijā ir nekavējoties jāizbeidz, un, otrkārt, šo iestāžu rīcībā ir saskanīgi, objektīvi un konkrēti pierādījumi, kas ļauj minēto valstspiederīgo turēt aizdomās par šāda pārkāpuma izdarīšanu; tas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.

---

(1)  OV C 294, 20.8.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/4

---

Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Raad van State (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – G.S. (C-381/18), V.G. (C-382/18)/Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

(Apvienotās lietas C-381/18 un C-382/18) (1)

(Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Robežkontrole, patvērums un imigrācija - Imigrācijas politika - Direktīva 2003/86/EK - Tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos - Prasības, lai īstenotu tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos - Jēdziens “sabiedriskās kārtības apsvērumi” - Ģimenes locekļa ieceļošanas un uzturēšanās pieteikuma noraidīšana - Ģimenes locekļa uzturēšanās atļaujas atsaukšana vai atteikums to pagarināt)

(2020/C 54/05)

Tiesvedības valoda – holandiešu

Iesniedzējtiesa

Raad van State

Pamatlietas puses

Prasītāji: G.S. (C-381/18), V.G. (C-382/18)

Atbildētājs: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Rezolutīvā daļa

| 1) | Saskaņā ar LESD 267. pantu Tiesas kompetencē ietilpst Padomes Direktīvas 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos 6. panta interpretēšana situācijā, kurā tiesai ir jālemj par trešās valsts valstspiederīgā, kas ir tāda Savienības pilsoņa ģimenes loceklis, kurš nav izmantojis savas tiesības uz brīvu pārvietošanos, ieceļošanas un uzturēšanās pieteikumu, ja minētā tiesību norma saskaņā ar valsts tiesībām šādā situācijā ir tieši un bez nosacījumiem piemērojama. |
| --- | --- |

1)

Saskaņā ar LESD 267. pantu Tiesas kompetencē ietilpst Padomes Direktīvas 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos 6. panta interpretēšana situācijā, kurā tiesai ir jālemj par trešās valsts valstspiederīgā, kas ir tāda Savienības pilsoņa ģimenes loceklis, kurš nav izmantojis savas tiesības uz brīvu pārvietošanos, ieceļošanas un uzturēšanās pieteikumu, ja minētā tiesību norma saskaņā ar valsts tiesībām šādā situācijā ir tieši un bez nosacījumiem piemērojama.

| 2) | Direktīvas 2003/86 6. panta 1. un 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tie pieļauj tādu valsts praksi, saskaņā ar kuru sabiedriskās kārtības apsvērumu dēļ kompetentās valsts iestādes var, pirmkārt, noraidīt saskaņā ar šo direktīvu iesniegtu pieteikumu par ieceļošanu un uzturēšanos, šādu noraidījumu pamatojot ar [pieteikuma iesniedzēja] notiesāšanu iepriekšējās uzturēšanās laikā attiecīgās dalībvalsts teritorijā, un, otrkārt, atsaukt uz šo direktīvu balstītu uzturēšanās atļauju vai atteikt tās pagarināšanu, ja pieteikuma iesniedzējam piespriestais sods ir pietiekami smags salīdzinājumā ar uzturēšanās ilgumu, ja vien šī prakse tiek piemērota vienīgi gadījumā, kad nodarījums, par kuru attiecīgā persona ir tikusi notiesāta, ir pietiekami smags, lai pieteikuma iesniedzēja uzturēšanās attiecīgās dalībvalsts teritorijā nebūtu pieļaujama, un iestādes iepriekš ir veikušas šīs pašas direktīvas 17. pantā paredzēto individuālo vērtējumu; tas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai. |
| --- | --- |

2)

Direktīvas 2003/86 6. panta 1. un 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tie pieļauj tādu valsts praksi, saskaņā ar kuru sabiedriskās kārtības apsvērumu dēļ kompetentās valsts iestādes var, pirmkārt, noraidīt saskaņā ar šo direktīvu iesniegtu pieteikumu par ieceļošanu un uzturēšanos, šādu noraidījumu pamatojot ar [pieteikuma iesniedzēja] notiesāšanu iepriekšējās uzturēšanās laikā attiecīgās dalībvalsts teritorijā, un, otrkārt, atsaukt uz šo direktīvu balstītu uzturēšanās atļauju vai atteikt tās pagarināšanu, ja pieteikuma iesniedzējam piespriestais sods ir pietiekami smags salīdzinājumā ar uzturēšanās ilgumu, ja vien šī prakse tiek piemērota vienīgi gadījumā, kad nodarījums, par kuru attiecīgā persona ir tikusi notiesāta, ir pietiekami smags, lai pieteikuma iesniedzēja uzturēšanās attiecīgās dalībvalsts teritorijā nebūtu pieļaujama, un iestādes iepriekš ir veikušas šīs pašas direktīvas 17. pantā paredzēto individuālo vērtējumu; tas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.

---

(1)  OV C 294, 20.8.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/5

---

Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Korkein oikeus (Somija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – ML/Aktiva Finants OÜ

(Lieta C-433/18) (1)

(Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Regula (EK) Nr. 44/2001 - Jurisdikcija un nolēmumu atzīšana un izpilde civillietās un komerclietās - Uz sacīkstes principu balstītas tiesvedības un efektīvas tiesību aizsardzības prasība - Valsts tiesas nolēmums, ar kuru citas dalībvalsts tiesas pasludināts spriedums ir atzīts par izpildāmu - Valsts atļaujas iesniegt apelācijas sūdzību procedūra)

(2020/C 54/06)

Tiesvedības valoda – somu

Iesniedzējtiesa

Korkein oikeus

Pamatlietas puses

Prasītājs: ML

Atbildētājs: Aktiva Finants OÜ

Rezolutīvā daļa

| 1) | Padomes Regulas (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 43. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas pieļauj tādu atļaujas pārsūdzības turpmākai izskatīšanai procedūru, kurā, pirmkārt, apelācijas tiesa par tajā iesniegto pārsūdzību lemj, pamatodamās uz pirmajā instancē pieņemto nolēmumu, atbildētāja iespējamiem paskaidrojumiem un, ja nepieciešams, uz citiem lietas materiāliem, kā arī, otrkārt, atļauja pārsūdzības turpmākai izskatīšanai ir jāpiešķir, ja tostarp ir šaubas par attiecīgā nolēmuma pareizību, ja šī lēmuma pareizību nav iespējams izvērtēt, neatļaujot turpināt tiesvedību, vai ja pastāv cits svarīgs iemesls piešķirt atļauju pārsūdzības turpmākai izskatīšanai. |
| --- | --- |

1)

Padomes Regulas (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 43. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas pieļauj tādu atļaujas pārsūdzības turpmākai izskatīšanai procedūru, kurā, pirmkārt, apelācijas tiesa par tajā iesniegto pārsūdzību lemj, pamatodamās uz pirmajā instancē pieņemto nolēmumu, atbildētāja iespējamiem paskaidrojumiem un, ja nepieciešams, uz citiem lietas materiāliem, kā arī, otrkārt, atļauja pārsūdzības turpmākai izskatīšanai ir jāpiešķir, ja tostarp ir šaubas par attiecīgā nolēmuma pareizību, ja šī lēmuma pareizību nav iespējams izvērtēt, neatļaujot turpināt tiesvedību, vai ja pastāv cits svarīgs iemesls piešķirt atļauju pārsūdzības turpmākai izskatīšanai.

| 2) | Regulas Nr. 44/2001 43. panta 3. punkts, kurā ir paredzēta uz sacīkstes principu balstīta tiesvedība, ir jāinterpretē tādējādi, ka tas pieļauj tādu pārsūdzības izskatīšanas procedūru attiecībā uz lēmumu par pieteikumu pasludināt izpildāmību, kurā nav prasīts iepriekš uzklausīt atbildētāju, ja tiek pieņemts tam labvēlīgs lēmums. |
| --- | --- |

2)

Regulas Nr. 44/2001 43. panta 3. punkts, kurā ir paredzēta uz sacīkstes principu balstīta tiesvedība, ir jāinterpretē tādējādi, ka tas pieļauj tādu pārsūdzības izskatīšanas procedūru attiecībā uz lēmumu par pieteikumu pasludināt izpildāmību, kurā nav prasīts iepriekš uzklausīt atbildētāju, ja tiek pieņemts tam labvēlīgs lēmums.

---

(1)  OV C 352, 1.10.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/6

---

Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Oberster Gerichtshof (Austrija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Otis GmbH, Schindler Liegenschaftsverwaltung GmbH, Schindler Aufzüge und Fahrtreppen GmbH, Kone AG, Thyssenkrupp Aufzüge GmbH/Land Oberösterreich u.c.

(Lieta C-435/18) (1)

(Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - LESD 101. pants - Karteļa radīto zaudējumu atlīdzināšana - Personu, kuras karteļa skartajā tirgū nedarbojas kā piegādātāji vai pircēji, tiesības uz zaudējumu atlīdzību - Zaudējumi, kurus cietuši publisko tiesību subjekti, kas piešķīruši aizdevumus ar izdevīgiem nosacījumiem īpašumu iegādei karteļa skartajā tirgū)

(2020/C 54/07)

Tiesvedības valoda – vācu

Iesniedzējtiesa

Oberster Gerichtshof

Pamatlietas puses

Prasītājas: Otis GmbH, Schindler Liegenschaftsverwaltung GmbH, Schindler Aufzüge und Fahrtreppen GmbH, Kone AG, Thyssenkrupp Aufzüge GmbH

Atbildētājas: Land Oberösterreich, Gemeinnützige Wohnungsgenossenschaft “Lebensräume” eingetragene GmbH, EBS Wohnungsgesellschaft mbH, WAG Wohnungsanlagen GmbH, WSG Gemeinnützige Wohn- und Siedlergemeinschaft reg.GmbH, Neue Heimat Oberösterreich Gemeinnützige Wohnungs- und SiedlungsgesmbH, BRW Gemeinnützige Wohnungs- und Siedlungsgenossenschaft “Baureform Wohnstätte” eingetragene Gen.m.b.H., Gemeinnützige Wohnungs- und Siedlungsgenossenschaft “Familie” eingetragene Gen.m.b.H., VLW Vereinigte Linzer Wohnungsgenossenschaften Gemeinnützige GmbH, Gemeinnützige Steyrer Wohn- und Siedlungs Genossenschaft “Styria” reg.Gen.m.b.H., Innviertler Gemeinnützige Wohnungs- und Siedlungsgenossenschaft reg.Gen.m.b.H., Gemeinnützige Wohnungsgesellschaft der Stadt Steyr GmbH, Gemeinnützige Industrie-Wohnungsaktiengesellschaft, Gemeinnützige Siedlungsgesellschaft m.b.H. für den Bezirk Vöcklabruck, GEWOG Neues Heim Gemeinnützige Wohnungsgesellschaft m.b.H.

Rezolutīvā daļa

LESD 101. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka personas, kuras nedarbojas kā piegādātāji vai pircēji karteļa skartajā tirgū, bet kuras ir piešķīrušas finansiālu atbalstu attīstību veicinošu aizdevumu veidā šajā tirgū piedāvāto ražojumu pircējiem, var prasīt, lai uzņēmumiem, kas piedalījušies šajā kartelī, tiktu piespriests atlīdzināt zaudējumus, kas tām ir radušies tāpēc, ka šī finansiālā atbalsta summas ir bijušas lielākas nekā tad, ja nebūtu minētā karteļa, un šīs personas nav varējušas izmantot šo starpību citiem ienesīgākiem mērķiem.

---

(1)  OV C 352, 1.10.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/7

---

Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Juzgado de lo Social no 3 de Gerona (Spānija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – WA/Instituto Nacional de la Seguridad Social

(Lieta C-450/18) (1)

(Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Sociālā politika - Direktīva 79/7/EEK - Vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm sociālā nodrošinājuma jomā - 4. panta 1. un 2. punkts - 7. panta 1. punkts - Pabalstu aprēķināšana - Direktīva 2006/54/EK - Vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jomā - Valsts tiesību akti, kuros ir paredzētas tiesības uz piemaksu pie pensijas sievietēm, kam ir vismaz divi bioloģiskie vai adoptētie bērni un kas saņem uz iemaksām balstītu pastāvīgas darbnespējas pensiju - Šo tiesību nepiešķiršana vīriešiem, kas atrodas identiskā situācijā - Salīdzināma situācija - Tieša diskriminācija dzimuma dēļ - Atkāpes - Neesamība)

(2020/C 54/08)

Tiesvedības valoda – spāņu

Iesniedzējtiesa

Juzgado de lo Social no 3 de Gerona

Pamatlietas puses

Prasītājs: WA

Atbildētājs: Instituto Nacional de la Seguridad Social

Rezolutīvā daļa

Padomes Direktīva 79/7/EEK (1978. gada 19. decembris) par pakāpenisku vienlīdzīgas attieksmes principa pret vīriešiem un sievietēm īstenošanu sociālā nodrošinājuma jautājumos ir interpretējama tādējādi, ka tā nepieļauj tādu valsts tiesisko regulējumu kā pamatlietā aplūkotais, kurā tiesības uz piemaksu pie pensijas ir paredzētas sievietēm, kam ir vismaz divi bioloģiskie vai adoptētie bērni un kas saņem uz iemaksām balstītu pastāvīgas darbnespējas pensiju saskaņā ar valsts sociālā nodrošinājuma sistēmu, bet vīriešiem, kuri atrodas identiskā situācijā, nav tiesību uz šādu piemaksu pie pensijas.

---

(1)  OV C 399, 5.11.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/7

---

Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungārija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – TB/Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

(Lieta C-519/18) (1)

(Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Imigrācijas politika - Tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos - Direktīva 2003/86/EK - 10. panta 2. punkts - Fakultatīva tiesību norma - Ģimenes atkalapvienošanās tiesību īstenošanai izvirzītie nosacījumi - Bēgļa ģimenes loceklis, kurš nav minēts 4. pantā - Jēdziens “no apgādnieka atkarīga persona”)

(2020/C 54/09)

Tiesvedības valoda – ungāru

Iesniedzējtiesa

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Pamatlietas puses

Prasītājs: TB

Atbildētājs: Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

Rezolutīvā daļa

Padomes Direktīvas 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos 10. panta 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas neliedz dalībvalstij atļaut bēgļa māsas atkalapvienošanos tikai tādā gadījumā, ja viņa veselības stāvokļa dēļ nespēj nodrošināt savas vajadzības, ar nosacījumu, ka:

| — | no vienas puses, šo nespēju novērtē, ņemot vērā bēgļu īpašo situāciju un individuālo pārbaudi, kurā ņemti vērā visi attiecīgie elementi, un |
| --- | --- |

—

no vienas puses, šo nespēju novērtē, ņemot vērā bēgļu īpašo situāciju un individuālo pārbaudi, kurā ņemti vērā visi attiecīgie elementi, un

| — | no otras puses, arī ņemot vērā bēgļu īpašo situāciju un pēc individuālas izvērtēšanas, kurā ņemti vērā visi attiecīgie elementi, var noteikt, ka materiālo atbalstu attiecīgajai personai faktiski nodrošina bēglis vai ka bēglis šķiet tāds ģimenes loceklis, kurš vislabāk var nodrošināt prasīto materiālo atbalstu. |
| --- | --- |

—

no otras puses, arī ņemot vērā bēgļu īpašo situāciju un pēc individuālas izvērtēšanas, kurā ņemti vērā visi attiecīgie elementi, var noteikt, ka materiālo atbalstu attiecīgajai personai faktiski nodrošina bēglis vai ka bēglis šķiet tāds ģimenes loceklis, kurš vislabāk var nodrošināt prasīto materiālo atbalstu.

---

(1)  OV C 436, 3.12.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/8

---

Tiesas (trešā palāta) 2019. gada 11. decembra spriedums (Tribunalul București (Rumānija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – TK/Asociația de Proprietari bloc M5A-ScaraA

(Lieta C-708/18) (1)

(Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Fizisko personu aizsardzība attiecībā uz personas datu apstrādi - Eiropas Savienības Pamattiesību harta - 7. un 8. pants - Direktīva 95/46/EK - 6. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 7. panta f) punkts - Personas datu apstrādes atzīšana par likumīgu - Valsts tiesiskais regulējums, ar kuru, lai nodrošinātu personu, mantas un vērtslietu drošību un aizsardzību un lai īstenotu likumīgas intereses, ir atļauta videonovērošana bez datu subjekta piekrišanas - Videonovērošanas sistēmas uzstādīšana dzīvojamās ēkas koplietošanas telpās)

(2020/C 54/10)

Tiesvedības valoda – rumāņu

Iesniedzējtiesa

Tribunalul București

Pamatlietas puses

Prasītājs: TK

Atbildētāja: Asociația de Proprietari bloc M5A-ScaraA

Rezolutīvā daļa

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti 6. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 7. panta f) punkts, skatīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. panta gaismā, ir jāinterpretē tādējādi, ka tie neaizliedz tādas valsts tiesību normas, kuras bez datu subjektu piekrišanas atļauj ierīkot tādu videonovērošanas sistēmu kā pamatlietā, kas ierīkota dzīvojamās ēkas koplietošanas telpās, lai īstenotu likumīgas intereses apsargāt un aizsargāt personas un īpašumu, ja ar attiecīgās videonovērošanas sistēmas palīdzību veiktā datu apstrāde atbilst šī 7. panta f) punktā minētajiem nosacījumiem; par to jāpārliecinās iesniedzējtiesai.

---

(1)  OV C 65, 18.2.2019.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/9

---

Tiesas (desmitā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums – Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs/Wajos GmbH

(Lieta C-783/18 P) (1)

(Apelācija - Eiropas Savienības preču zīme - Regula (EK) Nr. 207/2009 - 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts - Absolūts atteikuma pamats - Preču zīmes, kam nav atšķirtspējas - Trīsdimensiju preču zīmes, ko veido preces forma - Atšķirtspējas vērtējuma kritēriji - Pienākums norādīt pamatojumu - Tvertnes forma - Amfora)

(2020/C 54/11)

Tiesvedības valoda – vācu

Lietas dalībnieki

Apelācijas sūdzības iesniedzējs: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (pārstāvis: D. Hanf)

Otra lietas dalībniece: Wajos GmbH (pārstāvji: J. Schneiders, R. Krillke un B. Schneiders, advokāti)

Rezolutīvā daļa

| 1) | Apelācijas sūdzību noraidīt. |
| --- | --- |

1)

Apelācijas sūdzību noraidīt.

| 2) | Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO) sedz savus, kā arī atlīdzina Wajos GmbH tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2)

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO) sedz savus, kā arī atlīdzina Wajos GmbH tiesāšanās izdevumus.

---

(1)  OV C 112, 25.3.2019.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/10

---

Tiesas (devītā palāta) 2019. gada 11. decembra spriedums (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Lietuva) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – TV Play Baltic AS/Lietuvos radijo ir televizijos komisija

(Lieta C-87/19) (1)

(Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Elektronisko komunikāciju tīkli un pakalpojumi - Direktīva 2002/21/EK (pamatdirektīva) - 2. panta m) punkts - Elektronisko komunikāciju tīkla nodrošināšana - Jēdziens - Direktīva 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) - 31. panta 1. punkts - Īpašu radio vai televīzijas apraides kanālu pārraidīšanas pienākums - Operators, kas piedāvā televīzijas kanālu paketi - Pamatotas apraides saistības - Nosacījumi - LESD 56. pants - Samērīgums)

(2020/C 54/12)

Tiesvedības valoda – lietuviešu

Iesniedzējtiesa

Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas

Pamatlietas puses

Prasītāja: TV Play Baltic AS

Atbildētāja: Lietuvos radijo ir televizijos komisija

Piedaloties: Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija VšĮ

Rezolutīvā daļa

| 1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) 2. panta m) punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka televīzijas programmas retranslēšana, izmantojot trešajām personām piederošu satelīttelevīzijas tīklu, neietilpst jēdzienā “elektronisko komunikāciju tīkla nodrošināšana” šīs tiesību normas izpratnē. |
| --- | --- |

1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) 2. panta m) punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka televīzijas programmas retranslēšana, izmantojot trešajām personām piederošu satelīttelevīzijas tīklu, neietilpst jēdzienā “elektronisko komunikāciju tīkla nodrošināšana” šīs tiesību normas izpratnē.

| 2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/22/EK (2002. gada 7. marts) par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojuma direktīva) 31. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tam nav pretrunā tas, ka dalībvalsts uzņēmumiem, kuri, izmantojot trešajām personām piederošus satelīta tīklus, retranslē televīzijas programmas, kas ir aizsargātas ar ierobežotas piekļuves sistēmu, un piedāvā saviem klientiem televīzijas programmu paketes, uzliek pienākumu pārraidīt televīzijas programmu. |
| --- | --- |

2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/22/EK (2002. gada 7. marts) par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojuma direktīva) 31. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tam nav pretrunā tas, ka dalībvalsts uzņēmumiem, kuri, izmantojot trešajām personām piederošus satelīta tīklus, retranslē televīzijas programmas, kas ir aizsargātas ar ierobežotas piekļuves sistēmu, un piedāvā saviem klientiem televīzijas programmu paketes, uzliek pienākumu pārraidīt televīzijas programmu.

| 3) | LESD 56. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tam nav pretrunā tas, ka dalībvalstis uzņēmumiem, kas, izmantojot trešajām personām piederošus satelīta tīklus, retranslē televīzijas programmas, kuras ir aizsargātas ar nosacītu piekļuves sistēmu, un piedāvā saviem klientiem televīzijas programmu paketes, uzliek pienākumu bez maksas pārraidīt televīzijas kanālu, ar nosacījumu, ka, pirmkārt, šis pārraidīšanas pienākums ļauj visu televīzijas programmu pārraidīšanas līdzekļu gala lietotāju lielam skaitam vai procentuālajai daļai piekļūt kanālam, uz kuru attiecas šis pienākums, un, otrkārt, ir jāņem vērā operatora, kam uzlikts šis pats pārraidīšanas pienākums, sniegto pakalpojumu gala lietotāju ģeogrāfiskais sadalījums, apstāklis, ka tas šo kanālu pārraida nekodētu un ka minētais kanāls bez maksas ir pieejams internetā, kā arī zemes apraides tīklā, un tas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai. |
| --- | --- |

3)

LESD 56. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka tam nav pretrunā tas, ka dalībvalstis uzņēmumiem, kas, izmantojot trešajām personām piederošus satelīta tīklus, retranslē televīzijas programmas, kuras ir aizsargātas ar nosacītu piekļuves sistēmu, un piedāvā saviem klientiem televīzijas programmu paketes, uzliek pienākumu bez maksas pārraidīt televīzijas kanālu, ar nosacījumu, ka, pirmkārt, šis pārraidīšanas pienākums ļauj visu televīzijas programmu pārraidīšanas līdzekļu gala lietotāju lielam skaitam vai procentuālajai daļai piekļūt kanālam, uz kuru attiecas šis pienākums, un, otrkārt, ir jāņem vērā operatora, kam uzlikts šis pats pārraidīšanas pienākums, sniegto pakalpojumu gala lietotāju ģeogrāfiskais sadalījums, apstāklis, ka tas šo kanālu pārraida nekodētu un ka minētais kanāls bez maksas ir pieejams internetā, kā arī zemes apraides tīklā, un tas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.

---

(1)  OV C 155, 6.5.2019.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/11

---

Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums – Der Grüne Punkt – Duales System Deutschland GmbH/Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

(Lieta C-143/19 P) (1)

(Apelācija - Eiropas Savienības preču zīme - Regula (EK) Nr. 207/2009 - 15. un 66. pants - Eiropas Savienības kolektīvas preču zīmes faktiskā izmantošana - Preču zīme, kas saistīta ar iepakojuma atkritumu savākšanas un reģenerācijas sistēmu - Izvietošana uz to preču iepakojuma, attiecībā uz kurām preču zīme ir reģistrēta)

(2020/C 54/13)

Tiesvedības valoda – vācu

Lietas dalībnieki

Apelācijas sūdzības iesniedzēja: Der Grüne Punkt – Duales System Deutschland GmbH (pārstāve: P. Goldenbaum, Rechtsanwältin)

Otrs lietas dalībnieks: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (pārstāvis: D. Hanf)

Rezolutīvā daļa

| 1) | Atcelt Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2018. gada 12. septembra spriedumu Der Grüne Punkt/EUIPO – Halston Properties (Apļa ar divām bultām attēls) (T-253/17, EU:T:2018:909). |
| --- | --- |

1)

Atcelt Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2018. gada 12. septembra spriedumu Der Grüne Punkt/EUIPO – Halston Properties (Apļa ar divām bultām attēls) (T-253/17, EU:T:2018:909).

| 2) | Atcelt Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja (EUIPO) Apelācijas piektās padomes 2017. gada 20. februāra lēmumu lietā R 1357/2015-5. |
| --- | --- |

2)

Atcelt Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja (EUIPO) Apelācijas piektās padomes 2017. gada 20. februāra lēmumu lietā R 1357/2015-5.

| 3) | Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO) sedz savus, kā arī atlīdzina Der Grüne Punkt – Duales System Deutschland GmbH gan šajā apelācijas tiesvedībā, gan tiesvedībā pirmajā instancē radušos tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

3)

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO) sedz savus, kā arī atlīdzina Der Grüne Punkt – Duales System Deutschland GmbH gan šajā apelācijas tiesvedībā, gan tiesvedībā pirmajā instancē radušos tiesāšanās izdevumus.

---

(1)  OV C 220, 1.7.2019.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/11

---

Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Cour d'appel (Luksemburga), Rechtbank Amsterdam (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Eiropas apcietināšanas orderu izpilde, kuri izsniegti attiecībā uz JR (C-566/19 PPU), YC (C-626/19 PPU)

(Apvienotās lietas C-566/19 PPU un C-626/19 PPU) (1)

(Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Steidzamības prejudiciāla nolēmuma tiesvedība - Policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās - Eiropas apcietināšanas orderis - Pamatlēmums 2002/584/TI - 6. panta 1. punkts - Jēdziens “izsniegšanas tiesu iestāde” - Kritēriji - Eiropas apcietināšanas orderis, ko kriminālvajāšanai izdevusi dalībvalsts prokuratūra)

(2020/C 54/14)

Tiesvedības valoda – franču un holandiešu

Iesniedzējtiesa

Cour d'appel, Rechtbank Amsterdam

Pamatlietas puses

JR (C-566/19 PPU), YC (C-626/19 PPU)

Rezolutīvā daļa

Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Pamatlēmumu 2009/299/TI (2009. gada 26. februāris), 6. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka jēdziens “izsniegšanas tiesu iestāde” šīs tiesību normas izpratnē aptver dalībvalsts prokuratūras prokurorus, kuri ir pilnvaroti veikt kriminālvajāšanu un kurus vada un kontrolē viņu tiešie priekšnieki, ja viņu statuss tiem piešķir neatkarības garantiju (tostarp no izpildvaras) Eiropas apcietināšanas ordera izsniegšanas ietvaros.

Pamatlēmums 2002/584, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Pamatlēmumu 2009/299, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības, kuras ir raksturīgas efektīvai tiesību aizsardzībai tiesā, kas pienākas personai, attiecībā uz kuru ir izsniegts Eiropas apcietināšanas orderis kriminālvajāšanas veikšanai, ir izpildītas, ja saskaņā ar izsniegšanas dalībvalsts tiesību aktiem šajā dalībvalstī tiesā tiek pārbaudīti šā ordera izsniegšanas nosacījumi un tostarp tā samērīgums.

---

(1)  OV C 337, 7.10.2019.

OV C 383, 11.11.2019.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/12

---

Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Rechtbank Amsterdam (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Eiropas apcietināšanas ordera izpilde, kas izsniegts attiecībā uz XD

(Lieta C-625/19 PPU) (1)

(Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Steidzamības prejudiciāla nolēmuma tiesvedība - Policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās - Eiropas apcietināšanas orderis - Pamatlēmums 2002/584/TI - 6. panta 1. punkts - Jēdziens “izsniegšanas tiesu iestāde” - Kritēriji - Eiropas apcietināšanas orderis, ko kriminālvajāšanai izdevusi dalībvalsts prokuratūra)

(2020/C 54/15)

Tiesvedības valoda – holandiešu

Iesniedzējtiesa

Rechtbank Amsterdam

Pamatlietas puses

XD

Rezolutīvā daļa

Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Pamatlēmumu 2009/299/TI (2009. gada 26. februāris), ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības, kuras raksturīgas efektīvai tiesību aizsardzībai tiesā, kas pienākas personai, attiecībā uz kuru ir izsniegts Eiropas apcietināšanas orderis kriminālvajāšanas veikšanai, ir izpildītas, ja saskaņā ar izsniegšanas dalībvalsts tiesību aktiem šajā dalībvalstī tiesā tiek pārbaudīti šā ordera izsniegšanas nosacījumi un tostarp tā samērīgums.

---

(1)  OV C 382, 11.11.2019.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/13

---

Tiesas (pirmā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums (Rechtbank Amsterdam (Nīderlande) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) – Eiropas apcietināšanas ordera izpilde, kas izsniegts attiecībā uz ZB

(Lieta C-627/19 PPU) (1)

(Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu - Steidzamības prejudiciāla nolēmuma tiesvedība - Policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās - Eiropas apcietināšanas orderis - Pamatlēmums 2002/584/TI - 6. panta 1. punkts - Jēdziens “izsniegšanas tiesu iestāde” - Kritēriji - Eiropas apcietināšanas orderis, ko soda izpildei izdevusi dalībvalsts prokuratūra)

(2020/C 54/16)

Tiesvedības valoda – holandiešu

Iesniedzējtiesa

Rechtbank Amsterdam

Pamatlietas puses

ZB

Rezolutīvā daļa

Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Pamatlēmumu 2009/299/TI (2009. gada 26. februāris), ir jāinterpretē tādējādi, ka tam nav pretrunā tāds dalībvalsts tiesiskais regulējums, kurā, paredzot, ka Eiropas apcietināšanas ordera izsniegšana soda izpildei ir tādas iestādes kompetencē, kas, lai gan piedalās tiesvedības īstenošanā šajā dalībvalstī, tomēr pati nav tiesu iestāde, nav paredzēta iespēja celt atsevišķu prasību tiesā, lai pārsūdzētu šīs iestādes lēmumu izsniegt šādu Eiropas apcietināšanas orderi.

---

(1)  OV C 383, 11.11.2019.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/14

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 1. oktobrī iesniedza Judecătoria Sector 2 București (Rumānija) – IO/Impuls Leasing România IFN SA

(Lieta C-725/19)

(2020/C 54/17)

Tiesvedības valoda – rumāņu

Iesniedzējtiesa

Judecătoria Sector 2 București

Pamatlietas puses

Prasītāja: IO

Atbildētāja: Impuls Leasing România IFN SA

Prejudiciālais jautājums

Vai, ņemot vērā efektivitātes principu, Direktīva 93/13/EEK (1) ir jāinterpretē tādējādi, ka tā nepieļauj tādu valsts tiesisko regulējumu kā spēkā esošais Rumānijas tiesiskais regulējums par iebildumu pret piespiedu izpildi pieņemamības nosacījumiem – Rumānijas Civilprocesa kodeksa 713. panta 2. punkts ar grozījumiem, kas izdarīti ar Likumu Nr. 310/2018, – kas iebildumu pret piespiedu izpildi procedūrā nepieļauj iespēju pēc patērētāja lūguma vai tiesai pēc savas ierosmes pārbaudīt, vai līzinga līguma, kas ir izpildu dokuments, noteikumi ir negodīgi, tādēļ, ka ir paredzēta tiesvedība saskaņā ar vispārējām tiesībām, kuras ietvaros var tikt pārbaudīta negodīgu noteikumu šīs direktīvas izpratnē esamība līgumos, kas ir noslēgti starp “patērētāju” un “pārdevēju vai piegādātāju” (“vânzător sau furnizor”)?

---

(1)  Padomes Direktīva 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (OV 1993, L 95, 29. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/14

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 4. oktobrī iesniedza Tribunalul București (Rumānija) – ITH Comercial Timișoara SRL/Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Administrația Sector 1 a Finanțelor Publice

(Lieta C-734/19)

(2020/C 54/18)

Tiesvedības valoda – rumāņu

Iesniedzējtiesa

Tribunalul București

Pamatlietas puses

Prasītāja: ITH Comercial Timișoara SRL

Atbildētājas: Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București un Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Administrația Sector 1 a Finanțelor Publice

Prejudiciālie jautājumi

| 1.1. | Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi (1) un it īpaši tās 167. pants un 168. pants, tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principi, nediskriminācijas princips un nodokļu neitralitātes princips atļauj vai aizliedz to, ka tiesības atskaitīt PVN par atsevišķiem ieguldījuma izdevumiem, ko nodokļa maksātājs veicis nolūkā izmantot tos ar nodokli apliekama darījuma veikšanai, paredzētā ieguldījuma vēlākas pamešanas gadījumā tam tiek atņemtas? |
| --- | --- |

1.1.

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi (1) un it īpaši tās 167. pants un 168. pants, tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principi, nediskriminācijas princips un nodokļu neitralitātes princips atļauj vai aizliedz to, ka tiesības atskaitīt PVN par atsevišķiem ieguldījuma izdevumiem, ko nodokļa maksātājs veicis nolūkā izmantot tos ar nodokli apliekama darījuma veikšanai, paredzētā ieguldījuma vēlākas pamešanas gadījumā tam tiek atņemtas?

| 1.2. | Vai tie paši noteikumi un tie paši principi atļauj vai aizliedz to, ka ieguldījuma pamešanas gadījumā atskaitīšanas tiesības tiek apšaubītas arī tādos apstākļos, kas nav apstākļi, kuros nodokļu maksātājs būtu veicis ļaunprātīgu izmantošanu vai apiešanu? |
| --- | --- |

1.2.

Vai tie paši noteikumi un tie paši principi atļauj vai aizliedz to, ka ieguldījuma pamešanas gadījumā atskaitīšanas tiesības tiek apšaubītas arī tādos apstākļos, kas nav apstākļi, kuros nodokļu maksātājs būtu veicis ļaunprātīgu izmantošanu vai apiešanu?

| 1.3. | Vai tie paši noteikumi un tie paši principi atļauj vai aizliedz tādu interpretāciju, ka apstākļi, kuros ieguldījuma pamešanas gadījumā var tikt apšaubītas atskaitīšanas tiesības, ietver:






  1.3.1. | ieguldījuma neīstenošanās riska, ko nodokļa maksātājs zināja ieguldījuma izdevumu veikšanas brīdī, kāds esot fakts, ka valsts varas iestāde [var neapstiprināt] konkrētā ieguldījuma īstenošanai nepieciešamo pilsētbūvniecības plānu, vēlāka konkrēta iestāšanās; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Vai tie paši noteikumi un tie paši principi atļauj vai aizliedz tādu interpretāciju, ka apstākļi, kuros ieguldījuma pamešanas gadījumā var tikt apšaubītas atskaitīšanas tiesības, ietver:

1.3.1.

ieguldījuma neīstenošanās riska, ko nodokļa maksātājs zināja ieguldījuma izdevumu veikšanas brīdī, kāds esot fakts, ka valsts varas iestāde [var neapstiprināt] konkrētā ieguldījuma īstenošanai nepieciešamo pilsētbūvniecības plānu, vēlāka konkrēta iestāšanās;

| 1.3.2. | ekonomisko apstākļu izmaiņas laika gaitā, tā ka paredzētais ieguldījums zaudē rentabilitāti, kāda tam bija projekta uzsākšanas dienā? |
| --- | --- |

1.3.2.

ekonomisko apstākļu izmaiņas laika gaitā, tā ka paredzētais ieguldījums zaudē rentabilitāti, kāda tam bija projekta uzsākšanas dienā?

| 1.4. | Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un Eiropas tiesību vispārējie principi ir jāinterpretē tādējādi, ka ieguldījuma pamešanas gadījumā:






  1.4.1. | ļaunprātīga izmantošana vai apiešana, kas pamato atskaitīšanas tiesību apšaubīšanu, tiek prezumētas, vai tomēr nodokļu iestādēm tās ir jāpierāda; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un Eiropas tiesību vispārējie principi ir jāinterpretē tādējādi, ka ieguldījuma pamešanas gadījumā:

1.4.1.

ļaunprātīga izmantošana vai apiešana, kas pamato atskaitīšanas tiesību apšaubīšanu, tiek prezumētas, vai tomēr nodokļu iestādēm tās ir jāpierāda;

| 1.4.2. | ļaunprātīgas izmantošanas vai apiešanas pierādījums var tikt prezumēts vai tomēr ir nepieciešami objektīvi pierādījumi? |
| --- | --- |

1.4.2.

ļaunprātīgas izmantošanas vai apiešanas pierādījums var tikt prezumēts vai tomēr ir nepieciešami objektīvi pierādījumi?

| 1.5. | Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un Eiropas tiesību vispārējie principi atļauj vai aizliedz to, ka ieguldījuma pamešanas gadījumā ļaunprātīga izmantošana vai apiešana, kas pamato atskaitīšanas tiesību apšaubīšanu, tiek ņemtas vērā, kad nodokļa maksātājs preces un pakalpojumus, par kuriem tas atskaitījis PVN, nevar izmantot nekādiem mērķiem, attiecīgi pat ne privātiem mērķiem? |
| --- | --- |

1.5.

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un Eiropas tiesību vispārējie principi atļauj vai aizliedz to, ka ieguldījuma pamešanas gadījumā ļaunprātīga izmantošana vai apiešana, kas pamato atskaitīšanas tiesību apšaubīšanu, tiek ņemtas vērā, kad nodokļa maksātājs preces un pakalpojumus, par kuriem tas atskaitījis PVN, nevar izmantot nekādiem mērķiem, attiecīgi pat ne privātiem mērķiem?

| 1.6. | Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un Eiropas tiesību vispārējie principi ir jāinterpretē tādējādi, ka ieguldījuma pamešanas gadījumā apstākļi, kas iestājušies pēc nodokļa maksātāja izdevumu rašanās, kā, piemēram, i) ekonomiskas krīzes pārvarēšana vai ii) ieguldījuma neīstenošanās riska, kas pastāvēja ieguldījuma izdevumu veikšanas brīdī, konkrēta iestāšanās (piemēram, tas, ka valsts varas iestāde neapstiprināja konkrētā ieguldījuma īstenošanai nepieciešamo pilsētbūvniecības plānu), vai iii) aplēšu grozījumi attiecībā uz ieguldījuma rentabilitāti, ir no nodokļa maksātāja gribas neatkarīgi ekonomiskie apstākļi, ko var ņemt vērā nodokļa maksātāja labticības konstatēšanai? |
| --- | --- |

1.6.

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un Eiropas tiesību vispārējie principi ir jāinterpretē tādējādi, ka ieguldījuma pamešanas gadījumā apstākļi, kas iestājušies pēc nodokļa maksātāja izdevumu rašanās, kā, piemēram, i) ekonomiskas krīzes pārvarēšana vai ii) ieguldījuma neīstenošanās riska, kas pastāvēja ieguldījuma izdevumu veikšanas brīdī, konkrēta iestāšanās (piemēram, tas, ka valsts varas iestāde neapstiprināja konkrētā ieguldījuma īstenošanai nepieciešamo pilsētbūvniecības plānu), vai iii) aplēšu grozījumi attiecībā uz ieguldījuma rentabilitāti, ir no nodokļa maksātāja gribas neatkarīgi ekonomiskie apstākļi, ko var ņemt vērā nodokļa maksātāja labticības konstatēšanai?

| 1.7. | Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un it īpaši tās 184. pants un 185. pants, tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principi, nediskriminācijas princips un nodokļu neitralitātes princips ir jāinterpretē tādējādi, ka ieguldījuma pamešana ir PVN koriģēšanas gadījums?
  Citiem vārdiem, vai tiesību atskaitīt PVN par atsevišķiem ieguldījuma izdevumiem, ko nodokļa maksātājs veicis nolūkā izmantot tos ar nodokli apliekama darījuma veikšanai, ja ieguldījums vēlāk tiek pamests, apšaubīšanas fakts īstenojas, izmantojot PVN koriģēšanas mehānismu? |
| --- | --- |

1.7.

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un it īpaši tās 184. pants un 185. pants, tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principi, nediskriminācijas princips un nodokļu neitralitātes princips ir jāinterpretē tādējādi, ka ieguldījuma pamešana ir PVN koriģēšanas gadījums?

Citiem vārdiem, vai tiesību atskaitīt PVN par atsevišķiem ieguldījuma izdevumiem, ko nodokļa maksātājs veicis nolūkā izmantot tos ar nodokli apliekama darījuma veikšanai, ja ieguldījums vēlāk tiek pamests, apšaubīšanas fakts īstenojas, izmantojot PVN koriģēšanas mehānismu?

| 1.8. | Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi atļauj vai aizliedz tādu valsts tiesisko regulējumu, kurā ir ierobežojoši paredzēts saglabāt tiesības atskaitīt PVN par pamestiem ieguldījumiem tikai divos gadījumos, kas identificēti, īsumā atgādinot divus Tiesas spriedumus, – i) kad no nodokļa maksātāja gribas neatkarīgu apstākļu dēļ tas nekad neizmanto šīs preces/pakalpojumus savā saimnieciskajā darbībā, kā ir atzīts Eiropas Savienības Tiesas spriedumā lietā C-37/95 Belgische Staat/Ghent Coal Terminal NV, kā arī ii) citos gadījumos, kad preču/pakalpojumu iegādes, par kurām ir izmantotas atskaitīšanas tiesības, no nodokļa maksātāja gribas neatkarīgu objektīvu iemeslu dēļ nav izmantotas tā saimnieciskajai darbībai, kā ir atzīts Eiropas Savienības Tiesas spriedumā lietā C-110/94 Intercommunale voor zeewaterontzilting (INZO)/Belgische Staat? |
| --- | --- |

1.8.

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi atļauj vai aizliedz tādu valsts tiesisko regulējumu, kurā ir ierobežojoši paredzēts saglabāt tiesības atskaitīt PVN par pamestiem ieguldījumiem tikai divos gadījumos, kas identificēti, īsumā atgādinot divus Tiesas spriedumus, – i) kad no nodokļa maksātāja gribas neatkarīgu apstākļu dēļ tas nekad neizmanto šīs preces/pakalpojumus savā saimnieciskajā darbībā, kā ir atzīts Eiropas Savienības Tiesas spriedumā lietā C-37/95 Belgische Staat/Ghent Coal Terminal NV, kā arī ii) citos gadījumos, kad preču/pakalpojumu iegādes, par kurām ir izmantotas atskaitīšanas tiesības, no nodokļa maksātāja gribas neatkarīgu objektīvu iemeslu dēļ nav izmantotas tā saimnieciskajai darbībai, kā ir atzīts Eiropas Savienības Tiesas spriedumā lietā C-110/94 Intercommunale voor zeewaterontzilting (INZO)/Belgische Staat?

| 1.9. | Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi, tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principi atļauj vai aizliedz to, ka nodokļu iestādes atsauc atzinumus, kas ietverti agrākos nodokļu pārbaudes ziņojumos vai agrākos lēmumos par administratīvām pārsūdzībām:






  1.9.1. | par to, ka privātpersona ir iegādājusies preces un pakalpojumus nolūkā izmantot tos ar nodokli apliekama darījuma īstenošanai; |
| --- | --- | --- |

1.9.

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi, tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principi atļauj vai aizliedz to, ka nodokļu iestādes atsauc atzinumus, kas ietverti agrākos nodokļu pārbaudes ziņojumos vai agrākos lēmumos par administratīvām pārsūdzībām:

1.9.1.

par to, ka privātpersona ir iegādājusies preces un pakalpojumus nolūkā izmantot tos ar nodokli apliekama darījuma īstenošanai;

| 1.9.2. | par to, ka ieguldījuma projekta apturēšanu vai pamešanu ir izraisījis kāds noteikts, no nodokļa maksātāja gribas neatkarīgs apstāklis? |
| --- | --- |

1.9.2.

par to, ka ieguldījuma projekta apturēšanu vai pamešanu ir izraisījis kāds noteikts, no nodokļa maksātāja gribas neatkarīgs apstāklis?

| 2.1. | Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un it īpaši tās 28. pants atļauj vai aizliedz piemērot starpnieka institūta mehānismu arī ārpus pilnvarojuma līguma bez pārstāvības? |
| --- | --- |

2.1.

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un it īpaši tās 28. pants atļauj vai aizliedz piemērot starpnieka institūta mehānismu arī ārpus pilnvarojuma līguma bez pārstāvības?

| 2.2. | Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un it īpaši tās 28. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka starpnieka institūts ir piemērojams tad, kad nodokļa maksātājs uzbūvē ēku atbilstoši kādas citas juridiskās personas prasībām un vajadzībām ar mērķi saglabāt ēkas īpašumtiesības un pēc būvniecības pabeigšanas tikai iznomāt minēto ēku šai citai juridiskajai personai? |
| --- | --- |

2.2.

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un it īpaši tās 28. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka starpnieka institūts ir piemērojams tad, kad nodokļa maksātājs uzbūvē ēku atbilstoši kādas citas juridiskās personas prasībām un vajadzībām ar mērķi saglabāt ēkas īpašumtiesības un pēc būvniecības pabeigšanas tikai iznomāt minēto ēku šai citai juridiskajai personai?

| 2.3. | Vai tie paši noteikumi ir jāinterpretē tādējādi, ka iepriekš aprakstītajā situācijā būvniekam ir jāizraksta rēķins par ieguldījuma izdevumiem, kas tam radušies saistībā ar ēkas būvniecību, juridiskajai personai, kurai tas vēlāk pēc būvniecības pabeigšanas iznomās šo ēku, un jāiekasē atbilstošais PVN no šīs pēdējās minētās juridiskās personas? |
| --- | --- |

2.3.

Vai tie paši noteikumi ir jāinterpretē tādējādi, ka iepriekš aprakstītajā situācijā būvniekam ir jāizraksta rēķins par ieguldījuma izdevumiem, kas tam radušies saistībā ar ēkas būvniecību, juridiskajai personai, kurai tas vēlāk pēc būvniecības pabeigšanas iznomās šo ēku, un jāiekasē atbilstošais PVN no šīs pēdējās minētās juridiskās personas?

| 2.4. | Vai tie paši noteikumi ir jāinterpretē tādējādi, ka iepriekš aprakstītajā situācijā būvniekam ir pienākums izrakstīt rēķinu par ieguldījuma izdevumiem un iekasēt atbilstošo PVN, kad būvdarbi ir galīgi pārtraukti personas, kurai minētā ēka vēlāk būtu tikusi iznomāta, saimnieciskās darbības strauja sarukuma dēļ, ja šo sarukumu ir izraisījusi nenovēršama šīs pēdējās minētās personas maksātnespēja? |
| --- | --- |

2.4.

Vai tie paši noteikumi ir jāinterpretē tādējādi, ka iepriekš aprakstītajā situācijā būvniekam ir pienākums izrakstīt rēķinu par ieguldījuma izdevumiem un iekasēt atbilstošo PVN, kad būvdarbi ir galīgi pārtraukti personas, kurai minētā ēka vēlāk būtu tikusi iznomāta, saimnieciskās darbības strauja sarukuma dēļ, ja šo sarukumu ir izraisījusi nenovēršama šīs pēdējās minētās personas maksātnespēja?

| 2.5. | Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un Eiropas tiesību vispārējie principi ir jāinterpretē tādējādi, ka nodokļu iestādes var pārkvalificēt nodokļa maksātāja veiktos darījumus, neņemot vērā tā noslēgtajos līgumos ietvertos noteikumus, kaut arī konkrētie līgumi nav fiktīvi? |
| --- | --- |

2.5.

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un Eiropas tiesību vispārējie principi ir jāinterpretē tādējādi, ka nodokļu iestādes var pārkvalificēt nodokļa maksātāja veiktos darījumus, neņemot vērā tā noslēgtajos līgumos ietvertos noteikumus, kaut arī konkrētie līgumi nav fiktīvi?

| 2.6. | Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un it īpaši tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principi atļauj vai aizliedz to, ka nodokļu iestādes atsauc nodokļa maksātāja tiesību uz PVN atskaitīšanu atzinumus, kas ietverti agrākos nodokļu pārbaudes ziņojumos vai agrākos lēmumos par administratīvām pārsūdzībām? |
| --- | --- |

2.6.

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu noteikumi un it īpaši tiesiskās drošības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principi atļauj vai aizliedz to, ka nodokļu iestādes atsauc nodokļa maksātāja tiesību uz PVN atskaitīšanu atzinumus, kas ietverti agrākos nodokļu pārbaudes ziņojumos vai agrākos lēmumos par administratīvām pārsūdzībām?

---

(1)  Padomes Direktīva 2006/112 (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV 2006, L 347, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/17

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa w Mińsku Mazowieckim/WB

(Lieta C-748/19)

(2020/C 54/19)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Okręgowy w Warszawie

Pamatlietas puses

Prasītāja: Prokuratura Rejonowa w Mińsku Mazowieckim

Atbildētājs: WB

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret Kriminālkodeksa 200. panta 1. punktā paredzētā un citu noziedzīgo nodarījumu izdarīšanā apsūdzēto personu, ir organizēta tādējādi, ka:






  — | iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis (HO), kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu? |
| --- | --- | --- |

1)

Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret Kriminālkodeksa 200. panta 1. punktā paredzētā un citu noziedzīgo nodarījumu izdarīšanā apsūdzēto personu, ir organizēta tādējādi, ka:

—

iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis (HO), kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu?

| 2) | Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:






  a) | kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi; |
| --- | --- | --- |

2)

Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:

a)

kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi;

| b) | kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās? |
| --- | --- |

b)

kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās?

| 3) | Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā? |
| --- | --- |

3)

Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā?

| 4) | Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam? |
| --- | --- |

4)

Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam?

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/343 (2016. gada 9. marts) par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā (OV 2016, L 65, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/18

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa–Żoliborz w Warszawie/XA, YZ

(Lieta C-749/19)

(2020/C 54/20)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Okręgowy w Warszawie

Pamatlietas puses

Prasītāja: Prokuratura Rejonowa Warszawa-Żoliborz w Warszawie

Atbildētāji: XA, YZ

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret Kriminālkodeksa 280. panta 1. punktā paredzēto noziedzīgo nodarījumu izdarīšanā apsūdzētajām personām, ir organizēta tādējādi, ka:






  — | iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis, kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu? |
| --- | --- | --- |

1)

Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret Kriminālkodeksa 280. panta 1. punktā paredzēto noziedzīgo nodarījumu izdarīšanā apsūdzētajām personām, ir organizēta tādējādi, ka:

—

iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis, kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu?

| 2) | Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:






  a) | kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi; |
| --- | --- | --- |

2)

Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:

a)

kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi;

| b) | kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās? |
| --- | --- |

b)

kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās?

| 3) | Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā? |
| --- | --- |

3)

Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā?

| 4) | Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam? |
| --- | --- |

4)

Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam?

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/343 (2016. gada 9. marts) par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā (OV 2016, L 65, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/19

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie/DT

(Lieta C-750/19)

(2020/C 54/21)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Okręgowy w Warszawie

Pamatlietas puses

Prasītāja: Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie

Atbildētājs: DT

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret Nodokļu kriminālkodeksa 62. panta 2. punktā paredzētā un citu noziedzīgo nodarījumu izdarīšanā apsūdzēto personu, ir organizēta tādējādi, ka:






  — | iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis (JM), kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu? |
| --- | --- | --- |

1)

Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret Nodokļu kriminālkodeksa 62. panta 2. punktā paredzētā un citu noziedzīgo nodarījumu izdarīšanā apsūdzēto personu, ir organizēta tādējādi, ka:

—

iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis (JM), kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu?

| 2) | Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:






  a) | kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi; |
| --- | --- | --- |

2)

Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:

a)

kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi;

| b) | kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās? |
| --- | --- |

b)

kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās?

| 3) | Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā? |
| --- | --- |

3)

Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā?

| 4) | Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam? |
| --- | --- |

4)

Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam?

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/343 (2016. gada 9. marts) par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā (OV 2016, L 65, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/20

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa w Pruszkowie/ZY

(Lieta C-751/19)

(2020/C 54/22)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Okręgowy w Warszawie

Pamatlietas puses

Prasītāja: Prokuratura Rejonowa w Pruszkowie

Atbildētājs: ZY

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret personu, kura notiesāta saistībā ar pieteikumu par sprieduma, ar ko nosaka kumulatīvu sodu, taisīšanu, ir organizēta tādējādi, ka:






  — | iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis (KL), kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu? |
| --- | --- | --- |

1)

Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret personu, kura notiesāta saistībā ar pieteikumu par sprieduma, ar ko nosaka kumulatīvu sodu, taisīšanu, ir organizēta tādējādi, ka:

—

iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis (KL), kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu?

| 2) | Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:






  a) | kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi; |
| --- | --- | --- |

2)

Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:

a)

kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi;

| b) | kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās? |
| --- | --- |

b)

kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās?

| 3) | Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā? |
| --- | --- |

3)

Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā?

| 4) | Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam? |
| --- | --- |

4)

Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam?

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/343 (2016. gada 9. marts) par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā (OV 2016, L 65, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/22

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Ursynów w Warszawie/AX

(Lieta C-752/19)

(2020/C 54/23)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Okręgowy w Warszawie

Pamatlietas puses

Prasītāja: Prokuratura Rejonowa Warszawa – Ursynów w Warszawie

Atbildētājs: AX

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret Kriminālkodeksa 177. panta 1. punktā paredzētā un citu noziedzīgo nodarījumu izdarīšanā apsūdzēto personu, ir organizēta tādējādi, ka:






  — | iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis (LK), kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu? |
| --- | --- | --- |

1)

Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret Kriminālkodeksa 177. panta 1. punktā paredzētā un citu noziedzīgo nodarījumu izdarīšanā apsūdzēto personu, ir organizēta tādējādi, ka:

—

iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis (LK), kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu?

| 2) | Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:






  a) | kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi; |
| --- | --- | --- |

2)

Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:

a)

kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi;

| b) | kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās? |
| --- | --- |

b)

kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās?

| 3) | Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā? |
| --- | --- |

3)

Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā?

| 4) | Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam? |
| --- | --- |

4)

Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam?

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/343 (2016. gada 9. marts) par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā (OV 2016, L 65, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/23

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie/BV

(Lieta C-753/19)

(2020/C 54/24)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Okręgowy w Warszawie

Pamatlietas puses

Prasītāja: Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie

Atbildētājs: BV

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret personu, kura notiesāta saistībā ar pieteikumu par sprieduma, ar ko nosaka kumulatīvu sodu, taisīšanu, ir organizēta tādējādi, ka:






  — | iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis (MJ), kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu? |
| --- | --- | --- |

1)

Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret personu, kura notiesāta saistībā ar pieteikumu par sprieduma, ar ko nosaka kumulatīvu sodu, taisīšanu, ir organizēta tādējādi, ka:

—

iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis (MJ), kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu?

| 2) | Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:






  a) | kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi; |
| --- | --- | --- |

2)

Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:

a)

kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi;

| b) | kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās? |
| --- | --- |

b)

kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās?

| 3) | Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā? |
| --- | --- |

3)

Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā?

| 4) | Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam? |
| --- | --- |

4)

Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam?

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/343 (2016. gada 9. marts) par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā (OV 2016, L 65, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/24

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. oktobrī iesniedza Sąd Okręgowy w Warszawie (Polija) – Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie/CU

(Lieta C-754/19)

(2020/C 54/25)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Okręgowy w Warszawie

Pamatlietas puses

Prasītāja: Prokuratura Rejonowa Warszawa – Wola w Warszawie

Atbildētājs: CU

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret Kriminālkodeksa 296. panta 2. punktā paredzētā un citu noziedzīgo nodarījumu izdarīšanā apsūdzēto personu, ir organizēta tādējādi, ka:






  — | iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis (NI), kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu? |
| --- | --- | --- |

1)

Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, to aplūkojot kopsakarā ar minētā Līguma 2. pantu un tajā izpausto tiesiskuma vērtību, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/343 (1) 6. panta 1. un 2. punkts, tos aplūkojot kopsakarā ar minētās direktīvas 22. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka prasības par efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, tostarp tiesu varas neatkarību, un no nevainīguma prezumpcijas izrietošās prasības ir pārkāptas, ja tiesvedība, tāda kā kriminālprocess pret Kriminālkodeksa 296. panta 2. punktā paredzētā un citu noziedzīgo nodarījumu izdarīšanā apsūdzēto personu, ir organizēta tādējādi, ka:

—

iztiesāšanas sastāvā ietilpst tiesnesis (NI), kas ar Minister Sprawiedliwości (tieslietu ministrs) vienpersoniski pieņemto lēmumu ir norīkots darbā no par vienu līmeni zemāk hierarhijā esošās tiesas, turklāt nav zināmi kritēriji, pēc kuriem vadījās tieslietu ministrs, norīkojot šo tiesnesi, savukārt valsts tiesībās nav paredzēta šāda lēmuma kontrole tiesā un tieslietu ministram ir ļauts jebkurā brīdī atsaukt tiesneša norīkojumu?

| 2) | Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:






  a) | kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi; |
| --- | --- | --- |

2)

Vai pirmajā jautājumā minētās prasības ir pārkāptas, ja attiecībā uz nolēmumu, kas pieņemts tādā tiesvedībā kā pirmajā jautājumā aprakstītā, pusēm ir tiesības izmantot ārkārtas tiesību aizsardzības līdzekli tādā tiesā kā Sąd Najwyższy (Augstākā tiesa), kuras nolēmumi saskaņā ar valsts tiesībām nav pārsūdzami, un saskaņā ar valsts tiesībām šīs tiesas struktūrvienības (palātas), kuras kompetencē ir izskatīt tiesību aizsardzības līdzekli, priekšsēdētājam ir noteikts pienākums iedalīt lietas atbilstoši šīs palātas tiesnešu sarakstam alfabētiskā secībā, skaidri aizliedzot izlaist jebkuru tiesnesi, un lietu iedalīšanā piedalās arī persona, kas iecelta amatā pēc tādas koleģiālās institūcijas priekšlikuma kā Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tiesu padome), kuras sastāvs tiek veidots tādējādi, ka tās locekļi ir tiesneši:

a)

kurus ievēlē parlamenta palāta, kas balso kopumā par kandidātu sarakstu, kuru parlamenta komisija iepriekš ir sagatavojusi no parlamenta frakciju vai šīs palātas institūcijas izvirzītajiem kandidātiem, pamatojoties uz tiesnešu vai pilsoņu grupu priekšlikumiem, – no kā izriet, ka ievēlēšanas procedūras gaitā kandidātus trīs reizes atbalsta politiķi;

| b) | kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās? |
| --- | --- |

b)

kuriem šajā institūcijā ir vairākums, kas ir pietiekams, lai pieņemtu lēmumu, ar ko tiek iesniegti priekšlikumi par iecelšanu tiesnešu amatos, un citus saistošus lēmumus, kas paredzēti valsts tiesībās?

| 3) | Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā? |
| --- | --- |

3)

Kādas sekas no Eiropas Savienības tiesību, tostarp pirmajā jautājumā minēto normu un prasību, skatpunkta ir tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā, kura ir organizēta pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā, un tiesas nolēmumam, kas pieņemts tiesvedībā Augstākajā tiesā, ja tā pieņemšanā piedalās persona, par kuru ir runa otrajā jautājumā?

| 4) | Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam? |
| --- | --- |

4)

Vai atbilstoši Eiropas Savienības tiesībām, tostarp pirmajā jautājumā minētajām normām, trešajā jautājumā minēto nolēmumu sekas ir atkarīgas no tā, vai konkrētā tiesa ir lēmusi par labu vai par sliktu apsūdzētajam?

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/343 (2016. gada 9. marts) par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā (OV 2016, L 65, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/25

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 18. oktobrī iesniedza Sąd Apelacyjny w Krakowie (Polija) – D.S./S.P., A.P., D.K., Sz. w K.

(Lieta C-763/19)

(2020/C 54/26)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Apelacyjny w Krakowie

Pamatlietas puses

Prasītājs: D.S.

Atbildētāji: S.P., A.P., D.K., Sz. w K.

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, 2. pants, 4. panta 3. punkts un 6. panta 3. punkts saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu ir jāinterpretē tādā veidā, ka Savienības tiesību izpratnē par neatkarīgu tiesnesi nav uzskatāma persona, kura ir iecelta tiesneša amatā, rupji pārkāpjot konkrētas dalībvalsts tiesību normas, kas attiecas uz tiesnešu iecelšanu amatā, it īpaši tādējādi, ka konkrēto personu tiesneša amatā ieceļ iestāde, kuras neatkarība no izpildvaras un likumdevējvaras, kā arī objektivitāte nav garantēta, un tiek sistēmiski izslēgta tiesas kontrole pār tiesnešu iecelšanas procedūras likumību, kā arī tādējādi, ka persona tiek iecelta tiesneša amatā, lai gan iepriekš ir iesniegta sūdzība kompetentajā valsts tiesā (Naczelny Sąd Administracyjny [Augstākā administratīvā tiesa]) par valsts iestādes (Krajowa Rada Sądownictwa [Valsts tiesu padome]) rezolūciju, kura ietver priekšlikumu iecelt šo personu tiesneša amatā, lai gan šīs rezolūcijas izpilde ir apturēta saskaņā ar valsts tiesību aktiem un lai gan tiesvedība kompetentajā valsts tiesā (Naczelny Sąd Administracyjny) pirms iecelšanas akta paziņošanas vēl nebija pabeigta;






  — | un saistībā ar iepriekš minēto – vai tiesa, kuras sastāvā ir personas, kas ir ieceltas amatā iepriekš minētajos apstākļos, nav uzskatāma par objektīvu un iepriekš uz likuma pamata izveidotu tiesu Eiropas Savienības tiesību izpratnē? |
| --- | --- | --- |

1)

Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, 2. pants, 4. panta 3. punkts un 6. panta 3. punkts saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu ir jāinterpretē tādā veidā, ka Savienības tiesību izpratnē par neatkarīgu tiesnesi nav uzskatāma persona, kura ir iecelta tiesneša amatā, rupji pārkāpjot konkrētas dalībvalsts tiesību normas, kas attiecas uz tiesnešu iecelšanu amatā, it īpaši tādējādi, ka konkrēto personu tiesneša amatā ieceļ iestāde, kuras neatkarība no izpildvaras un likumdevējvaras, kā arī objektivitāte nav garantēta, un tiek sistēmiski izslēgta tiesas kontrole pār tiesnešu iecelšanas procedūras likumību, kā arī tādējādi, ka persona tiek iecelta tiesneša amatā, lai gan iepriekš ir iesniegta sūdzība kompetentajā valsts tiesā (Naczelny Sąd Administracyjny [Augstākā administratīvā tiesa]) par valsts iestādes (Krajowa Rada Sądownictwa [Valsts tiesu padome]) rezolūciju, kura ietver priekšlikumu iecelt šo personu tiesneša amatā, lai gan šīs rezolūcijas izpilde ir apturēta saskaņā ar valsts tiesību aktiem un lai gan tiesvedība kompetentajā valsts tiesā (Naczelny Sąd Administracyjny) pirms iecelšanas akta paziņošanas vēl nebija pabeigta;

—

un saistībā ar iepriekš minēto – vai tiesa, kuras sastāvā ir personas, kas ir ieceltas amatā iepriekš minētajos apstākļos, nav uzskatāma par objektīvu un iepriekš uz likuma pamata izveidotu tiesu Eiropas Savienības tiesību izpratnē?

| 2) | Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša – vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, 2. pants, 4. panta 3. punkts un 6. panta 3. punkts saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu būtu jāinterpretē tādā veidā, ka nolēmums, kuru pieņēma pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā iecelts pēdējās instances tiesnesis un pēdējās instances tiesa, Eiropas Savienības tiesību izpratnē netiek uzskatīts par nolēmumu juridiskā izpratnē (tiek uzskatīts par neesošu nolēmumu), bet vērtējumu šajā ziņā var sniegt vispārējās jurisdikcijas tiesa, kas atbilst Savienības tiesību aktu prasībām, kuras attiecināmas uz tiesu? |
| --- | --- |

2)

Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša – vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, 2. pants, 4. panta 3. punkts un 6. panta 3. punkts saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu būtu jāinterpretē tādā veidā, ka nolēmums, kuru pieņēma pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā iecelts pēdējās instances tiesnesis un pēdējās instances tiesa, Eiropas Savienības tiesību izpratnē netiek uzskatīts par nolēmumu juridiskā izpratnē (tiek uzskatīts par neesošu nolēmumu), bet vērtējumu šajā ziņā var sniegt vispārējās jurisdikcijas tiesa, kas atbilst Savienības tiesību aktu prasībām, kuras attiecināmas uz tiesu?

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/26

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 18. oktobrī iesniedza Sąd Apelacyjny w Krakowie (Polija) – C.S.A./Syndykowi masy upadłości I.T. w upadłości likwidacyjnej

(Lieta C-764/19)

(2020/C 54/27)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Apelacyjny w Krakowie

Pamatlietas puses

Prasītājs: C. S.A.

Atbildētājs: Syndyk masy upadłości I.T. w upadłości likwidacyjnej

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, 2. pants, 4. panta 3. punkts un 6. panta 3. punkts saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu ir jāinterpretē tādā veidā, ka Savienības tiesību izpratnē par neatkarīgu tiesnesi nav uzskatāma persona, kura ir iecelta tiesneša amatā, rupji pārkāpjot konkrētas dalībvalsts tiesību normas, kas attiecas uz tiesnešu iecelšanu amatā, it īpaši tādējādi, ka konkrēto personu tiesneša amatā ieceļ iestāde, kuras neatkarība no izpildvaras un likumdevējvaras, kā arī objektivitāte nav garantēta, un tiek sistēmiski izslēgta tiesas kontrole pār tiesnešu iecelšanas procedūras likumību, kā arī tādējādi, ka persona tiek iecelta tiesneša amatā, lai gan iepriekš ir iesniegta sūdzība kompetentajā valsts tiesā (Naczelny Sąd Administracyjny [Augstākā administratīvā tiesa]) par valsts iestādes (Krajowa Rada Sądownictwa [Valsts tiesu padome]) rezolūciju, kura ietver priekšlikumu iecelt šo personu tiesneša amatā, lai gan šīs rezolūcijas izpilde ir apturēta saskaņā ar valsts tiesību aktiem un lai gan tiesvedība kompetentajā valsts tiesā (Naczelny Sąd Administracyjny) pirms iecelšanas akta paziņošanas vēl nebija pabeigta;






  — | un saistībā ar iepriekš minēto – vai tiesa, kuras sastāvā ir personas, kas ir ieceltas amatā iepriekš minētajos apstākļos, nav uzskatāma par objektīvu un iepriekš uz likuma pamata izveidotu tiesu Eiropas Savienības tiesību izpratnē? |
| --- | --- | --- |

1)

Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, 2. pants, 4. panta 3. punkts un 6. panta 3. punkts saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu ir jāinterpretē tādā veidā, ka Savienības tiesību izpratnē par neatkarīgu tiesnesi nav uzskatāma persona, kura ir iecelta tiesneša amatā, rupji pārkāpjot konkrētas dalībvalsts tiesību normas, kas attiecas uz tiesnešu iecelšanu amatā, it īpaši tādējādi, ka konkrēto personu tiesneša amatā ieceļ iestāde, kuras neatkarība no izpildvaras un likumdevējvaras, kā arī objektivitāte nav garantēta, un tiek sistēmiski izslēgta tiesas kontrole pār tiesnešu iecelšanas procedūras likumību, kā arī tādējādi, ka persona tiek iecelta tiesneša amatā, lai gan iepriekš ir iesniegta sūdzība kompetentajā valsts tiesā (Naczelny Sąd Administracyjny [Augstākā administratīvā tiesa]) par valsts iestādes (Krajowa Rada Sądownictwa [Valsts tiesu padome]) rezolūciju, kura ietver priekšlikumu iecelt šo personu tiesneša amatā, lai gan šīs rezolūcijas izpilde ir apturēta saskaņā ar valsts tiesību aktiem un lai gan tiesvedība kompetentajā valsts tiesā (Naczelny Sąd Administracyjny) pirms iecelšanas akta paziņošanas vēl nebija pabeigta;

—

un saistībā ar iepriekš minēto – vai tiesa, kuras sastāvā ir personas, kas ir ieceltas amatā iepriekš minētajos apstākļos, nav uzskatāma par objektīvu un iepriekš uz likuma pamata izveidotu tiesu Eiropas Savienības tiesību izpratnē?

| 2) | Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša – vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, 2. pants, 4. panta 3. punkts un 6. panta 3. punkts saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu būtu jāinterpretē tādā veidā, ka nolēmums, kuru pieņēma pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā iecelts pēdējās instances tiesnesis un pēdējās instances tiesa, Eiropas Savienības tiesību izpratnē netiek uzskatīts par nolēmumu juridiskā izpratnē (tiek uzskatīts par neesošu nolēmumu), bet vērtējumu šajā ziņā var sniegt vispārējās jurisdikcijas tiesa, kas atbilst Savienības tiesību aktu prasībām, kuras attiecināmas uz tiesu? |
| --- | --- |

2)

Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša – vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, 2. pants, 4. panta 3. punkts un 6. panta 3. punkts saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu būtu jāinterpretē tādā veidā, ka nolēmums, kuru pieņēma pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā iecelts pēdējās instances tiesnesis un pēdējās instances tiesa, Eiropas Savienības tiesību izpratnē netiek uzskatīts par nolēmumu juridiskā izpratnē (tiek uzskatīts par neesošu nolēmumu), bet vērtējumu šajā ziņā var sniegt vispārējās jurisdikcijas tiesa, kas atbilst Savienības tiesību aktu prasībām, kuras attiecināmas uz tiesu?

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/27

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 18. oktobrī iesniedza Sąd Apelacyjny w Krakowie (Polija) – M.Ś., I.Ś./R.B.P. Spółka Akcyjna

(Lieta C-765/19)

(2020/C 54/28)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Apelacyjny w Krakowie

Pamatlietas puses

Prasītāji: M.Ś., I.Ś.

Atbildētāja: R.B.P. Spółka Akcyjna

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, 2. pants, 4. panta 3. punkts un 6. panta 3. punkts saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu ir jāinterpretē tādā veidā, ka Savienības tiesību izpratnē par neatkarīgu tiesnesi nav uzskatāma persona, kura ir iecelta tiesneša amatā, rupji pārkāpjot konkrētas dalībvalsts tiesību normas, kas attiecas uz tiesnešu iecelšanu amatā, it īpaši tādējādi, ka konkrēto personu tiesneša amatā ieceļ iestāde, kuras neatkarība no izpildvaras un likumdevējvaras, kā arī objektivitāte nav garantēta, un tiek sistēmiski izslēgta tiesas kontrole pār tiesnešu iecelšanas procedūras likumību, kā arī tādējādi, ka persona tiek iecelta tiesneša amatā, lai gan iepriekš ir iesniegta sūdzība kompetentajā valsts tiesā (Naczelny Sąd Administracyjny [Augstākā administratīvā tiesa]) par valsts iestādes (Krajowa Rada Sądownictwa [Valsts tiesu padome]) rezolūciju, kura ietver priekšlikumu iecelt šo personu tiesneša amatā, lai gan šīs rezolūcijas izpilde ir apturēta saskaņā ar valsts tiesību aktiem un lai gan tiesvedība kompetentajā valsts tiesā (Naczelny Sąd Administracyjny) pirms iecelšanas akta paziņošanas vēl nebija pabeigta;






  — | un saistībā ar iepriekš minēto – vai tiesa, kuras sastāvā ir personas, kas ir ieceltas amatā iepriekš minētajos apstākļos, nav uzskatāma par objektīvu un iepriekš uz likuma pamata izveidotu tiesu Eiropas Savienības tiesību izpratnē? |
| --- | --- | --- |

1)

Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, 2. pants, 4. panta 3. punkts un 6. panta 3. punkts saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu ir jāinterpretē tādā veidā, ka Savienības tiesību izpratnē par neatkarīgu tiesnesi nav uzskatāma persona, kura ir iecelta tiesneša amatā, rupji pārkāpjot konkrētas dalībvalsts tiesību normas, kas attiecas uz tiesnešu iecelšanu amatā, it īpaši tādējādi, ka konkrēto personu tiesneša amatā ieceļ iestāde, kuras neatkarība no izpildvaras un likumdevējvaras, kā arī objektivitāte nav garantēta, un tiek sistēmiski izslēgta tiesas kontrole pār tiesnešu iecelšanas procedūras likumību, kā arī tādējādi, ka persona tiek iecelta tiesneša amatā, lai gan iepriekš ir iesniegta sūdzība kompetentajā valsts tiesā (Naczelny Sąd Administracyjny [Augstākā administratīvā tiesa]) par valsts iestādes (Krajowa Rada Sądownictwa [Valsts tiesu padome]) rezolūciju, kura ietver priekšlikumu iecelt šo personu tiesneša amatā, lai gan šīs rezolūcijas izpilde ir apturēta saskaņā ar valsts tiesību aktiem un lai gan tiesvedība kompetentajā valsts tiesā (Naczelny Sąd Administracyjny) pirms iecelšanas akta paziņošanas vēl nebija pabeigta;

—

un saistībā ar iepriekš minēto – vai tiesa, kuras sastāvā ir personas, kas ir ieceltas amatā iepriekš minētajos apstākļos, nav uzskatāma par objektīvu un iepriekš uz likuma pamata izveidotu tiesu Eiropas Savienības tiesību izpratnē?

| 2) | Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša – vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, 2. pants, 4. panta 3. punkts un 6. panta 3. punkts saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu būtu jāinterpretē tādā veidā, ka nolēmums, kuru pieņēma pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā iecelts pēdējās instances tiesnesis un pēdējās instances tiesa, Eiropas Savienības tiesību izpratnē netiek uzskatīts par nolēmumu juridiskā izpratnē (tiek uzskatīts par neesošu nolēmumu), bet vērtējumu šajā ziņā var sniegt vispārējās jurisdikcijas tiesa, kas atbilst Savienības tiesību aktu prasībām, kuras attiecināmas uz tiesu? |
| --- | --- |

2)

Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša – vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkta otrā daļa, 2. pants, 4. panta 3. punkts un 6. panta 3. punkts saistībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu būtu jāinterpretē tādā veidā, ka nolēmums, kuru pieņēma pirmajā jautājumā aprakstītajā veidā iecelts pēdējās instances tiesnesis un pēdējās instances tiesa, Eiropas Savienības tiesību izpratnē netiek uzskatīts par nolēmumu juridiskā izpratnē (tiek uzskatīts par neesošu nolēmumu), bet vērtējumu šajā ziņā var sniegt vispārējās jurisdikcijas tiesa, kas atbilst Savienības tiesību aktu prasībām, kuras attiecināmas uz tiesu?

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/28

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 24. oktobrī iesniedza Curtea de Apel Brașov (Rumānija) – kriminālprocess pret LG, MH

(Lieta C-790/19)

(2020/C 54/29)

Tiesvedības valoda – rumāņu

Iesniedzējtiesa

Curtea de Apel Brașov

Pamata kriminālprocesa dalībnieki

LG, MH

Prejudiciālais jautājums

Vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (1), 1. panta 3. punkta a) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka persona, kura veic materiāltiesisku darbību, kas ir noziedzīgs nodarījums – nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu –, vienmēr ir atšķirīga persona no tās, kura izdara pamata noziedzīgo nodarījumu (domājamais noziedzīgais nodarījums, no kura ir nelikumīgi iegūta nauda, kas tiek legalizēta)?

---

(1)  OV 2015, L 141, 73. lpp.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/28

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 4. novembrī iesniedza Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumānija) – kriminālprocess pret FQ, GP, HO, IN, JM

(Lieta C-811/19)

(2020/C 54/30)

Tiesvedības valoda – rumāņu

Iesniedzējtiesa

Înalta Curte de Casație și Justiție

Pamata kriminālprocesa dalībnieki

FQ, GP, HO, IN un JM

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkts, Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. panta 1. punkts, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (1), 58. pants, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (2), [kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzību (1995. gada 26. jūnijs)], 4. pants, ir jāinterpretē tādējādi, ka tie nepieļauj to, ka iestāde, kas neietilpst tiesu varā, – Curtea Constituțională a României (Rumānijas Konstitucionālā tiesa), – pieņem nolēmumu par procesuālo iebildi saistībā ar tiesas kolēģijas sastāva iespējamo nelikumību, ņemot vērā Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumānijas Augstākās kasācijas tiesas) tiesnešu specializācijas principu (kas nav paredzēts Rumānijas konstitūcijā), un uzliek tiesu iestādei pienākumu nosūtīt apelācijas instancē izskatāmās lietas atpakaļ atkārtotai izskatīšanai pirmās instances tiesā, tajā pašā sastāvā? |
| --- | --- |

1)

Vai Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 1. punkts, Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. panta 1. punkts, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (1), 58. pants, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (2), [kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par Eiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzību (1995. gada 26. jūnijs)], 4. pants, ir jāinterpretē tādējādi, ka tie nepieļauj to, ka iestāde, kas neietilpst tiesu varā, – Curtea Constituțională a României (Rumānijas Konstitucionālā tiesa), – pieņem nolēmumu par procesuālo iebildi saistībā ar tiesas kolēģijas sastāva iespējamo nelikumību, ņemot vērā Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumānijas Augstākās kasācijas tiesas) tiesnešu specializācijas principu (kas nav paredzēts Rumānijas konstitūcijā), un uzliek tiesu iestādei pienākumu nosūtīt apelācijas instancē izskatāmās lietas atpakaļ atkārtotai izskatīšanai pirmās instances tiesā, tajā pašā sastāvā?

| 2) | Vai Līguma par Eiropas Savienību 2. pants un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. panta 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tie nepieļauj to, ka iestāde, kas neietilpst tiesu varā, konstatē augstākās instances tiesas palātas kolēģijas sastāva nelikumību (kolēģijas, kas sastāv no amatā esošiem tiesnešiem, kuri iecelšanas amatā brīdī cita starpā atbilda specializācijas prasībai, kas ir nepieciešama iecelšanai amatā augstākās instances tiesas Krimināllietu palātā)? |
| --- | --- |

2)

Vai Līguma par Eiropas Savienību 2. pants un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. panta 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tie nepieļauj to, ka iestāde, kas neietilpst tiesu varā, konstatē augstākās instances tiesas palātas kolēģijas sastāva nelikumību (kolēģijas, kas sastāv no amatā esošiem tiesnešiem, kuri iecelšanas amatā brīdī cita starpā atbilda specializācijas prasībai, kas ir nepieciešama iecelšanai amatā augstākās instances tiesas Krimināllietu palātā)?

| 3) | Vai Savienības tiesību pārākums ir jāinterpretē tādējādi, ka tas atļauj valsts tiesai nepiemērot Konstitucionālās tiesas nolēmumu, kurā ir interpretēta norma, kurai ir zemāks rangs nekā konstitūcijai un kura attiecas uz Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumānijas Augstākās kasācijas tiesas) organizāciju un ir iekļauta iekšējā likumā par korupcijas novēršanu, identificēšanu un sodīšanu, – norma, kuru sešpadsmit gadus tiesu iestāde interpretē pastāvīgi tādā pašā veidā? |
| --- | --- |

3)

Vai Savienības tiesību pārākums ir jāinterpretē tādējādi, ka tas atļauj valsts tiesai nepiemērot Konstitucionālās tiesas nolēmumu, kurā ir interpretēta norma, kurai ir zemāks rangs nekā konstitūcijai un kura attiecas uz Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumānijas Augstākās kasācijas tiesas) organizāciju un ir iekļauta iekšējā likumā par korupcijas novēršanu, identificēšanu un sodīšanu, – norma, kuru sešpadsmit gadus tiesu iestāde interpretē pastāvīgi tādā pašā veidā?

| 4) | Vai saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu brīvas piekļuves tiesu sistēmai princips ietver tiesnešu specializāciju un specializētu kolēģiju izveidi augstākas instances tiesā? |
| --- | --- |

4)

Vai saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu brīvas piekļuves tiesu sistēmai princips ietver tiesnešu specializāciju un specializētu kolēģiju izveidi augstākas instances tiesā?

---

(1)  OV 2015, L 141, 73. lpp.

(2)  OV 2017, L 198, 29. lpp.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/29

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 5. novembrī iesniedza Curtea de Apel Alba Iulia (Rumānija) – Flavourstream SRL/Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală a Vămilor – Direcția Regională Vamală Brașov – Biroul Vamal de Interior Sibiu

(Lieta C-822/19)

(2020/C 54/31)

Tiesvedības valoda – rumāņu

Iesniedzējtiesa

Curtea de Apel Alba Iulia

Pamatlietas puses

Apelācijas sūdzības iesniedzēji, atbildētāji pirmajā instancē: Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală a Vămilor – Direcția Regională Vamală Brașov – Biroul Vamal de Interior Sibiu

Atbildētāja apelācijas instancē, prasītāja pirmajā instancē: Flavourstream SRL

Prejudiciālais jautājums

Vai Regulas Nr. 2658/87, ar grozījumiem, kas izdarīti ar Īstenošanas regulu 2016/1821 (1), I pielikumā esošā nomenklatūra ir jāinterpretē tādējādi, ka produkts “AURIC GMO FREE”, kas ir konkrētā strīda priekšmets, ir jāklasificē šīs nomenklatūras tarifu apakšpozīcijā 17 029 095 vai apakšpozīcijā 29 124 900?

---

(1)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1821 (2016. gada 6. oktobris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV 2016, L 294, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/30

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 15. novembrī iesniedza Tribunale di Vicenza (Itālija) – AV/Ministero della Giustizia, Itālijas Republika

(Lieta C-834/19)

(2020/C 54/32)

Tiesvedības valoda – itāļu

Iesniedzējtiesa

Tribunale di Vicenza

Pamatlietas puses

Prasītāja: AV

Atbildētājas: Ministero della Giustizia, Itālijas Republika

Prejudiciālais jautājums

Vai Direktīvu 1997/81/EK (1) un 1999/70/EK (2) lietderīgās iedarbības īstenošanu liedz tāda valsts prakse, kas no “nepilna darba laika darba ņēmēja” jēdziena, kas minēts Direktīvas 1997/81/EK pielikumā paredzētā pamatnolīguma 2. klauzulā, un no “noteikta laika darba ņēmēja” jēdziena, kas minēts Direktīvas 1999/70/EK pielikumā paredzētā pamatnolīguma 2. klauzulā, izslēdz tiesas goda tiesnesi, kuras darbība notiek [konkrētajā lietā izklāstītajos] apstākļos, kuri raksturo AV veikto darbu?

---

(1)  Padomes Direktīva 97/81/EK (1997. gada 15. decembris) par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par nepilna darba laika darbu – Pielikums: Pamatnolīgums par nepilna darba laika darbu (OV 1998, L 14, 9. lpp.).

(2)  Padomes Direktīva 1999/70/EK (1999. gada 28. jūnijs) par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par darbu uz noteiktu laiku (OV 1999, L 175, 43. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/31

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 19. novembrī iesniedza Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugāle) – Super Bock Bebidas S.A./Autoridade Tributária e Aduaneira

(Lieta C-837/19)

(2020/C 54/33)

Tiesvedības valoda – portugāļu

Iesniedzējtiesa

Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

Pamatlietas puses

Prasītāja: Super Bock Bebidas S.A.

Atbildētāja: Autoridade Tributária e Aduaneira

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Padomes Sestās direktīvas (1977. gada 17. maijs) (1) 17. panta 6. punkta otrā daļa (kurā norādīts, ka dalībvalstis “var saglabāt visus izņēmumus, kas paredzēti šo valstu likumos laikā, kad šī direktīva stājas spēkā”) pieļauj, ka jauna dalībvalsts savas pievienošanās dienā ievieš savā valsts tiesiskajā regulējumā izņēmumus no tiesībām uz PVN atskaitīšanu? |
| --- | --- |

1)

Vai Padomes Sestās direktīvas (1977. gada 17. maijs) (1) 17. panta 6. punkta otrā daļa (kurā norādīts, ka dalībvalstis “var saglabāt visus izņēmumus, kas paredzēti šo valstu likumos laikā, kad šī direktīva stājas spēkā”) pieļauj, ka jauna dalībvalsts savas pievienošanās dienā ievieš savā valsts tiesiskajā regulējumā izņēmumus no tiesībām uz PVN atskaitīšanu?

| 2) | Vai Sestās direktīvas 17. panta 6. punkta otrās daļas tvērums ir identisks Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) (2) 176. panta otrās daļas (kurā noteikts, ka dalībvalstis, kuras pievienojās Kopienai pēc 1979. gada 1. janvāra, var saglabāt visus izņēmumus, kas paredzēti šo valstu tiesību aktos to pievienošanās dienā) tvērumam attiecībā uz dienu, kas uzskatāma par noteicošo, lai noteiktu “izņēmumus, kas paredzēti šo valstu likumos”, ko tās var saglabāt? |
| --- | --- |

2)

Vai Sestās direktīvas 17. panta 6. punkta otrās daļas tvērums ir identisks Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) (2) 176. panta otrās daļas (kurā noteikts, ka dalībvalstis, kuras pievienojās Kopienai pēc 1979. gada 1. janvāra, var saglabāt visus izņēmumus, kas paredzēti šo valstu tiesību aktos to pievienošanās dienā) tvērumam attiecībā uz dienu, kas uzskatāma par noteicošo, lai noteiktu “izņēmumus, kas paredzēti šo valstu likumos”, ko tās var saglabāt?

| 3) | Vai, pieņemot, ka saskaņā ar Sesto direktīvu Portugāle varētu saglabāt visus izņēmumus, kuri tās valsts tiesību aktos paredzēti 1989. gada 1. janvārī, kas ir Sestās direktīvas spēkā stāšanās Portugālē datums, šī iespēja ir tikusi grozīta ar Direktīvu 2006/112/EK, kas par noteicošo dienu norāda pievienošanās dienu (1986. gada 1. janvāris)? |
| --- | --- |

3)

Vai, pieņemot, ka saskaņā ar Sesto direktīvu Portugāle varētu saglabāt visus izņēmumus, kuri tās valsts tiesību aktos paredzēti 1989. gada 1. janvārī, kas ir Sestās direktīvas spēkā stāšanās Portugālē datums, šī iespēja ir tikusi grozīta ar Direktīvu 2006/112/EK, kas par noteicošo dienu norāda pievienošanās dienu (1986. gada 1. janvāris)?

| 4) | Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) 176. panta otrā daļa nepieļauj to, ka Portugāles pievienošanās Eiropas Kopienām dienā stājas spēkā noteikumi (tādi, kādi ir paredzēti Pievienotās vērtības nodokļa kodeksa 21. panta 1. punktā), kuri nosaka izņēmumus no tiesībām uz nodokļa atskaitīšanu par noteiktiem izdevumiem (tostarp izdevumiem par izmitināšanu, pārtiku, dzērieniem, automašīnu nomu, degvielu un ceļu nodokļu maksu), ja šie noteikumi ir jau bijuši publicēti un to stāšanās spēkā ir bijusi sākotnēji paredzēta pirms pievienošanās, bet tad ir atlikta un pārcelta uz pievienošanās dienu? |
| --- | --- |

4)

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) 176. panta otrā daļa nepieļauj to, ka Portugāles pievienošanās Eiropas Kopienām dienā stājas spēkā noteikumi (tādi, kādi ir paredzēti Pievienotās vērtības nodokļa kodeksa 21. panta 1. punktā), kuri nosaka izņēmumus no tiesībām uz nodokļa atskaitīšanu par noteiktiem izdevumiem (tostarp izdevumiem par izmitināšanu, pārtiku, dzērieniem, automašīnu nomu, degvielu un ceļu nodokļu maksu), ja šie noteikumi ir jau bijuši publicēti un to stāšanās spēkā ir bijusi sākotnēji paredzēta pirms pievienošanās, bet tad ir atlikta un pārcelta uz pievienošanās dienu?

| 5) | Vai Direktīvas 2006/112 168. panta a) punkts un neitralitātes princips ir jāinterpretē tādējādi, ka tie nepieļauj tādu dalībvalsts tiesisko regulējumu, kurā tiek saglabāti noteikumi par izņēmumiem no tiesībām uz nodokļa atskaitīšanu (tādi, kādi ir ietverti PVN kodeksa 21. panta 1. punktā attiecībā uz izdevumiem par izmitināšanu, pārtiku, dzērieniem, automašīnu nomu, degvielu un ceļu nodokļu maksu), kas piemērojami arī tad, kad tiek pierādīts, ka iegādātās preces un pakalpojumi tika izmantoti nodokļa maksātāja ar nodokli apliekamo darījumu vajadzībām? |
| --- | --- |

5)

Vai Direktīvas 2006/112 168. panta a) punkts un neitralitātes princips ir jāinterpretē tādējādi, ka tie nepieļauj tādu dalībvalsts tiesisko regulējumu, kurā tiek saglabāti noteikumi par izņēmumiem no tiesībām uz nodokļa atskaitīšanu (tādi, kādi ir ietverti PVN kodeksa 21. panta 1. punktā attiecībā uz izdevumiem par izmitināšanu, pārtiku, dzērieniem, automašīnu nomu, degvielu un ceļu nodokļu maksu), kas piemērojami arī tad, kad tiek pierādīts, ka iegādātās preces un pakalpojumi tika izmantoti nodokļa maksātāja ar nodokli apliekamo darījumu vajadzībām?

| 6) | Vai Direktīvas 2006/112 176. pants un samērīguma princips nepieļauj to, ka izņēmumi no tiesībām uz nodokļa atskaitīšanu, kas tajā nav paredzēti, bet ko dalībvalstis var saglabāt, pamatojoties uz minētā panta otro daļu, ir piemērojami, kad tiek pierādīts, ka attiecīgo izdevumu raksturs ir stingri saistīts ar uzņēmējdarbību un ka preces un pakalpojumi tiek izmantoti nodokļa maksātāja ar nodokli apliekamo darījumu vajadzībām? |
| --- | --- |

6)

Vai Direktīvas 2006/112 176. pants un samērīguma princips nepieļauj to, ka izņēmumi no tiesībām uz nodokļa atskaitīšanu, kas tajā nav paredzēti, bet ko dalībvalstis var saglabāt, pamatojoties uz minētā panta otro daļu, ir piemērojami, kad tiek pierādīts, ka attiecīgo izdevumu raksturs ir stingri saistīts ar uzņēmējdarbību un ka preces un pakalpojumi tiek izmantoti nodokļa maksātāja ar nodokli apliekamo darījumu vajadzībām?

---

(1)  Padomes Sestā direktīva (1977. gada 17. maijs) 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (OV 1977, L 145, 1. lpp.)

(2)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV 2006, L 347, 1. lpp.)

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/32

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 20. novembrī iesniedza Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Spānija) – Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS)/BT

(Lieta C-843/19)

(2020/C 54/34)

Tiesvedības valoda – spāņu

Iesniedzējtiesa

Tribunal Superior de Justicia de Cataluña

Pamatlietas puses

Apelācijas sūdzības iesniedzējs: Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS)

Atbildētāja apelācijas instancē: BT

Prejudiciālie jautājumi

Vai tāda valsts tiesību norma kā 2015. gada Ley General de la Seguridad Social 208. panta c) apakšpunkts, kura prasība ir, ka visiem vispārējās shēmas dalībniekiem, lai tie varētu priekšlaicīgi pensionēties pēc pašu vēlēšanās, izmaksājamajai pensijai, kas ir aprēķināta saskaņā ar parasto kārtību bez piemaksām, ir jābūt vismaz minimālās pensijas apmērā, ir pretrunā Savienības tiesībām, ciktāl ar to netieši tiek diskriminētas sievietes, kas ir vispārējās shēmas dalībnieces, jo šādu sieviešu skaits ir daudz lielāks nekā vīriešu skaits?

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/32

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 21. novembrī iesniedza Tribunal d'arrondissement (Luksemburga) – EQ/Administration de l'Enregistrement, des Domaines et de la TVA

(Lieta C-846/19)

(2020/C 54/35)

Tiesvedības valoda – franču

Iesniedzējtiesa

Tribunal d'arrondissement

Pamatlietas puses

Prasītājs: EQ

Atbildētāja: Administration de l'Enregistrement, des Domaines et de la TVA

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai jēdziens “saimnieciskā darbība” Direktīvas 2006/112/EK (1) 9. panta 1. punkta 2. daļas izpratnē ir jāinterpretē tādējādi, kas tas ietver vai izslēdz pakalpojumus, kas tiek sniegti, izmantojot trīspusējas attiecības, kur pakalpojumu sniedzējam tos ir uzticējusi vienība, kas nav identiska ar pakalpojumu saņēmēju? |
| --- | --- |

1)

Vai jēdziens “saimnieciskā darbība” Direktīvas 2006/112/EK (1) 9. panta 1. punkta 2. daļas izpratnē ir jāinterpretē tādējādi, kas tas ietver vai izslēdz pakalpojumus, kas tiek sniegti, izmantojot trīspusējas attiecības, kur pakalpojumu sniedzējam tos ir uzticējusi vienība, kas nav identiska ar pakalpojumu saņēmēju?

| 2) | Vai atbilde uz pirmo jautājumu ir atkarīga no tā, vai pakalpojumi tiek sniegti neatkarīgas tiesu iestādes uzticēta uzdevuma ietvaros? |
| --- | --- |

2)

Vai atbilde uz pirmo jautājumu ir atkarīga no tā, vai pakalpojumi tiek sniegti neatkarīgas tiesu iestādes uzticēta uzdevuma ietvaros?

| 3) | Vai atbilde uz pirmo jautājumu ir atkarīga no tā, vai atlīdzība pakalpojumu sniedzējam ir jāmaksā pakalpojuma saņēmējam vai to uzņemas valsts, kuras vienība ir uzticējusi pakalpojumu sniedzējam to sniegšanu? |
| --- | --- |

3)

Vai atbilde uz pirmo jautājumu ir atkarīga no tā, vai atlīdzība pakalpojumu sniedzējam ir jāmaksā pakalpojuma saņēmējam vai to uzņemas valsts, kuras vienība ir uzticējusi pakalpojumu sniedzējam to sniegšanu?

| 4) | Vai jēdziens “saimnieciskā darbība” Direktīvas 2006/112/EK 9. panta 1. punkta 2. daļas izpratnē ir jāinterpretē tādējādi, kas tas ietver vai izslēdz pakalpojumu sniegšanu, ja pakalpojumu sniedzēja atlīdzība nav likumā noteikta prasība un tās apmērs, ja tā tiek piešķirta, a) ir atkarīgs no novērtējuma, kas tiek veikts katrā atsevišķā gadījumā, un b) vienmēr ir atkarīgs no pakalpojumu saņēmēja finansiālā stāvokļa, un c) tiek aprēķināta, atsaucoties vai nu uz fiksētu likmi, vai uz pakalpojumu saņēmēja ienākumu daļu, vai arī uz paveikto darbu. |
| --- | --- |

4)

Vai jēdziens “saimnieciskā darbība” Direktīvas 2006/112/EK 9. panta 1. punkta 2. daļas izpratnē ir jāinterpretē tādējādi, kas tas ietver vai izslēdz pakalpojumu sniegšanu, ja pakalpojumu sniedzēja atlīdzība nav likumā noteikta prasība un tās apmērs, ja tā tiek piešķirta, a) ir atkarīgs no novērtējuma, kas tiek veikts katrā atsevišķā gadījumā, un b) vienmēr ir atkarīgs no pakalpojumu saņēmēja finansiālā stāvokļa, un c) tiek aprēķināta, atsaucoties vai nu uz fiksētu likmi, vai uz pakalpojumu saņēmēja ienākumu daļu, vai arī uz paveikto darbu.

| 5) | Vai jēdziens “pakalpojumu sniegšana un preču piegāde, kas ir cieši saistīta ar sociālo aprūpi un sociālo nodrošināšanu”, kas minēts Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu 132. panta 1. punkta g) apakšpunktā, ir jāinterpretē tādējādi, ka tas ietver vai izslēdz pakalpojumus, kas sniegti ar likumu ieviestās pilngadīgo personu aizsardzības sistēmas ietvaros, kura ir pakļauta neatkarīgas tiesu iestādes kontrolei? |
| --- | --- |

5)

Vai jēdziens “pakalpojumu sniegšana un preču piegāde, kas ir cieši saistīta ar sociālo aprūpi un sociālo nodrošināšanu”, kas minēts Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu 132. panta 1. punkta g) apakšpunktā, ir jāinterpretē tādējādi, ka tas ietver vai izslēdz pakalpojumus, kas sniegti ar likumu ieviestās pilngadīgo personu aizsardzības sistēmas ietvaros, kura ir pakļauta neatkarīgas tiesu iestādes kontrolei?

| 6) | Vai jēdziens “struktūras, kuras attiecīgā dalībvalsts atzinusi par sociālās labklājības struktūrām”, kas minēts Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu 132. panta 1. punkta g) apakšpunktā, ir jāinterpretē tādējādi, ka, lai atzītu struktūras sociālo raksturu, tas uzliek noteiktas prasības attiecībā uz pakalpojumu sniedzēja darbības veidu vai altruistisko vai peļņas gūšanas mērķi, vai, vispārīgāk, kā tāds, kas ar citiem kritērijiem vai nosacījumiem ierobežo 132. panta 1. punkta g) apakšpunktā paredzētā atbrīvojuma piemērošanas jomu, vai arī tikai tas, ka tiek sniegti pakalpojumi, kas “saistīti ar sociālo aprūpi un sociālo nodrošināšanu”, ir pietiekami, lai attiecīgajai struktūrai piešķirtu sociālu raksturu? |
| --- | --- |

6)

Vai jēdziens “struktūras, kuras attiecīgā dalībvalsts atzinusi par sociālās labklājības struktūrām”, kas minēts Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu 132. panta 1. punkta g) apakšpunktā, ir jāinterpretē tādējādi, ka, lai atzītu struktūras sociālo raksturu, tas uzliek noteiktas prasības attiecībā uz pakalpojumu sniedzēja darbības veidu vai altruistisko vai peļņas gūšanas mērķi, vai, vispārīgāk, kā tāds, kas ar citiem kritērijiem vai nosacījumiem ierobežo 132. panta 1. punkta g) apakšpunktā paredzētā atbrīvojuma piemērošanas jomu, vai arī tikai tas, ka tiek sniegti pakalpojumi, kas “saistīti ar sociālo aprūpi un sociālo nodrošināšanu”, ir pietiekami, lai attiecīgajai struktūrai piešķirtu sociālu raksturu?

| 7) | Vai jēdziens “struktūras, kuras attiecīgā dalībvalsts atzinusi par sociālās labklājības struktūrām”, kas minēts Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu 132. panta 1. punkta g) apakšpunktā, ir jāinterpretē tādējādi, ka tas prasa atzīšanas procesu, kas balstīts uz iepriekš noteiktu procedūru un kritērijiem, vai arī katrā atsevišķā gadījumā var veikt ad hoc atzīšanu, ko vajadzības gadījumā veic tiesu iestāde? |
| --- | --- |

7)

Vai jēdziens “struktūras, kuras attiecīgā dalībvalsts atzinusi par sociālās labklājības struktūrām”, kas minēts Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu 132. panta 1. punkta g) apakšpunktā, ir jāinterpretē tādējādi, ka tas prasa atzīšanas procesu, kas balstīts uz iepriekš noteiktu procedūru un kritērijiem, vai arī katrā atsevišķā gadījumā var veikt ad hoc atzīšanu, ko vajadzības gadījumā veic tiesu iestāde?

| 8) | Vai tiesiskās paļāvības princips, kā tas ir interpretēts Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā, ļauj administrācijai, kas ir atbildīga par PVN iekasēšanu, prasīt, lai PVN maksātājs samaksātu PVN par saimnieciskiem darījumiem, kas saistīti ar periodu, kurš bija beidzies brīdī, kad nodokļu administrācija bija pieņēmusi lēmumu par nodokļa piemērošanu pēc tam, kad šī administrācija ilgu laiku pirms šī perioda bija pieņēmusi minētā nodokļa maksātāja PVN deklarācijas, kurās darījumos, par kuru uzliek nodokli, nav tikuši iekļauti tāda paša veida darījumi? Vai šī iespēja par labu administrācijai, kas ir atbildīga par PVN iekasēšanu, ir ierobežota ar noteiktiem nosacījumiem? |
| --- | --- |

8)

Vai tiesiskās paļāvības princips, kā tas ir interpretēts Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā, ļauj administrācijai, kas ir atbildīga par PVN iekasēšanu, prasīt, lai PVN maksātājs samaksātu PVN par saimnieciskiem darījumiem, kas saistīti ar periodu, kurš bija beidzies brīdī, kad nodokļu administrācija bija pieņēmusi lēmumu par nodokļa piemērošanu pēc tam, kad šī administrācija ilgu laiku pirms šī perioda bija pieņēmusi minētā nodokļa maksātāja PVN deklarācijas, kurās darījumos, par kuru uzliek nodokli, nav tikuši iekļauti tāda paša veida darījumi? Vai šī iespēja par labu administrācijai, kas ir atbildīga par PVN iekasēšanu, ir ierobežota ar noteiktiem nosacījumiem?

---

(1)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV 2006, L 347, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/33

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 26. novembrī iesniedza Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona (Spānija) – LJ/INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social)

(Lieta C-861/19)

(2020/C 54/36)

Tiesvedības valoda – spāņu

Iesniedzējtiesa

Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona

Pamatlietas puses

Prasītāja: LJ

Atbildētāja: INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social)

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai var uzskatīt, ka maternitātes piemaksa, kas regulēta 60. pantā Vispārējā likumā par sociālo nodrošinājumu (LGSS), kura konsolidētā redakcija apstiprināta ar Real Decreto Legislativo 8/2015, ir pozitīva darbība vai pasākums ar mērķi panākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 157. panta 4. punktā garantēto patiesu līdztiesību starp sievietēm un vīriešiem? |
| --- | --- |

1)

Vai var uzskatīt, ka maternitātes piemaksa, kas regulēta 60. pantā Vispārējā likumā par sociālo nodrošinājumu (LGSS), kura konsolidētā redakcija apstiprināta ar Real Decreto Legislativo 8/2015, ir pozitīva darbība vai pasākums ar mērķi panākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 157. panta 4. punktā garantēto patiesu līdztiesību starp sievietēm un vīriešiem?

| 2) | Ja atbilde uz iepriekšējo jautājumu ir apstiprinoša, vai samērīguma principam ir pretrunā tas, ka visa pozitīvā darbība ir jāpakļauj ierobežojumam laikā – attiecinot to tikai uz pensijām, tiesības uz kurām radušās no 2016. gada 1. janvāra –, kas noteikts ar Real Decreto Legislativo 8/2015 vienīgo nobeiguma noteikumu? |
| --- | --- |

2)

Ja atbilde uz iepriekšējo jautājumu ir apstiprinoša, vai samērīguma principam ir pretrunā tas, ka visa pozitīvā darbība ir jāpakļauj ierobežojumam laikā – attiecinot to tikai uz pensijām, tiesības uz kurām radušās no 2016. gada 1. janvāra –, kas noteikts ar Real Decreto Legislativo 8/2015 vienīgo nobeiguma noteikumu?

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/34

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 27. novembrī iesniedza Tribunal d'instance de Renne (Francija) – Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue/OG

(Lieta C-865/19)

(2020/C 54/37)

Tiesvedības valoda – franču

Iesniedzējtiesa

Tribunal d'instance de Renne

Pamatlietas puses

Prasītāja: Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue

Atbildētājs: OG

Prejudiciālie jautājumi

Vai tad, ja patērētāja kredīta gada procentu likme ir 5,364511 %, noteikums, kas izriet no 1998. gada 16. februāra Direktīvas 98/7/EK (1), 2008. gada 23. aprīļa Direktīvas 2008/48/EK (2) un 2014. gada 4. februāra Direktīvas 2014/17/ES (3), saskaņā ar kuru (franču valodas redakcijā) “Aprēķina rezultāts ir izteikts ar precizitāti līdz vismaz vienam ciparam aiz komata. Ja nākamais cipars aiz komata ir lielāks vai vienāds ar 5, pirmo ciparu aiz komata noapaļo uz augšu”, ļauj noteikt, ka norādītā gada procentu likme 5,363 % ir precīza?

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/7/EK (1998. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 87/102/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz patēriņa kredītu (OV 1998, L 101, 17. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (OV 2008, L 133, 66. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV 2014, L 60, 34. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/35

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 26. novembrī iesniedza Corte suprema di cassazione (Itālija) – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze/MI

(Lieta C-870/19)

(2020/C 54/38)

Tiesvedības valoda – itāļu

Iesniedzējtiesa

Corte suprema di cassazione

Pamatlietas puses

Kasācijas sūdzības iesniedzēja: Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze

Pretsūdzības iesniedzējs: MI

Prejudiciālais jautājums

Vai [Regulas Nr. 3821/85 (1)] 15. panta [7. punkts] saistībā ar konkrēto gadījumu, kas attiecas uz mehāniskā transportlīdzekļa vadītāju, var tikt interpretēts kā tiesību norma, kura paredz vienu kopēju darbību, kad attiecīgi tiek izdarīts viens vienīgs pārkāpums un tiek noteikts viens vienīgs sods, vai tomēr, piemērojot kumulēšanos, tas var likt noteikt tik daudzus pārkāpumus un sodus, cik ir dienu, par kurām paredzētajā laika posmā (“kārtējā diena un iepriekšējās 28 dienas”) nav uzrādītas tahogrāfa reģistrācijas diagrammas?

---

(1)  Padomes Regula (EEK) Nr. 3821/85 (1985. gada 20. decembris) par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (OV 1985, L 370, 8. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/35

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 26. novembrī iesniedza Corte suprema di cassazione (Itālija) – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze/TB

(Lieta C-871/19)

(2020/C 54/39)

Tiesvedības valoda – itāļu

Iesniedzējtiesa

Corte suprema di cassazione

Pamatlietas puses

Kasācijas sūdzības iesniedzēja: Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze

Pretsūdzības iesniedzējs: TB

Prejudiciālais jautājums

Vai [Regulas Nr. 3821/85 (1)] 15. panta [7. punkts] saistībā ar konkrēto gadījumu, kas attiecas uz mehāniskā transportlīdzekļa vadītāju, var tikt interpretēts kā tiesību norma, kura paredz vienu kopēju darbību, kad attiecīgi tiek izdarīts viens vienīgs pārkāpums un tiek noteikts viens vienīgs sods, vai tomēr, piemērojot kumulēšanos, tas var likt noteikt tik daudzus pārkāpumus un sodus, cik ir dienu, par kurām paredzētajā laika posmā (“kārtējā diena un iepriekšējās 28 dienas”) nav uzrādītas tahogrāfa reģistrācijas diagrammas?

---

(1)  Padomes Regula (EEK) Nr. 3821/85 (1985. gada 20. decembris) par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (OV 1985, L 370, 8. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/36

---

Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 29. novembrī PlasticsEurope iesniedza par Vispārējās tiesas (piektā palāta) 2019. gada 20. septembra spriedumu lietā T-636/17 PlasticsEurope/ECHA

(Lieta C-876/19 P)

(2020/C 54/40)

Tiesvedības valoda – angļu

Lietas dalībnieki

Apelācijas sūdzības iesniedzēja: PlasticsEurope (pārstāvji: R. Cana, E. Mullier, un F. Mattioli, avocats)

Pārējie lietas dalībnieki: Eiropas Ķimikāliju aģentūra, Francijas Republika, ClientEarth

Prasījumi

Apelācijas sūdzības iesniedzējas prasījumi Tiesai ir šādi:

| — | atcelt Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-636/17; |
| --- | --- |

—

atcelt Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-636/17;

| — | atcelt ECHA izpilddirektora 2017. gada 6. jūlija Lēmumu ED/30/2017; |
| --- | --- |

—

atcelt ECHA izpilddirektora 2017. gada 6. jūlija Lēmumu ED/30/2017;

| — | pakārtoti – nodot lietu atpakaļ Vispārējai tiesai, lai tā izskatītu apelācijas sūdzības iesniedzējas prasību par akta atcelšanu; |
| --- | --- |

—

pakārtoti – nodot lietu atpakaļ Vispārējai tiesai, lai tā izskatītu apelācijas sūdzības iesniedzējas prasību par akta atcelšanu;

| — | piespriest atbildētājai atlīdzināt šīs tiesāšanās izdevumus, tai skaitā izdevumus saistībā ar tiesvedību Vispārējā tiesā. |
| --- | --- |

—

piespriest atbildētājai atlīdzināt šīs tiesāšanās izdevumus, tai skaitā izdevumus saistībā ar tiesvedību Vispārējā tiesā.

Pamati un galvenie argumenti

Apelācijas sūdzības pamatošanai apelācijas sūdzības iesniedzēja izvirza šādus pamatus.

| A. | Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, nepareizi interpretēdama REACH (1) un atzīdama, ka aģentūrai nav pienākuma pierādīt, ka pastāv zinātnes liecības par varbūtēju nopietnu ietekmi REACH. 57. panta f) punkta izpratnē. |
| --- | --- |

A.

Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, nepareizi interpretēdama REACH (1) un atzīdama, ka aģentūrai nav pienākuma pierādīt, ka pastāv zinātnes liecības par varbūtēju nopietnu ietekmi REACH. 57. panta f) punkta izpratnē.

| B. | Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, novērtējot tās rīcībā esošos pierādījumus un faktiskos apstākļus, par kuriem sniegti šie pierādījumi. Konkrētāk, tā esot kļūdaini secinājusi, ka ECHA bija pierādījusi “varbūtēju” nopietnu ietekmi; neesot novērtējusi, vai ECHA tik tiešām bija izvērtējusi informāciju par tikpat lielām bažām, bet tā vietā esot kļūdaini paļāvusies uz ECHA apgalvojumu, ka šis kritērijs esot izpildīts; esot pieļāvusi kļūdu, noraidīdama apelācijas sūdzības iesniedzējas pamatu attiecībā uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) secinājumu nozīmīgumu šajā lietā; esot kļūdījusies, secinādama, ka šie EFSA secinājumi atbalsta un saskan ar ECHA lēmumu; kā arī esot sagrozījusi pušu iesniegtos pierādījumus. |
| --- | --- |

B.

Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, novērtējot tās rīcībā esošos pierādījumus un faktiskos apstākļus, par kuriem sniegti šie pierādījumi. Konkrētāk, tā esot kļūdaini secinājusi, ka ECHA bija pierādījusi “varbūtēju” nopietnu ietekmi; neesot novērtējusi, vai ECHA tik tiešām bija izvērtējusi informāciju par tikpat lielām bažām, bet tā vietā esot kļūdaini paļāvusies uz ECHA apgalvojumu, ka šis kritērijs esot izpildīts; esot pieļāvusi kļūdu, noraidīdama apelācijas sūdzības iesniedzējas pamatu attiecībā uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) secinājumu nozīmīgumu šajā lietā; esot kļūdījusies, secinādama, ka šie EFSA secinājumi atbalsta un saskan ar ECHA lēmumu; kā arī esot sagrozījusi pušu iesniegtos pierādījumus.

| C. | Vispārējā tiesa neesot ievērojusi vienlīdzīgas attieksmes principu, jo tās attieksme pret apelācijas sūdzības iesniedzēju esot bijusi mazāk labvēlīga nekā attieksme pret ECHA. |
| --- | --- |

C.

Vispārējā tiesa neesot ievērojusi vienlīdzīgas attieksmes principu, jo tās attieksme pret apelācijas sūdzības iesniedzēju esot bijusi mazāk labvēlīga nekā attieksme pret ECHA.

| D. | Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, nepareizi interpretēdama REACH regulas 2. panta 8. punkta b) apakšpunktu, un, neizskatīdama apelācijas sūdzības iesniedzējas izvirzītos papildu argumentus par starpproduktiem, neesot izpildījusi savu pienākumu norādīt pamatojumu. |
| --- | --- |

D.

Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, nepareizi interpretēdama REACH regulas 2. panta 8. punkta b) apakšpunktu, un, neizskatīdama apelācijas sūdzības iesniedzējas izvirzītos papildu argumentus par starpproduktiem, neesot izpildījusi savu pienākumu norādīt pamatojumu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 2006, L 396, 1. lpp.)

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/37

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 2. decembrī iesniedza Sąd Najwyższy (Polija) – FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe/Zakładowi Ubezpieczeń Społecznych I Oddziałowi w Warszawie

(Lieta C-879/19)

(2020/C 54/41)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Najwyższy

Pamatlietas puses

Prasītāja: FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe

Atbildētāja: Zakładowi Ubezpieczeń Społecznych I Oddziałowi w Warszawie

Prejudiciālais jautājums

Vai Padomes Regulas (EEK) Nr. 1408/71 (1971. gada 14. jūnijs) par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Padomes Regulas (EK) Nr. 118/97 (1) (1996. gada 2. decembris), kurā grozījumi ir izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1992/2006 (2) (2006. gada 18. decembris), 14. panta 2. punktā lietotais jēdziens “persona, kas parasti ir nodarbināta divās vai vairāk dalībvalstīs” ir jāinterpretē tādējādi, ka tas attiecas uz personu, kura atbilstīgi vienam un tam pašam darba līgumam, kurš ir noslēgts ar vienu un to pašu darba devēju, kā arī šī līguma darbības laikā, strādā katrā no vismaz divām dalībvalstīm ne vienlaikus vai paralēli, bet kārtējos secīgos dažu mēnešu laikposmos?

---

(1)  OV 1997, L 28, 1. lp.

(2)  OV 2006, L 392, 1. lpp.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/38

---

Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 3. decembrī Eiropas Komisija iesniedza par Vispārējās tiesas (piektā palāta) 2019. gada 24. septembra spriedumu lietā T-586/14 RENV Xinyi PV Products (Anhui) Holdings/Komisija

(Lieta C-884/19 P)

(2020/C 54/42)

Tiesvedības valoda – angļu

Lietas dalībnieki

Apelācijas sūdzības iesniedzēja: Eiropas Komisija (pārstāvji: L. Flynn, A. Demeneix, T. Maxian Rusche)

Pārējie lietas dalībnieki: Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd un GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH

Prasījumi

Apelācijas sūdzības iesniedzējas prasījumi Tiesai ir šādi:

| — | atcelt Vispārējās tiesas (piektā palāta) 2019. gada 24. septembra spriedumu lietā T-586/14 RENV Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd/Komisija; |
| --- | --- |

—

atcelt Vispārējās tiesas (piektā palāta) 2019. gada 24. septembra spriedumu lietā T-586/14 RENV Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd/Komisija;

| — | noraidīt pirmo prasības pamatu pirmajā instancē kā juridiski nepamatotu; |
| --- | --- |

—

noraidīt pirmo prasības pamatu pirmajā instancē kā juridiski nepamatotu;

| — | nosūtīt lietu atpakaļ Vispārējai tiesai otrā līdz ceturtā pirmajā instancē izvirzītā pamata atkārtotai izskatīšanai; |
| --- | --- |

—

nosūtīt lietu atpakaļ Vispārējai tiesai otrā līdz ceturtā pirmajā instancē izvirzītā pamata atkārtotai izskatīšanai;

| — | lēmuma par tiesāšanās izdevumiem šajā tiesvedībā un iepriekšējās saistītajās tiesvedībās, proti, tajās, kurās tika taisīts sākotnējais spriedums, spriedums par apelācijas sūdzību un pārsūdzētais spriedums, pieņemšanu atlikt. |
| --- | --- |

—

lēmuma par tiesāšanās izdevumiem šajā tiesvedībā un iepriekšējās saistītajās tiesvedībās, proti, tajās, kurās tika taisīts sākotnējais spriedums, spriedums par apelācijas sūdzību un pārsūdzētais spriedums, pieņemšanu atlikt.

Pamati un galvenie argumenti

Komisija izvirza trīs apelācijas pamatus.

Pirmkārt, sprieduma 55.–61. punktā ir pieļauta tiesību kļūda. Tādējādi Vispārējā tiesa ir nepareizi interpretējusi gan Pamatregulas (1) 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, gan 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešo ievilkumu. Vispārējā tiesa no minētajām tiesību normām ir izsecinājusi prasību, ka TER (2) var tikt noraidīts tikai tad, ja Komisija konstatē, ka Pamatregulas 2. panta 1.–6. punkta piemērošana uzņēmumam, kas lūdz TER, izraisītu mākslīgus rezultātus. Citiem vārdiem sakot, vērtējumam ir jāpierāda uzņēmuma grāmatvedības dokumentos atklātā izkropļojuma precīza ietekme. Tomēr šāds pienākums pierādīt izkropļojuma ietekmi uz cenām, izmaksām un ieguldījumiem pastāv tikai saistībā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta pirmā ievilkuma pirmo daļu, kurā šī prasība ir konkrēti minēta. Spriedumā Padome/Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Tiesa šo prasību pamatoja ar šo konkrēto formulējumu. Nav iespējams šo argumentāciju paplašināt pēc analoģijas, lai to attiecinātu uz visiem pieciem TER kritērijiem, kas ir paredzēti Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā.

Otrkārt, sprieduma 62.–73. punktā ir pieļautas vairākas tiesību kļūdas. Pirmkārt, kapitāla izmaksas ir ražošanas faktors tāpat kā darbaspēka izmaksas. Tādējādi abas subsīdiju shēmas ir tieši saistītas ar ražošanas izmaksām. Otrkārt, Vispārējā tiesa nav ņēmusi vērā Komisijas veikto vērtējumu attiecībā uz abu subsīdiju shēmu ietekmi uz prasītāju pirmajā instancē ne saistībā ar attiecīgā laikposma noteikšanu, ne saistībā ar kopējo saņemto summu. Tieši pretēji tā Komisijas ekonomisko vērtējumu aizstāja ar savu vērtējumu.

Treškārt, spriedumā ir pieļautas procesuālas kļūdas. Prasītājs pirmajā instancē apstrīdēja nevis to, kā Komisija ir interpretējusi Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta trešo ievilkumu, bet tikai to, kā tā šo tiesību normu ir piemērojusi faktiem. Tādējādi Vispārējā tiesa lēma ultra vires. Turklāt Vispārējā tiesa nedeva Komisijai iespēju paust savu viedokli par Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta jauno interpretāciju, kas pausta spriedumā, tādējādi pārkāpjot Komisijas tiesības uz lietas taisnīgu izskatīšanu.

---

(1)  Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV 2009, L 343, 51. lpp., labojums – OV 2016, L 44, 20. lpp.).

(2)  Tirgus ekonomikas režīms.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/39

---

Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 4. decembrī Fortischem a.s. iesniedza par Vispārējās tiesas (sestā palāta) 2019. gada 24. septembra spriedumu lietā T-121/15 Fortischem/Komisija

(Lieta C-890/19 P)

(2020/C 54/43)

Tiesvedības valoda – angļu

Lietas dalībnieki

Apelācijas sūdzības iesniedzēja: Fortischem a.s. (pārstāvji: C. Arhold, Rechtsanwalt, P. Hodál, M. Staroň, advokāti)

Pārējie lietas dalībnieki: Eiropas Komisija, AlzChem AG, iepriekš – AlzChem Trostberg GmbH, iepriekš – AlzChem Hart GmbH

Prasījumi

Apelācijas sūdzības iesniedzējas prasījumi Tiesai ir šādi:

| — | atcelt pārsūdzēto spriedumu; |
| --- | --- |

—

atcelt pārsūdzēto spriedumu;

| — | atcelt apstrīdētā lēmuma (1) 1. un 3.–5. pantu; |
| --- | --- |

—

atcelt apstrīdētā lēmuma (1) 1. un 3.–5. pantu;

| — | piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

—

piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.

Pamati un galvenie argumenti

Apelācijas sūdzības pirmais pamats – Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, proti, nepareizi interpretējusi un piemērojusi LESD 107. panta 1. punktu, 108. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 659/1999 (2) 14. panta 1. punktu, nospriezdama, ka šajā gadījumā atbalsta atgūšanas lēmums ir jāattiecina uz apelācijas sūdzības iesniedzēju, neņemot vērā, ka par atbalsta saņēmēja aktīviem apelācijas sūdzības iesniedzējs bija samaksājis tirgus cenu.

Apelācijas sūdzības otrais pamats – Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, nospriezdama, ka Komisijai nav pienākuma pierādīt, ka atbalsts ir ticis nodots, pārdodot aktīvus apelācijas sūdzības iesniedzējam par summu, kas ir zemāka nekā tirgus cena.

Apelācijas sūdzības trešais pamats – Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu vai arī sagrozījusi faktus, neņemdama vērā vairākus (praktiski neatspēkojamus) pieņēmumus, kuri norāda, ka par aktīviem ir tikusi samaksāta tirgus cena.

Apelācijas sūdzības ceturtais pamats – Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, nepareizi interpretēdama kritēriju “darījuma apjoms” un “darījuma ekonomiskā loģika” jēdzienus, lai pierādītu saimniecisko pēctecību.

Apelācijas sūdzības piektais pamats – Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, piekrizdama, ka secinājumu par saimnieciskās pēctecības esamību Komisija varēja izdarīt, balstoties tikai uz diviem noteiktajiem kritērijiem, lai gan visi pārējie kritēriji ir liecinājuši, ka saimnieciskās pēctecības nav bijis.

Apelācijas sūdzības sestais pamats – Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, nepareizi interpretēdama un nepareizi piemērodama attiecīgās tiesību akta normas, ar kurām ir aizliegta kolektīvā atlaišana, un juridiski nepareizi kvalificējusi faktus, secinādama, ka kolektīvās atlaišanas aizliegums ir uzskatāms nevis par faktisku trūkumu, kas ir izpaudies kā papildu izmaksas, bet gan par NCHZ priekšrocību, un tādējādi nesamazinādama apgalvotā valsts atbalsta summu proporcionāli papildu izmaksām.

Apelācijas sūdzības septītais pamats – Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, apstrīdētā lēmuma pamatojumu aizstādama ar savu pamatojumu, jo Komisija nebija sniegusi nekādus argumentus vai paskaidrojusi, kā kolektīvās atlaišanas aizliegums ir uzskatāms par NCHZ priekšrocību.

---

(1)  Komisijas Lēmums (ES) 2015/1826 (2014. gada 15. oktobris) par valsts atbalstu SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP), ko Slovākija sniegusi NCHZ (OV 2015, L 269, 71. lpp.).

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 659/1999 (1999. gada 22. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV 1999, L 83, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/40

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 4. decembrī iesniedza Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Polija) – A./Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

(Lieta C-895/19)

(2020/C 54/44)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach

Pamatlietas puses

Prasītāja: A.

Atbildētājs: Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

Prejudiciālais jautājums

Vai Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) 167. pants, to aplūkojot kopā ar 178. pantu, ir jāinterpretē tādējādi, ka tas nepieļauj valsts tiesību aktus, saskaņā ar kuriem tiesības atskaitīt priekšnodokli tajā pašā taksācijas periodā, kurā ir jāmaksā maksājamais nodoklis attiecībā uz darījumiem, kuri ir saistīti ar preču iegādi Kopienas iekšienē, var tikt īstenotas tikai ar nosacījumu, ka maksājamais nodoklis par šādiem darījumiem tiek uzrādīts attiecīgā nodokļu deklarācijā, kas iesniegta prekluzīvā termiņā (Polijā 3 mēneši), skaitot pēc tā mēneša beigām, kurā ir radies pienākums maksāt nodokli par iegādātām precēm un pakalpojumiem?

---

(1)  OV 2006, L 347, 1. lpp.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/41

---

Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 4. decembrī Īrija iesniedza par Vispārējās tiesas (septītā palāta paplašinātā sastāvā) 2019. gada 24. septembra spriedumu apvienotajās lietās T-755/15 un T-759/15 Luksemburga un Fiat Chrysler Finance Europe/Komisija

(Lieta C-898/19 P)

(2020/C 54/45)

Tiesvedības valoda – angļu

Lietas dalībnieki

Apelācijas sūdzības iesniedzēja: Īrija (pārstāvji: M. Browne, A. Joyce, J. Quaney, P. Gallagher, SC, pārstāvji, S. Kingston, B. Doherty, BL)

Pārējās lietas dalībnieces: Eiropas Komisija, Fiat Chrysler Finance Europe, Luksemburgas Lielhercogiste

Prasījumi

Apelācijas sūdzības iesniedzējas prasījumi Tiesai ir šādi:

| — | atcelt Vispārējās tiesas 2019. gada 24. septembra spriedumu apvienotajās lietās T-755/15 un T-759/15, Luksemburga un Fiat Chrysler Finance Europe/Komisija; |
| --- | --- |

—

atcelt Vispārējās tiesas 2019. gada 24. septembra spriedumu apvienotajās lietās T-755/15 un T-759/15, Luksemburga un Fiat Chrysler Finance Europe/Komisija;

| — | atcelt Komisijas 2015. gada 21. oktobra lēmumu (1) un |
| --- | --- |

—

atcelt Komisijas 2015. gada 21. oktobra lēmumu (1) un

| — | piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus šajā tiesvedībā. |
| --- | --- |

—

piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus šajā tiesvedībā.

Pamati un galvenie argumenti

Pirmais pamats: Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu un nepareizi esot piemērojusi LESD 107. panta 1. punktu savā vērtējumā par tā saucamo “nesaistītu pušu darījuma principu”.

Otrais pamats: Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu un nepareizi esot piemērojusi LESD 107. panta 1. punktu savā vērtējumā par selektivitāti.

Trešais pamats: Vispārējā tiesa neesot izpildījusi pienākumu pamatot savu spriedumu.

Ceturtais pamats: Vispārējā tiesa esot pārkāpusi tiesiskās drošības principu, jo tā piekrita, ka Komisija var pārskatīt valsts nodokļu administrāciju lēmumus, atsaucoties uz Komisijas versiju par nesaistītu pušu darījuma principu, kurš esot neparedzams un kura saturs neesot zināms.

Piektais pamats: Vispārējā tiesa esot pārkāpusi LES 4. un 5. pantu un nepieļaujami esot izmantojusi noteikumus valsts atbalsta jomā, lai saskaņotu dalībvalsts noteikumus tiešo nodokļu jomā.

---

(1)  Komisijas Lēmums (ES) 2016/2326 (2015. gada 21. oktobris) par valsts atbalstu SA.38375 (2014/C ex 2014/NN), ko Luksemburga īsteno par labu Fiat (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 7152) (OV 2016, L 351, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/42

---

Apelācijas sūdzība, ko 2019. gada 4. decembrī Rumānija iesniedza par Vispārējās tiesas (otrā palāta) 2019. gada 24. septembra spriedumu lietā T-391/17 Rumānija/Komisija

(Lieta C-899/19)

(2020/C 54/46)

Tiesvedības valoda – rumāņu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Rumānija (pārstāvji: E. Gane, L. Lițu, M. Chicu)

Pārējās lietas dalībnieces: Eiropas Komisija, Ungārija

Apelācijas sūdzības iesniedzējas prasījumi

Apelācijas sūdzības iesniedzējas prasījumi Tiesai ir šādi:

| — | atzīt apelācijas sūdzību par pieņemamu, pilnībā atcelt Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-391/17, izspriest lietu T-391/17, apmierinot prasību atcelt Lēmumu (ES) 2017/652, |
| --- | --- |

—

atzīt apelācijas sūdzību par pieņemamu, pilnībā atcelt Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-391/17, izspriest lietu T-391/17, apmierinot prasību atcelt Lēmumu (ES) 2017/652,

vai

| — | atzīt apelācijas sūdzību par pieņemamu, pilnībā atcelt Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-391/17 un nodot lietu T-391/17 atpakaļ Vispārējai tiesai, lai tā, to izskatot no jauna, apmierinātu prasību atcelt tiesību aktu un atceltu Lēmumu (ES) 2017/652; |
| --- | --- |

—

atzīt apelācijas sūdzību par pieņemamu, pilnībā atcelt Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-391/17 un nodot lietu T-391/17 atpakaļ Vispārējai tiesai, lai tā, to izskatot no jauna, apmierinātu prasību atcelt tiesību aktu un atceltu Lēmumu (ES) 2017/652;

| — | piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

—

piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.

Pamati un galvenie argumenti

| A. | Savienības Līgumu noteikumu par Savienības kompetenci pārkāpums
  Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, kad, pārkāpdama Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 2. punktā nostiprināto kompetences piešķiršanas principu, tā LES 2. pantā minētās vērtības pielīdzināja konkrētai darbībai/mērķim Savienības kompetences jomā un aicināja Komisiju iesniegt konkrētus tiesību aktus, kuru galvenais mērķis būtu nacionālām un lingvistiskām minoritātēm piederošo personu tiesību aizsardzība un kultūru un valodu daudzveidības respektēšana. |
| --- | --- |

A.

Savienības Līgumu noteikumu par Savienības kompetenci pārkāpums

Vispārējā tiesa esot pieļāvusi tiesību kļūdu, kad, pārkāpdama Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 2. punktā nostiprināto kompetences piešķiršanas principu, tā LES 2. pantā minētās vērtības pielīdzināja konkrētai darbībai/mērķim Savienības kompetences jomā un aicināja Komisiju iesniegt konkrētus tiesību aktus, kuru galvenais mērķis būtu nacionālām un lingvistiskām minoritātēm piederošo personu tiesību aizsardzība un kultūru un valodu daudzveidības respektēšana.

| B. | LESD 296. panta otrās daļas pārkāpums
  Vispārējā tiesa esot kļūdaini interpretējusi LESD 296. panta otro daļu attiecībā uz Komisijas pienākumu norādīt pamatojumu, kļūdaini nospriežot, ka šis pienākums, ņemot vērā visus lietas apstākļus, ir ticis izpildīts, lai gan Komisija nebija izklāstījusi tiesiskos apsvērumus, kuriem ir būtiska nozīme Lēmuma (ES) 2017/652 uzbūvē, un turklāt esot būtiski grozījusi savu agrāk pausto nostāju, nenorādot, kāda būtu bijusi notikumu attīstība, kas pamatotu šo nostājas maiņu. |
| --- | --- |

B.

LESD 296. panta otrās daļas pārkāpums

Vispārējā tiesa esot kļūdaini interpretējusi LESD 296. panta otro daļu attiecībā uz Komisijas pienākumu norādīt pamatojumu, kļūdaini nospriežot, ka šis pienākums, ņemot vērā visus lietas apstākļus, ir ticis izpildīts, lai gan Komisija nebija izklāstījusi tiesiskos apsvērumus, kuriem ir būtiska nozīme Lēmuma (ES) 2017/652 uzbūvē, un turklāt esot būtiski grozījusi savu agrāk pausto nostāju, nenorādot, kāda būtu bijusi notikumu attīstība, kas pamatotu šo nostājas maiņu.

| C. | Procesuāli pārkāpumi, kas var kaitēt apelācijas sūdzības iesniedzējas interesēm
  Tā kā tiesvedības lietā T-391/17 mutvārdu daļā pēc Vispārējās tiesas norādījumiem diskusijas tika koncentrētas tikai uz prasības atcelt tiesību aktu pieņemamības aspektiem, lai gan pasludinātajā spriedumā Vispārējā tiesa aplūko vienīgi jautājumus par lietas būtību, esot ticis apdraudēts tiesvedības tiesiskums. |
| --- | --- |

C.

Procesuāli pārkāpumi, kas var kaitēt apelācijas sūdzības iesniedzējas interesēm

Tā kā tiesvedības lietā T-391/17 mutvārdu daļā pēc Vispārējās tiesas norādījumiem diskusijas tika koncentrētas tikai uz prasības atcelt tiesību aktu pieņemamības aspektiem, lai gan pasludinātajā spriedumā Vispārējā tiesa aplūko vienīgi jautājumus par lietas būtību, esot ticis apdraudēts tiesvedības tiesiskums.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/43

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 6. decembrī iesniedza Conseil d’État (Francija) – One Voice, Ligue pour la protection des oiseaux/Ministre de la Transition écologique et solidaire

(Lieta C-900/19)

(2020/C 54/47)

Tiesvedības valoda – franču

Iesniedzējtiesa

Conseil d’État

Pamatlietas puses

Prasītājas: One Voice, Ligue pour la protection des oiseaux

Atbildētājs: Ministre de la Transition écologique et solidaire

Piedaloties: Fédération nationale des Chasseurs

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvas 2009/147/EK (1) 9. panta 1. punkta c) apakšpunkta tiesību normas ir jāinterpretē tādējādi, ka ar tām dalībvalstīm tiek liegts atļaut izmantot sagūstīšanas vai nonāvēšanas līdzekļus, pasākumus vai paņēmienus, kas pat minimālā un vienīgi īslaicīgā veidā var izraisīt “piezvejas” gadījumus? Attiecīgajā gadījumā kādi kritēriji, it īpaši saistībā ar šo atļautā medību paņēmiena, kas nav letāls, “piezvejas” gadījumu ierobežoto proporciju vai apjomu, un pienākumu nekavējoties atbrīvot bez nopietniem savainojumiem netīši sagūstītus īpatņus, var tikt izmantoti, lai uzskatītu, ka šajās tiesību normās paredzētais selektivitātes kritērijs ir izpildīts? |
| --- | --- |

1)

Vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvas 2009/147/EK (1) 9. panta 1. punkta c) apakšpunkta tiesību normas ir jāinterpretē tādējādi, ka ar tām dalībvalstīm tiek liegts atļaut izmantot sagūstīšanas vai nonāvēšanas līdzekļus, pasākumus vai paņēmienus, kas pat minimālā un vienīgi īslaicīgā veidā var izraisīt “piezvejas” gadījumus? Attiecīgajā gadījumā kādi kritēriji, it īpaši saistībā ar šo atļautā medību paņēmiena, kas nav letāls, “piezvejas” gadījumu ierobežoto proporciju vai apjomu, un pienākumu nekavējoties atbrīvot bez nopietniem savainojumiem netīši sagūstītus īpatņus, var tikt izmantoti, lai uzskatītu, ka šajās tiesību normās paredzētais selektivitātes kritērijs ir izpildīts?

| 2) | Vai 2009. gada 30. novembra direktīva ir jāinterpretē tādējādi, ka mērķis saglabāt tradicionālus putnu medību veidus un līdzekļus atpūtas vajadzībām, un ja ir izpildīti visi citi c) apakšpunktā šādai atkāpei paredzēti nosacījumi, var attaisnot cita pieņemama risinājuma neesamību 9. panta 1. punkta nozīmē, tādējādi dodot iespēju atkāpties no tās 8. pantā noteiktā šo medību veidu un līdzekļu aizliegšanas principa? |
| --- | --- |

2)

Vai 2009. gada 30. novembra direktīva ir jāinterpretē tādējādi, ka mērķis saglabāt tradicionālus putnu medību veidus un līdzekļus atpūtas vajadzībām, un ja ir izpildīti visi citi c) apakšpunktā šādai atkāpei paredzēti nosacījumi, var attaisnot cita pieņemama risinājuma neesamību 9. panta 1. punkta nozīmē, tādējādi dodot iespēju atkāpties no tās 8. pantā noteiktā šo medību veidu un līdzekļu aizliegšanas principa?

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV 2010, L 20, 7. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/43

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 10. decembrī iesniedza Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Polija) – E. Sp. z o.o./K.S.

(Lieta C-904/19)

(2020/C 54/48)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie

Pamatlietas puses

Prasītāja: E. Sp. z o.o.

Atbildētāja: K.S.

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Padomes Direktīvas 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (1) 7. panta 1. punkts un tās divdesmitais un divdesmit ceturtais apsvērums, saskaņā ar kuriem līgumi būtu jāsastāda vienkāršā, skaidri saprotamā valodā, patērētājam būtu jādod iespēja faktiski iepazīties ar visiem noteikumiem un, ja rodas šaubas, priekšroka dodama interpretācijai, kas ir vislabvēlīgākā patērētājam, un dalībvalstu tiesu un administratīvo iestāžu rīcībā ir jābūt adekvātiem un efektīviem līdzekļiem, lai novērstu tālāku negodīgu noteikumu piemērošanu patērētāju līgumos, minēto pantu un apsvērumus aplūkojot kopsakarā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (2), 10. panta 1. un 2. punktu un tās 31. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka tiem ir pretrunā Kodeks postępowania cywilnego (Civilprocesa kodekss, turpmāk tekstā – “KPC”) 339. panta 2. punkts, ko saprot tādējādi, ka šis 339. panta 2. punkts ļauj taisīt aizmugurisku spriedumu patērētāju lietā (par patēriņa kredīta atmaksu) arī gadījumā, ja prasītājs nav iesniedzis patērētāju līgumu (patēriņa kredītlīgumu), kā rezultātā netika pārbaudīts, vai līgums nesatur iespējami negodīgus noteikumus un vai līgums satur visus tiesību aktos noteiktos elementus, un vienlaikus liek, taisot aizmugurisku spriedumu, pamatoties tikai uz prasītāja apgalvojumiem par faktiem, neveicot pierādījumu analīzi saistībā ar “pamatotām šaubām” minētās tiesību normas izpratnē?
  Vai arī, ņemot vērā Tiesas 2015. gada 1. oktobra spriedumu ERSTE Bank Hungary (C-32/14, EU:C:2015:637, 62. punkts), 2014. gada 10. septembra spriedumu Kušionova (C-34/13, EU:C:2014:2189, 56. punkts) un 2009. gada 6. oktobra spriedumu Asturcom Telecomunicaciones (C-40/08, EU:C:2009:615, 47. punkts), ir pieļaujama tāda KPC 339. panta 2. punkta interpretācija, ka ir iespējams taisīt aizmugurisku spriedumu lietā par patēriņa kredīta atmaksu, kurā prasītājs prasības pieteikumam nav pievienojis līgumu, kā rezultātā netika pārbaudīts, vai līgums nesatur iespējami negodīgus noteikumus, kā arī netika pārbaudīts, vai līgums satur visus tiesību aktos noteiktos elementus, bet tiesa pamatojās tikai uz prasītāja apgalvojumiem par faktiem? |
| --- | --- |

1)

Vai Padomes Direktīvas 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (1) 7. panta 1. punkts un tās divdesmitais un divdesmit ceturtais apsvērums, saskaņā ar kuriem līgumi būtu jāsastāda vienkāršā, skaidri saprotamā valodā, patērētājam būtu jādod iespēja faktiski iepazīties ar visiem noteikumiem un, ja rodas šaubas, priekšroka dodama interpretācijai, kas ir vislabvēlīgākā patērētājam, un dalībvalstu tiesu un administratīvo iestāžu rīcībā ir jābūt adekvātiem un efektīviem līdzekļiem, lai novērstu tālāku negodīgu noteikumu piemērošanu patērētāju līgumos, minēto pantu un apsvērumus aplūkojot kopsakarā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK (2), 10. panta 1. un 2. punktu un tās 31. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka tiem ir pretrunā Kodeks postępowania cywilnego (Civilprocesa kodekss, turpmāk tekstā – “KPC”) 339. panta 2. punkts, ko saprot tādējādi, ka šis 339. panta 2. punkts ļauj taisīt aizmugurisku spriedumu patērētāju lietā (par patēriņa kredīta atmaksu) arī gadījumā, ja prasītājs nav iesniedzis patērētāju līgumu (patēriņa kredītlīgumu), kā rezultātā netika pārbaudīts, vai līgums nesatur iespējami negodīgus noteikumus un vai līgums satur visus tiesību aktos noteiktos elementus, un vienlaikus liek, taisot aizmugurisku spriedumu, pamatoties tikai uz prasītāja apgalvojumiem par faktiem, neveicot pierādījumu analīzi saistībā ar “pamatotām šaubām” minētās tiesību normas izpratnē?

Vai arī, ņemot vērā Tiesas 2015. gada 1. oktobra spriedumu ERSTE Bank Hungary (C-32/14, EU:C:2015:637, 62. punkts), 2014. gada 10. septembra spriedumu Kušionova (C-34/13, EU:C:2014:2189, 56. punkts) un 2009. gada 6. oktobra spriedumu Asturcom Telecomunicaciones (C-40/08, EU:C:2009:615, 47. punkts), ir pieļaujama tāda KPC 339. panta 2. punkta interpretācija, ka ir iespējams taisīt aizmugurisku spriedumu lietā par patēriņa kredīta atmaksu, kurā prasītājs prasības pieteikumam nav pievienojis līgumu, kā rezultātā netika pārbaudīts, vai līgums nesatur iespējami negodīgus noteikumus, kā arī netika pārbaudīts, vai līgums satur visus tiesību aktos noteiktos elementus, bet tiesa pamatojās tikai uz prasītāja apgalvojumiem par faktiem?

| 2) | Vai Padomes Direktīvas 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos 7. panta 1. punkts un tās divdesmitais un divdesmit ceturtais apsvērums, saskaņā ar kuriem līgumi būtu jāsastāda vienkāršā, skaidri saprotamā valodā, patērētājam būtu jādod iespēja faktiski iepazīties ar visiem noteikumiem un, ja rodas šaubas, priekšroka dodama interpretācijai, kas ir vislabvēlīgākā patērētājam, un dalībvalstu tiesu un administratīvo iestāžu rīcībā ir jābūt adekvātiem un efektīviem līdzekļiem, lai novērstu tālāku negodīgu noteikumu piemērošanu patērētāju līgumos, minēto pantu un apsvērumus aplūkojot kopsakarā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK, 10. panta 1. un 2. punktu un tās 31. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka tiem ir pretrunā KPC 339. panta 2. punkts, ko saprot tādējādi, ka šis 339. panta 2. punkts liedz valsts tiesai novērtēt prasītāja iesniegto patērētāju līgumu (patēriņa kredītlīgumu), lai pārbaudītu, vai līgums nesatur iespējami negodīgus noteikumus un vai līgums satur visus tiesību aktos noteiktos elementus, un vienlaikus liek, taisot aizmugurisku spriedumu, pamatoties tikai uz prasītāja apgalvojumiem, neveicot pierādījumu analīzi saistībā ar “pamatotām šaubām” minētās tiesību normas izpratnē?
  Vai arī, ņemot vērā Tiesas 2015. gada 1. oktobra spriedumu ERSTE Bank Hungary (C-32/14, EU:C:2015:637, 62. punkts); 2014. gada 10. septembra spriedumu Kušionova (C-34/13, EU:C:2014:2189, 56. punkts) un 2009. gada 6. oktobra spriedumu Asturcom Telecomunicaciones (C-40/08, EU:C:2009:615, 47. punkts), ir pieļaujama tāda KPC 339. panta 2. punkta interpretācija, ka ir iespējams taisīt aizmugurisku spriedumu lietā par patēriņa kredīta atmaksu, nepārbaudot, vai līgums, ko prasītājs ir pievienojis prasības pieteikumam, nesatur iespējami negodīgus noteikumus, kā arī nepārbaudot, vai līgums satur visus tiesību aktos noteiktos elementus, bet pamatojoties tikai uz prasītāja apgalvojumiem par faktiem? |
| --- | --- |

2)

Vai Padomes Direktīvas 93/13/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos 7. panta 1. punkts un tās divdesmitais un divdesmit ceturtais apsvērums, saskaņā ar kuriem līgumi būtu jāsastāda vienkāršā, skaidri saprotamā valodā, patērētājam būtu jādod iespēja faktiski iepazīties ar visiem noteikumiem un, ja rodas šaubas, priekšroka dodama interpretācijai, kas ir vislabvēlīgākā patērētājam, un dalībvalstu tiesu un administratīvo iestāžu rīcībā ir jābūt adekvātiem un efektīviem līdzekļiem, lai novērstu tālāku negodīgu noteikumu piemērošanu patērētāju līgumos, minēto pantu un apsvērumus aplūkojot kopsakarā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Direktīvu 87/102/EEK, 10. panta 1. un 2. punktu un tās 31. apsvērumu, ir jāinterpretē tādējādi, ka tiem ir pretrunā KPC 339. panta 2. punkts, ko saprot tādējādi, ka šis 339. panta 2. punkts liedz valsts tiesai novērtēt prasītāja iesniegto patērētāju līgumu (patēriņa kredītlīgumu), lai pārbaudītu, vai līgums nesatur iespējami negodīgus noteikumus un vai līgums satur visus tiesību aktos noteiktos elementus, un vienlaikus liek, taisot aizmugurisku spriedumu, pamatoties tikai uz prasītāja apgalvojumiem, neveicot pierādījumu analīzi saistībā ar “pamatotām šaubām” minētās tiesību normas izpratnē?

Vai arī, ņemot vērā Tiesas 2015. gada 1. oktobra spriedumu ERSTE Bank Hungary (C-32/14, EU:C:2015:637, 62. punkts); 2014. gada 10. septembra spriedumu Kušionova (C-34/13, EU:C:2014:2189, 56. punkts) un 2009. gada 6. oktobra spriedumu Asturcom Telecomunicaciones (C-40/08, EU:C:2009:615, 47. punkts), ir pieļaujama tāda KPC 339. panta 2. punkta interpretācija, ka ir iespējams taisīt aizmugurisku spriedumu lietā par patēriņa kredīta atmaksu, nepārbaudot, vai līgums, ko prasītājs ir pievienojis prasības pieteikumam, nesatur iespējami negodīgus noteikumus, kā arī nepārbaudot, vai līgums satur visus tiesību aktos noteiktos elementus, bet pamatojoties tikai uz prasītāja apgalvojumiem par faktiem?

---

(1)  OV 1993, L 95, 29. lpp.

(2)  OV 2008, L 133, 66. lpp.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/45

---

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2019. gada 13. decembrī iesniedza Sąd Rejonowy w Białymstoku (Polija) – CNP spółka z o.o./Gefion Insurance A/S

(Lieta C-913/19)

(2020/C 54/49)

Tiesvedības valoda – poļu

Iesniedzējtiesa

Sąd Rejonowy w Białymstoku

Pamatlietas puses

Prasītāja: CNP spółka z o.o.

Atbildētāja: Gefion Insurance A/S

Prejudiciālie jautājumi

| 1) | Vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1215/2012 (2012. gada 12. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (1) 13. panta 2. punkts, skatīts kopā ar 10. pantu, ir jāinterpretē tādējādi, ka strīdā starp uzņēmēju, kurš ir ieguvis no cietušā prasījuma tiesības pret apdrošināšanas sabiedrību, kuras izriet no civiltiesiskās apdrošināšanas, un šo apdrošināšanas sabiedrību, nav izslēgta tiesas jurisdikcijas noteikšana uz šīs regulas 7. panta 2. punkta vai 7. panta 5. punkta pamata? |
| --- | --- |

1)

Vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1215/2012 (2012. gada 12. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (1) 13. panta 2. punkts, skatīts kopā ar 10. pantu, ir jāinterpretē tādējādi, ka strīdā starp uzņēmēju, kurš ir ieguvis no cietušā prasījuma tiesības pret apdrošināšanas sabiedrību, kuras izriet no civiltiesiskās apdrošināšanas, un šo apdrošināšanas sabiedrību, nav izslēgta tiesas jurisdikcijas noteikšana uz šīs regulas 7. panta 2. punkta vai 7. panta 5. punkta pamata?

| 2) | Vai – ja uz pirmo jautājumu tiek sniegta apstiprinoša atbilde – Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1215/2012 (2012. gada 12. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 7. panta 5. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka komercsabiedrība, kura darbojas dalībvalstī un atlīdzina materiālo kaitējumu transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas ietvaros, rīkojoties atbilstīgi līgumam, kurš ir noslēgts ar apdrošināšanas sabiedrību ar domicilu citā dalībvalstī, ir tās filiāle, aģentūra vai cita struktūra? |
| --- | --- |

2)

Vai – ja uz pirmo jautājumu tiek sniegta apstiprinoša atbilde – Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1215/2012 (2012. gada 12. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 7. panta 5. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka komercsabiedrība, kura darbojas dalībvalstī un atlīdzina materiālo kaitējumu transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas ietvaros, rīkojoties atbilstīgi līgumam, kurš ir noslēgts ar apdrošināšanas sabiedrību ar domicilu citā dalībvalstī, ir tās filiāle, aģentūra vai cita struktūra?

| 3) | Vai – ja uz pirmo jautājumu tiek sniegta apstiprinoša atbilde – Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1215/2012 (2012. gada 12. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 7. panta 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas veido neatkarīgu jurisdikcijas noteikšanas pamatu tās dalībvalsts tiesai, kurā norisinājās kaitējumu izraisījušais notikums, un kurā kreditors, kas no cietušā ir ieguvis prasījuma tiesības, kuras izriet no civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas, ceļ prasību pret apdrošināšanas sabiedrību, kuras domicils ir citā dalībvalstī? |
| --- | --- |

3)

Vai – ja uz pirmo jautājumu tiek sniegta apstiprinoša atbilde – Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1215/2012 (2012. gada 12. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 7. panta 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas veido neatkarīgu jurisdikcijas noteikšanas pamatu tās dalībvalsts tiesai, kurā norisinājās kaitējumu izraisījušais notikums, un kurā kreditors, kas no cietušā ir ieguvis prasījuma tiesības, kuras izriet no civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas, ceļ prasību pret apdrošināšanas sabiedrību, kuras domicils ir citā dalībvalstī?

---

(1)  OV 2012, L 351, 1. lpp.

---

Vispārējā tiesa

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/46

---

Vispārējās tiesas 2019. gada 17. decembra spriedums – Polija/Komisija

(Lieta T-21/18) (1)

(ELGF un ELFLA - No finansējuma izslēgti izdevumi - Augļu un dārzeņu nozares - Atbalsts ražotāju grupām - Polijas izdevumi - Nepilnības attiecībā uz galvenajām un papildu kontrolēm - Atzīšanas plānu un atzīšanas kritēriju pārbaudīšana - Kontroles saistībā ar atbalsta pieteikumiem - Ražotāju grupu pieļaujamība - Ekonomiskā saskaņotība - Ieguldījumu nepieciešamība un pieļaujamība - Izdevumu pamatotība - Sistēmiskas nepilnības - ELGF risks - Korektīvi pasākumi - Vienotas likmes korekcijas 25 % apmērā)

(2020/C 54/50)

Tiesvedības valoda – poļu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Polijas Republika (pārstāvji: B. Majczyna, M. Pawlicka un D. Krawczyk)

Atbildētāja: Eiropas Komisija (pārstāvji: A. Lewis un A. Stobiecka-Kuik)

Priekšmets

Prasība, kas ir pamatota ar LESD 263. pantu un ar kuru tiek lūgts daļēji atcelt Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/2014 (2017. gada 8. novembris), ar ko no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz konkrētus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) (OV 2017, L 292, 61. lpp.).

Rezolutīvā daļa

| 1) | Prasību noraidīt. |
| --- | --- |

1)

Prasību noraidīt.

| 2) | Polijas Republika sedz savus tiesāšanās izdevumus, kā arī atlīdzina Eiropas Komisijas tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2)

Polijas Republika sedz savus tiesāšanās izdevumus, kā arī atlīdzina Eiropas Komisijas tiesāšanās izdevumus.

---

(1)  OV C 104, 19.3.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/47

---

Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – Bulgārija/Komisija

(Lieta T-22/18) (1)

(ELGF un ELFLA - No finansējuma izslēgti izdevumi - Bulgārijas izdevumi - Lauku attīstība - Pārbaužu uz vietas kvalitāte - Pieļaujamības un atlases kritēriju kontrole - Finanšu korekcijas - Ex post pārbaudes - Finanšu korekciju aprēķināšanā izmantotā metode - Atkārtošanās - Korektīvi pasākumi - Atbilstības noskaidrošanas procedūra - Tiesiskā drošība - Pareizas finanšu pārvaldības princips - Samērīgums)

(2020/C 54/51)

Tiesvedības valoda – bulgāru

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Bulgārijas Republika (pārstāvji: E. Petranova un L. Zaharieva)

Atbildētāja: Eiropas Komisija (pārstāvji: J. Aquilina, G. Koleva un V. Bottka)

Priekšmets

Prasība, kas ir pamatota ar LESD 263. pantu un ar kuru tiek lūgts daļēji atcelt Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/2014 (2017. gada 8. novembris), ar ko no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz konkrētus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) (OV 2017, L 292, 61. lpp.).

Rezolutīvā daļa

| 1) | Prasību noraidīt. |
| --- | --- |

1)

Prasību noraidīt.

| 2) | Bulgārijas Republika atlīdzina tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2)

Bulgārijas Republika atlīdzina tiesāšanās izdevumus.

---

(1)  OV C 104, 19.3.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/47

---

Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – Wehrheim/ECB

(Lieta T-100/18) (1)

(Civildienests - ECB darbinieki - Darba samaksa - Ekspatriācijas pabalsts - Atcelšana - Atbildība - Mantisks un morāls kaitējums - Dienesta pārkāpums)

(2020/C 54/52)

Tiesvedības valoda – franču

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Christine Wehrheim (Offenbach, Vācija) (pārstāvis: N. de Montigny, advokāts)

Atbildētāja: Eiropas Centrālā banka (pārstāvji: F. von Lindeiner un A. Andrzejewska, kuriem palīdz B. Wägenbaur, advokāts)

Priekšmets

Prasība, kas ir pamatota ar LESD 270. pantu un Eiropas Savienības Tiesas statūtu 50.a pantu un ar ko tiek lūgts atlīdzināt mantisko un morālo kaitējumu, kas prasītājai, kā tā apgalvo, ir nodarīts ECB pieļautās kļūdas dēļ, nosakot viņas finansiālās tiesības viņas pieņemšanas darbā brīdī, kā rezultātā viņai tika piešķirts ekspatriācijas pabalsts, kas vēlāk tika atcelts.

Rezolutīvā daļa:

| 1) | Eiropas Centrālā banka (ECB) samaksā Christine Wehrheim summu 1 000 EUR apmērā kā atlīdzību par morālo kaitējumu kopā ar procentiem no šī sprieduma pasludināšanas dienas saskaņā ar ECB galvenajām refinansēšanās operācijām noteikto likmi, kurai ir pieskaitīti 3,5 procentpunkti, līdz dienai, kad ECB samaksā summu 1 000 EUR apmērā. |
| --- | --- |

1)

Eiropas Centrālā banka (ECB) samaksā Christine Wehrheim summu 1 000 EUR apmērā kā atlīdzību par morālo kaitējumu kopā ar procentiem no šī sprieduma pasludināšanas dienas saskaņā ar ECB galvenajām refinansēšanās operācijām noteikto likmi, kurai ir pieskaitīti 3,5 procentpunkti, līdz dienai, kad ECB samaksā summu 1 000 EUR apmērā.

| 2) | Prasību pārējā daļā noraidīt. |
| --- | --- |

2)

Prasību pārējā daļā noraidīt.

| 3) | C. Wehrheimun un ECB sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas. |
| --- | --- |

3)

C. Wehrheimun un ECB sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas.

---

(1)  OV C 152, 30.4.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/48

---

Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – Grieķija/Komisija

(Lieta T-295/18) (1)

(ELGF un ELFLA - No finansējuma izslēgti izdevumi - Grieķijas izdevumi - Lauku attīstība - Atsaistīts tiešais atbalsts - Galvenās pārbaudes - Vienotas likmes finanšu korekcijas)

(2020/C 54/53)

Tiesvedības valoda – grieķu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Grieķijas Republika (pārstāvji: G. Kanellopoulos, I. Pachi, A. Vasilopoulou un E. Chroni)

Atbildētāja: Eiropas Komisija (pārstāvji: D. Triantafyllou un J. Aquilina)

Priekšmets

Prasība, kas ir pamatota ar LESD 263. pantu un ar ko tiek lūgts daļēji atcelt Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/304 (2018. gada 27. februāris), ar ko no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz konkrētus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) (OV 2018, L 59, 3. lpp.).

Rezolutīvā daļa

| 1) | Prasību noraidīt. |
| --- | --- |

1)

Prasību noraidīt.

| 2) | Grieķijas Republika atlīdzina tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2)

Grieķijas Republika atlīdzina tiesāšanās izdevumus.

---

(1)  OV C 249, 16.7.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/49

---

Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – Sta*Ware EDV Beratung/EUIPO – Accelerate IT Consulting (“businessNavi”)

(Lieta T-383/18) (1)

(Eiropas Savienības preču zīme - Atcelšanas process - Eiropas Savienības grafiska preču zīme “businessNavi” - Preču zīmes faktiska izmantošana - Daļēja atcelšana - Regulas (EK) Nr. 207/2009 51. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 2. punkts (tagad Regulas (ES) 2017/1001 58. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 2. punkts))

(2020/C 54/54)

Tiesvedības valoda – vācu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Sta*Ware EDV Beratung GmbH (Starnberg, Vācija) (pārstāvji: M. Bölling un M. Graf, advokāti)

Atbildētājs: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (pārstāvis: S. Hanne)

Otra procesa EUIPO Apelācijas padomē dalībniece, persona, kas iestājusies lietā Vispārējā tiesā: Accelerate IT Consulting GmbH (Ahlen, Vācija) (pārstāvis: H. Hofmann, advokāts)

Priekšmets

Prasība par EUIPO Apelācijas piektās padomes 2018. gada 2. maija lēmumu lietā R 434/2017-5 attiecībā uz atcelšanas procesu starp Sta*Ware EDV Beratung un Accelerate IT Consulting.

Rezolutīvā daļa

| 1) | Prasību noraidīt. |
| --- | --- |

1)

Prasību noraidīt.

| 2) | Sta*Ware EDV Beratung GmbH atlīdzina tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2)

Sta*Ware EDV Beratung GmbH atlīdzina tiesāšanās izdevumus.

---

(1)  OV C 294, 20.8.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/50

---

Vispārējās tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums – XG/Komisija

(Lieta T-504/18) (1)

(Privāta uzņēmuma darbinieki, kas iestādes iekšienē sniedz informātikas pakalpojumus - Atteikums piešķirt piekļuvi Komisijas telpām - Akta izdevēja kompetence)

(2020/C 54/55)

Tiesvedības valoda – franču

Lietas dalībnieki

Prasītājs: XG (pārstāvji: S. Kaisergruber un A. Burghelle-Vernet, advokāti)

Atbildētāja: Eiropas Komisija (pārstāvji: C. Ehrbar un T. Bohr)

Priekšmets

Par prasību, kas ir pamatota ar LESD 263. pantu un ar ko tiek lūgts atcelt Komisijas 2018. gada 3. jūlija lēmumu, ar kuru ir apstiprināts atteikums prasītājam piekļūt tās telpām.

Rezolutīvā daļa

| 1) | Atcelt Eiropas Komisijas 2018. gada 3. jūlija lēmumu, ar kuru tiek apstiprināts atteikums XG piekļūt tās telpām. |
| --- | --- |

1)

Atcelt Eiropas Komisijas 2018. gada 3. jūlija lēmumu, ar kuru tiek apstiprināts atteikums XG piekļūt tās telpām.

| 2) | Komisija atlīdzina tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2)

Komisija atlīdzina tiesāšanās izdevumus.

---

(1)  OV C 373, 15.10.2018.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/50

---

Vispārējās tiesas priekšsēdētāja 2019. gada 7. novembra rīkojums – AMVAC Netherlands/Komisija

(Lieta T-317/19 R)

(Pagaidu noregulējums - Augu aizsardzības līdzekļi - Regula (EK) Nr. 1107/2009 - Darbīgā viela etoprofoss - Vielas laišanas tirgū apstiprināšanas nosacījumi - Pieteikums par piemērošanas apturēšanu - Steidzamības neesamība)

(2020/C 54/56)

Tiesvedības valoda – angļu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: AMVAC Netherlands BV (Amsterdama, Nīderlande) (pārstāvji: C. Mereu, M. Grunchard un S. Englebert, advokāti)

Atbildētāja: Eiropas Komisija (pārstāvji: F. Castilla-Contreras un I. Naglis)

Priekšmets

Pieteikums, kas ir pamatots ar LESD 278. un 279. pantu un ar ko tiek lūgts apturēt Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/344 (2019. gada 28. februāris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū neatjauno apstiprinājumu darbīgajai vielai etoprofosam un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV 2019, L 62, 7. lpp.), piemērošanu.

Rezolutīvā daļa

| 1) | Pieteikumu par pagaidu noregulējumu noraidīt. |
| --- | --- |

1)

Pieteikumu par pagaidu noregulējumu noraidīt.

| 2) | Lēmuma par tiesāšanās izdevumiem pieņemšanu atlikt. |
| --- | --- |

2)

Lēmuma par tiesāšanās izdevumiem pieņemšanu atlikt.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/51

---

Prasība, kas celta 2019. gada 21. oktobrī – Wagenknecht/Eiropadome

(Lieta T-715/19)

(2020/C 54/57)

Tiesvedības valoda – angļu

Lietas dalībnieki

Prasītājs: Lukáš Wagenknecht (Pardubice, Čehijas Republika) (pārstāve: A. Dolejská, advokāte)

Atbildētāja: Eiropadome

Prasījumi

Prasītāja prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:

| — | atzīt, ka Eiropadome ir prettiesiski atturējusies no rīcības saistībā ar Čehijas Republikas premjerministra Andrej Babiš interešu konfliktu attiecībā uz ES budžetu. |
| --- | --- |

—

atzīt, ka Eiropadome ir prettiesiski atturējusies no rīcības saistībā ar Čehijas Republikas premjerministra Andrej Babiš interešu konfliktu attiecībā uz ES budžetu.

Pamati un galvenie argumenti

Prasības pamatošanai prasītājs izvirza sešus pamatus.

| 1. | Ar pirmo pamatu tiek apgalvots, ka prasītājs 2019. gada 5. jūnija vēstulē ir nosūtījis Eiropadomei aicinājumu rīkoties un 2019. gada 10. jūnijā ir nosūtījis Eiropadomei aicinājumu pieņemt lēmumu saskaņā ar LESD 265. pantu, lūdzot to neuzaicināt Andrej Babiš, kam, kā tiek apgalvots, esot interešu konflikts, ierasties uz Eiropadomes 2019. gada 20. jūnija sanāksmi, kurā kā darba kārtības 4. punkts tika apspriests ES budžets.






  — | Prasītājs vērš uzmanību uz to, ka Čehijas premjerministrs A. Babiš, kam, kā tiek apgalvots, esot interešu konflikts, Eiropadomes 2019. gada 20. jūnija sanāksmē, kurā kā darba kārtības 4. punkts tika apspriests ES budžets, tomēr piedalījās. |
| --- | --- | --- |

1.

Ar pirmo pamatu tiek apgalvots, ka prasītājs 2019. gada 5. jūnija vēstulē ir nosūtījis Eiropadomei aicinājumu rīkoties un 2019. gada 10. jūnijā ir nosūtījis Eiropadomei aicinājumu pieņemt lēmumu saskaņā ar LESD 265. pantu, lūdzot to neuzaicināt Andrej Babiš, kam, kā tiek apgalvots, esot interešu konflikts, ierasties uz Eiropadomes 2019. gada 20. jūnija sanāksmi, kurā kā darba kārtības 4. punkts tika apspriests ES budžets.

—

Prasītājs vērš uzmanību uz to, ka Čehijas premjerministrs A. Babiš, kam, kā tiek apgalvots, esot interešu konflikts, Eiropadomes 2019. gada 20. jūnija sanāksmē, kurā kā darba kārtības 4. punkts tika apspriests ES budžets, tomēr piedalījās.

| 2. | Ar otro pamatu tiek apgalvots, ka Eiropadomes atbilde uz prasītāja aicinājumu rīkoties ir bijusi nenoteikta un pretrunīga un tajā nav bijusi definēta iestādes nostāja. |
| --- | --- |

2.

Ar otro pamatu tiek apgalvots, ka Eiropadomes atbilde uz prasītāja aicinājumu rīkoties ir bijusi nenoteikta un pretrunīga un tajā nav bijusi definēta iestādes nostāja.

| 3. | Ar trešo pamatu tiek apgalvots, ka prasītāju tieši skar tas, ka Eiropadome nav izslēgusi A. Babiš no apspriedēm par nākamo ES budžetu Eiropadomes sanāksmēs tāpēc, ka:






  i. | neesot nepieciešams nekāds cits starppasākums, lai no Eiropadomes sanāksmes izslēgtu personas ar interešu konfliktu, un |
| --- | --- | --- |

3.

Ar trešo pamatu tiek apgalvots, ka prasītāju tieši skar tas, ka Eiropadome nav izslēgusi A. Babiš no apspriedēm par nākamo ES budžetu Eiropadomes sanāksmēs tāpēc, ka:

i.

neesot nepieciešams nekāds cits starppasākums, lai no Eiropadomes sanāksmes izslēgtu personas ar interešu konfliktu, un

| ii. | esot skarta prasītāja tiesiskā situācija, jo viņš ir: a) vēlēts Čehijas Senāta pārstāvis, kuram kā šim nolūkam izveidotas īpašas Senāta komisijas loceklim ir uzticēta Čehijas premjerministra apgalvotā interešu konflikta izmeklēšana, un b) nākotnes konkurents kandidātiem no Čehijas premjerministra kontrolētās partijas “ANO 2011”. |
| --- | --- |

ii.

esot skarta prasītāja tiesiskā situācija, jo viņš ir: a) vēlēts Čehijas Senāta pārstāvis, kuram kā šim nolūkam izveidotas īpašas Senāta komisijas loceklim ir uzticēta Čehijas premjerministra apgalvotā interešu konflikta izmeklēšana, un b) nākotnes konkurents kandidātiem no Čehijas premjerministra kontrolētās partijas “ANO 2011”.

| 4. | Ar ceturto pamatu tiek apgalvots, ka prasītāja individuālais skārums saistībā ar apgalvoto Eiropadomes atturēšanos rīkoties, lai novērstu Čehijas premjerministra A. Babiš apgalvoto interešu konfliktu, izriet no:






  i. | konstitucionāla pienākuma kontrolēt pareizu ES tiesību aktu, tostarp ES budžeta (daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam), pieņemšanu; |
| --- | --- | --- |

4.

Ar ceturto pamatu tiek apgalvots, ka prasītāja individuālais skārums saistībā ar apgalvoto Eiropadomes atturēšanos rīkoties, lai novērstu Čehijas premjerministra A. Babiš apgalvoto interešu konfliktu, izriet no:

i.

konstitucionāla pienākuma kontrolēt pareizu ES tiesību aktu, tostarp ES budžeta (daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam), pieņemšanu;

| ii. | konstitucionāla pienākuma, kas rada tiesības kontrolēt Čehijas premjerministra darbību Eiropadomē, un tostarp no pienākuma atbildīgi īstenot īpašās Senāta komisijas, kurai ir uzticēta Čehijas premjerministra A. Babiš apgalvotā interešu konflikta izmeklēšana, locekļa funkciju; |
| --- | --- |

ii.

konstitucionāla pienākuma, kas rada tiesības kontrolēt Čehijas premjerministra darbību Eiropadomē, un tostarp no pienākuma atbildīgi īstenot īpašās Senāta komisijas, kurai ir uzticēta Čehijas premjerministra A. Babiš apgalvotā interešu konflikta izmeklēšana, locekļa funkciju;

| iii. | prasītāja ievēlēšanas Čehijas Senātā 2018. gadā, konkurējot ar kandidātiem no Čehijas premjerministra kontrolētās “ANO 2011”.
  Prasītājs apgalvo, ka Vispārējās tiesas atteikums pieņemt šo lietu būtu pielīdzināms taisnīguma liegšanai, kas izraisītu faktisku neiespējamību valstu parlamentu locekļiem kontrolēt savu valdību locekļus attiecībā uz to īstenoto darbību Eiropadomē vai Padomē. |
| --- | --- |

iii.

prasītāja ievēlēšanas Čehijas Senātā 2018. gadā, konkurējot ar kandidātiem no Čehijas premjerministra kontrolētās “ANO 2011”.

Prasītājs apgalvo, ka Vispārējās tiesas atteikums pieņemt šo lietu būtu pielīdzināms taisnīguma liegšanai, kas izraisītu faktisku neiespējamību valstu parlamentu locekļiem kontrolēt savu valdību locekļus attiecībā uz to īstenoto darbību Eiropadomē vai Padomē.

| 5. | Ar piekto pamatu tiek apgalvots, ka saskaņā ar LESD 325. panta 1. punktu un Finanšu regulas (1) 61. panta 1. punktu Eiropadomei ir pienākums rīkoties, lai novērstu interešu konfliktu.






  — | Prasītājs argumentē, ka ir izpildīti visi nosacījumi, lai liktu īstenot Eiropadomes pienākumu rīkoties, t.i., novērst vai neitralizēt Čehijas premjerministra A. Babiš apgalvoto interešu konfliktu. |
| --- | --- | --- |

5.

Ar piekto pamatu tiek apgalvots, ka saskaņā ar LESD 325. panta 1. punktu un Finanšu regulas (1) 61. panta 1. punktu Eiropadomei ir pienākums rīkoties, lai novērstu interešu konfliktu.

—

Prasītājs argumentē, ka ir izpildīti visi nosacījumi, lai liktu īstenot Eiropadomes pienākumu rīkoties, t.i., novērst vai neitralizēt Čehijas premjerministra A. Babiš apgalvoto interešu konfliktu.

| 6. | Ar sesto pamatu tiek apgalvots, ka nav izpildīts Eiropadomes pienākums rīkoties atbilstoši LESD 325. panta 1. punktam un Finanšu regulas 61. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

6.

Ar sesto pamatu tiek apgalvots, ka nav izpildīts Eiropadomes pienākums rīkoties atbilstoši LESD 325. panta 1. punktam un Finanšu regulas 61. panta 1. punktam.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV 2018, L 193, 1. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/52

---

Prasība, kas celta 2019. gada 20. novembrī – HC/Komisija

(Lieta T-804/19)

(2020/C 54/58)

Tiesvedības valoda – angļu

Lietas dalībnieki

Prasītājs: HC (pārstāvji: G. Pandey un V. Villante, advokāti)

Atbildētāja: Eiropas Komisija

Prasījumi

Prasītāja prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:

| — | atcelt Eiropas Personāla atlases biroja (EPSO) 2019. gada 20. augusta lēmumu, ar ko tika noraidīta prasītāja 2019. gada 17. aprīlī, pamatojoties uz Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punktu, iesniegtā sūdzība, tostarp atteikumu izmaksāt kompensāciju 50 000 EUR apmērā; |
| --- | --- |

—

atcelt Eiropas Personāla atlases biroja (EPSO) 2019. gada 20. augusta lēmumu, ar ko tika noraidīta prasītāja 2019. gada 17. aprīlī, pamatojoties uz Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punktu, iesniegtā sūdzība, tostarp atteikumu izmaksāt kompensāciju 50 000 EUR apmērā;

| — | atcelt EPSO/atlases komisijas 2019. gada 21. marta lēmumu, ar ko tika noraidīts prasītāja lūgums pārskatīt atlases komisijas lēmumu nepielaist viņu nākamajam konkursa posmam; |
| --- | --- |

—

atcelt EPSO/atlases komisijas 2019. gada 21. marta lēmumu, ar ko tika noraidīts prasītāja lūgums pārskatīt atlases komisijas lēmumu nepielaist viņu nākamajam konkursa posmam;

| — | atcelt EPSO tiešsaistes kontā 2019. gada 28. janvārī publicēto lēmumu neiekļaut prasītāju konkursam EPSO/AD/363/18 izraudzīto kandidātu saraksta projektā; |
| --- | --- |

—

atcelt EPSO tiešsaistes kontā 2019. gada 28. janvārī publicēto lēmumu neiekļaut prasītāju konkursam EPSO/AD/363/18 izraudzīto kandidātu saraksta projektā;

| — | atcelt 2018. gada 11. oktobrī publicēto paziņojumu par atklāto konkursu EPSO/AD/363/18 (1) un pilnībā atcelt no tā izrietošo kandidātu, kas izraudzīti dalībai šajā konkursā, saraksta projektu un/vai atzīt to par nelikumīgu un nepiemērojamu prasītājam saskaņā ar LESD 277. pantu; |
| --- | --- |

—

atcelt 2018. gada 11. oktobrī publicēto paziņojumu par atklāto konkursu EPSO/AD/363/18 (1) un pilnībā atcelt no tā izrietošo kandidātu, kas izraudzīti dalībai šajā konkursā, saraksta projektu un/vai atzīt to par nelikumīgu un nepiemērojamu prasītājam saskaņā ar LESD 277. pantu;

| — | piespriest izmaksāt prasītājam zaudējumu atlīdzību 50 000 EUR apmērā saistībā ar kaitējumu, kas izriet no iepriekš minētajiem apstrīdētajiem lēmumiem; |
| --- | --- |

—

piespriest izmaksāt prasītājam zaudējumu atlīdzību 50 000 EUR apmērā saistībā ar kaitējumu, kas izriet no iepriekš minētajiem apstrīdētajiem lēmumiem;

| — | iesākumā, ja vajadzīgs, atbilstoši LESD 277. pantam atzīt Civildienesta noteikumu 90. pantu par spēkā neesošu un nepiemērojamu šajā tiesvedībā. |
| --- | --- |

—

iesākumā, ja vajadzīgs, atbilstoši LESD 277. pantam atzīt Civildienesta noteikumu 90. pantu par spēkā neesošu un nepiemērojamu šajā tiesvedībā.

Pamati un galvenie argumenti

Prasības pamatošanai prasītājs izvirza četrus pamatus.

| 1. | Ar pirmo pamatu tiek apgalvota acīmredzama kļūda vērtējumā saistībā ar prasītāja darba pieredzi un tas, ka šajā kontekstā neesot izpildīts pienākums pamatot lēmumu un esot pārkāpts Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 25. pants un LESD 296. pants. |
| --- | --- |

1.

Ar pirmo pamatu tiek apgalvota acīmredzama kļūda vērtējumā saistībā ar prasītāja darba pieredzi un tas, ka šajā kontekstā neesot izpildīts pienākums pamatot lēmumu un esot pārkāpts Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 25. pants un LESD 296. pants.

| 2. | Ar otro pamatu tiek apgalvots Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta un prasītāja tiesību tikt uzklausītam pārkāpums, un šajā kontekstā pienākuma norādīt pamatojumu un LESD 296. panta pārkāpums. |
| --- | --- |

2.

Ar otro pamatu tiek apgalvots Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta un prasītāja tiesību tikt uzklausītam pārkāpums, un šajā kontekstā pienākuma norādīt pamatojumu un LESD 296. panta pārkāpums.

| 3. | Ar trešo pamatu tiek apgalvots 1958. gada Regulas Nr. 1 (2) 1., 2., 3. un 4. panta pārkāpums un šajā kontekstā Civildienesta noteikumu 1.d un 28. panta, kā arī Civildienesta noteikumu III pielikuma 1. panta 1. punkta f) apakšpunkta un vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principu pārkāpums. |
| --- | --- |

3.

Ar trešo pamatu tiek apgalvots 1958. gada Regulas Nr. 1 (2) 1., 2., 3. un 4. panta pārkāpums un šajā kontekstā Civildienesta noteikumu 1.d un 28. panta, kā arī Civildienesta noteikumu III pielikuma 1. panta 1. punkta f) apakšpunkta un vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principu pārkāpums.

| 4. | Ar ceturto pamatu tiek apgalvots talantu vērtētāja prettiesiskums Civildienesta noteikumu 1.d., 4., 7. un 29. panta gaismā. |
| --- | --- |

4.

Ar ceturto pamatu tiek apgalvots talantu vērtētāja prettiesiskums Civildienesta noteikumu 1.d., 4., 7. un 29. panta gaismā.

---

(1)  OV 2018, C 368A, 1. lpp.

(2)  Padomes Regula Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 1958, 17, 385. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/53

---

Prasība, kas celta 2019. gada 4. decembrī – JMS Sports/EUIPO – Inter–Vion (Spirālveida matu gumijas)

(Lieta T-823/19)

(2020/C 54/59)

Valoda, kādā sagatavots prasības pieteikums – poļu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: JMS Sports sp. z o.o. (Lodza, Polija) (pārstāvji: D. Piróg un J. Słupski, advokāti)

Atbildētājs: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Otra procesa EUIPO Apelācijas padomē dalībniece: Inter–Vion S.A. (Varšava, Polija)

Informācija par procesu EUIPO

Strīdus dizainparauga īpašniece: prasītāja Vispārējā tiesā

Strīdus dizainparaugs: Kopienas dizainparaugs (Spirālveida matu gumijas) – Kopienas dizainparaugs Nr. 1723 677–0001

Apstrīdētais lēmums: EUIPO Apelācijas trešās padomes 2019. gada 13. septembra lēmums lietā R 1573/2018-3

Prasījumi

Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:

| — | atcelt apstrīdēto lēmumu; |
| --- | --- |

—

atcelt apstrīdēto lēmumu;

| — | piespriest EUIPO atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, tostarp izdevumus, kas prasītājai radušies procesā EUIPO Apelācijas padomē; |
| --- | --- |

—

piespriest EUIPO atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, tostarp izdevumus, kas prasītājai radušies procesā EUIPO Apelācijas padomē;

| — | iestāšanās lietā gadījumā – piespriest personai, kas iestājusies lietā, pašai segt savus tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

—

iestāšanās lietā gadījumā – piespriest personai, kas iestājusies lietā, pašai segt savus tiesāšanās izdevumus.

Izvirzītie pamati:

| — | Padomes Regulas (ES) Nr. 6/2002 5. panta 1. punkta, lasot to kopsakarā ar 7. panta 1. punktu, pārkāpums; |
| --- | --- |

—

Padomes Regulas (ES) Nr. 6/2002 5. panta 1. punkta, lasot to kopsakarā ar 7. panta 1. punktu, pārkāpums;

| — | pierādīšanas pienākuma sadales principa pārkāpums; |
| --- | --- |

—

pierādīšanas pienākuma sadales principa pārkāpums;

| — | pušu procesuālo tiesību vienlīdzības principa pārkāpums. |
| --- | --- |

—

pušu procesuālo tiesību vienlīdzības principa pārkāpums.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/54

---

Prasība, kas celta 2019. gada 4. decembrī – Palírna U Zeleného stromu/EUIPO – Bacardi (“BLEND 42 VODKA”)

(Lieta T-829/19)

(2020/C 54/60)

Valoda, kādā sagatavots prasības pieteikums – čehu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Palírna U Zeleného stromu a.s. (Uście nad Łabą, Čehijas Republika) (pārstāvis: T. Chleboun, advokāts)

Atbildētājs: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Otra procesa EUIPO Apelācijas padomē dalībniece: Bacardi & Co. Ltd (Meyrin, Šveice)

Informācija par procesu EUIPO

Strīdus preču zīmes reģistrācijas pieteikuma iesniedzēja: prasītāja Vispārējā tiesā

Attiecīgā strīdus preču zīme: Eiropas Savienības grafiskas preču zīmes “BLEND 42 VODKA” reģistrācijas pieteikums – reģistrācijas pieteikums Nr. 12 945 879

Process EUIPO: iebildumu process

Apstrīdētais lēmums: EUIPO Apelācijas otrās padomes 2019. gada 5. septembra lēmums lietā R 2531/2018-2

Prasījumi

Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:

| — | apvienot lietas, kas attiecas uz prasībām par atbildētāja 2019. gada 5. septembra lēmumiem lietās R 2531/2018-2, R 2532/2018-2 un R 2533/2018-2; |
| --- | --- |

—

apvienot lietas, kas attiecas uz prasībām par atbildētāja 2019. gada 5. septembra lēmumiem lietās R 2531/2018-2, R 2532/2018-2 un R 2533/2018-2;

| — | atcelt apstrīdēto lēmumu; |
| --- | --- |

—

atcelt apstrīdēto lēmumu;

| — | piespriest atbildētājam un personai, kas iestājusies lietā, atlīdzināt prasītājai radušos tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

—

piespriest atbildētājam un personai, kas iestājusies lietā, atlīdzināt prasītājai radušos tiesāšanās izdevumus.

Izvirzītais pamats:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/55

---

Prasība, kas celta 2019. gada 4. decembrī – Palírna U Zeleného stromu/EUIPO – Bacardi (“BLEND 42 VODKA”)

(Lieta T-830/19)

(2020/C 54/61)

Valoda, kādā sagatavots prasības pieteikums – čehu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Palírna U Zeleného stromu a.s. (Uście nad Łabą, Čehijas Republika) (pārstāvis: T. Chleboun, advokāts)

Atbildētājs: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Otra procesa EUIPO Apelācijas padomē dalībniece: Bacardi & Co. Ltd (Meyrin, Šveice)

Informācija par procesu EUIPO

Strīdus preču zīmes reģistrācijas pieteikuma iesniedzēja: prasītāja Vispārējā tiesā

Attiecīgā strīdus preču zīme: Eiropas Savienības grafiskas preču zīmes “BLEND 42 VODKA” gaiši zilā un tumši zilā krāsā reģistrācijas pieteikums – reģistrācijas pieteikums Nr. 12 946 034

Process EUIPO: iebildumu process

Apstrīdētais lēmums: EUIPO Apelācijas otrās padomes 2019. gada 5. septembra lēmums lietā R 2532/2018-2

Prasījumi

Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:

| — | apvienot lietas, kas attiecas uz prasībām par atbildētāja 2019. gada 5. septembra lēmumiem lietās R 2531/2018-2, R 2532/2018-2 un R 2533/2018-2; |
| --- | --- |

—

apvienot lietas, kas attiecas uz prasībām par atbildētāja 2019. gada 5. septembra lēmumiem lietās R 2531/2018-2, R 2532/2018-2 un R 2533/2018-2;

| — | atcelt apstrīdēto lēmumu; |
| --- | --- |

—

atcelt apstrīdēto lēmumu;

| — | piespriest atbildētājam un personai, kas iestājusies lietā, atlīdzināt prasītājai radušos tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

—

piespriest atbildētājam un personai, kas iestājusies lietā, atlīdzināt prasītājai radušos tiesāšanās izdevumus.

Izvirzītais pamats:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/56

---

Prasība, kas celta 2019. gada 4. decembrī – Palírna U Zeleného stromu/EUIPO – Bacardi (“BLEND 42 FIRST CZECH BLENDED VODKA”)

(Lieta T-831/19)

(2020/C 54/62)

Valoda, kādā sagatavots prasības pieteikums – čehu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Palírna U Zeleného stromu a.s. (Uście nad Łabą, Čehijas Republika) (pārstāvis: T. Chleboun, advokāts)

Atbildētājs: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Otra procesa EUIPO Apelācijas padomē dalībniece: Bacardi & Co. Ltd (Meyrin, Šveice)

Informācija par procesu EUIPO

Strīdus preču zīmes reģistrācijas pieteikuma iesniedzēja: prasītāja Vispārējā tiesā

Attiecīgā strīdus preču zīme: Eiropas Savienības grafiskas preču zīmes “BLEND 42 FIRST CZECH BLENDED VODKA” baltā, sarkanā, pelēkā, gaiši zilā, tumši zilā un oranžā krāsā reģistrācijas pieteikums – reģistrācijas pieteikums Nr. 12 946 182

Process EUIPO: iebildumu process

Apstrīdētais lēmums: EUIPO Apelācijas otrās padomes 2019. gada 5. septembra lēmums lietā R 2533/2018-2

Prasījumi

Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:

| — | apvienot lietas, kas attiecas uz prasībām par atbildētāja 2019. gada 5. septembra lēmumiem lietās R 2531/2018-2, R 2532/2018-2 un R 2533/2018-2; |
| --- | --- |

—

apvienot lietas, kas attiecas uz prasībām par atbildētāja 2019. gada 5. septembra lēmumiem lietās R 2531/2018-2, R 2532/2018-2 un R 2533/2018-2;

| — | atcelt apstrīdēto lēmumu; |
| --- | --- |

—

atcelt apstrīdēto lēmumu;

| — | piespriest atbildētājam un personai, kas iestājusies lietā, atlīdzināt prasītājai radušos tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

—

piespriest atbildētājam un personai, kas iestājusies lietā, atlīdzināt prasītājai radušos tiesāšanās izdevumus.

Izvirzītais pamats:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/57

---

Prasība, kas celta 2019. gada 16. decembrī – Leonardo/Frontex

(Lieta T-849/19)

(2020/C 54/63)

Tiesvedības valoda – itāļu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Leonardo SpA (Roma, Itālija) (pārstāvji: M. Esposito, F. Caccioppoli un G. Calamo, advokāti)

Atbildētāja: Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

Prasījumi

Prasītāja būtībā lūdz Vispārējo tiesu atcelt šeit minētos dokumentus, piespriest atbildētājai atlīdzināt visus,– gan tiešos, gan netiešos – prasītājai radušos un nākotnē sagaidāmos zaudējumus, kas jebkādā veidā izriet no apstākļa, ka apstrīdētais iepirkums ir bijis prettiesisks. [Tā arī lūdz] pierādījumu savākšanas pasākumu ietvaros uzdot veikt ekspertīzi Vispārējās tiesas Reglamenta 91. panta e) punkta un 96. panta izpratnē, lai pārbaudītu, ka a) apstrīdētie iepirkuma noteikumi ir nesaprātīgi, nevajadzīgi un tie neatbilst nozari regulējošiem tiesību aktiem; b) apstrīdētie noteikumi ir lieguši Leonardo iesniegt piedāvājumu; c) pastāv izmaksu lietderības iemesli un tehniskais pamatojums, lai iepirkums tiktu sadalīts divās vai vairāk daļās. [Visbeidzot, prasītāja lūdz] piespriest atbildētājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.

Pamati un galvenie argumenti

Šī prasība ir vērsta pret [paziņojumu par iepirkumu] FRONTEX/OP/888/2019/JL/CG attiecībā uz pakalpojumu “Remotely Piloted Aircraft Systems (RPAS) for Medium Altitude Long Endurance Maritime Aerial Surveillance”, kas 2019. gada 18. oktobrī ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājumā TED (Tenders Electronic Daily) ar numuru 2019/S 202-490010, un šādiem konkrētiem tā pielikumā ietvertiem dokumentiem, proti:

| — | Invitation to Tender, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61915; |
| --- | --- |

—

Invitation to Tender, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61915;

| — | Financial Proposal, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61916; |
| --- | --- |

—

Financial Proposal, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61916;

| — | Declaration, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61917; |
| --- | --- |

—

Declaration, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61917;

| — | Annex I – Tender Specifications, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61918; |
| --- | --- |

—

Annex I – Tender Specifications, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61918;

| — | Tender Submission Form, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61919; |
| --- | --- |

—

Tender Submission Form, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61919;

| — | Draft Contract, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61921; |
| --- | --- |

—

Draft Contract, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61921;

| — | Agreement of non-disclosure, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61922; |
| --- | --- |

—

Agreement of non-disclosure, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61922;

| — | Appendix 1, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61924; |
| --- | --- |

—

Appendix 1, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61924;

| — | Appendix 2, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61925; |
| --- | --- |

—

Appendix 2, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61925;

| — | Appendix 3, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61926; |
| --- | --- |

—

Appendix 3, pieejams tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61926;

| — | Labojums – paziņojums par papildu informācija vai grozījumiem, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājumā TED (Tenders Electronic Daily) ar numuru 2019/S 216-528930, |
| --- | --- |

—

Labojums – paziņojums par papildu informācija vai grozījumiem, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājumā TED (Tenders Electronic Daily) ar numuru 2019/S 216-528930,

| — | Labojums – paziņojums par papildu informācija vai grozījumiem, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājumā TED (Tenders Electronic Daily) ar numuru 2019/S 226-553006, |
| --- | --- |

—

Labojums – paziņojums par papildu informācija vai grozījumiem, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša papildinājumā TED (Tenders Electronic Daily) ar numuru 2019/S 226-553006,

| — | Frontex sniegtie skaidrojumi, kas pieejami tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-questions.html?cftId=5444); |
| --- | --- |

—

Frontex sniegtie skaidrojumi, kas pieejami tīmekļa vietnē https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-questions.html?cftId=5444);

| — | 2019. gada 28. oktobrīFrontex rīkotās Informative Meeting protokols; jebkuri citi iepriekš pieņemti, ar tiem saistīti un no tiem izrietoši dokumenti. |
| --- | --- |

—

2019. gada 28. oktobrīFrontex rīkotās Informative Meeting protokols; jebkuri citi iepriekš pieņemti, ar tiem saistīti un no tiem izrietoši dokumenti.

Prasības pamatošanai prasītāja izvirza četrus pamatus.

| 1. | Prasītāja lūdz atcelt apstrīdētos dokumentus, jo šo dokumentu vispārējā un neracionālā satura dēļ ar tiem esot pārkāpti pārskatāmības, samērīguma, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi, proti, – ciktāl tas aizskar prasītājas intereses, – iepirkuma kandidātiem esot jāpilda pilnīgi nelietderīgas, nesamērīgas, pārspīlētas un ar pakalpojumu nesaistītas tehniskas prasības, lai prasītājai katrā ziņā nebūtu iespējams piedalīties [iepirkumā], proti, tai tiekot radīts tik liels ekonomisks slogs, ka tiek apdraudēta piedāvājuma konkurētspēja. Tādējādi ar šiem dokumentiem esot pārkāpts Finanšu regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (1) 96. un 108. apsvērums un 160., 161. un 166. pants, un šīs Regulas I pielikuma 17.1., 17.3. un 17.8. punkts, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2) un Direktīva 2014/24/ES (3). Turklāt ir konstatējama pilnvaru pārsniegšana, kas it īpaši ir izpaudies kā samērīguma principa pārkāpums, neloģiskums, kļūda, izdarot pieņēmumus un tos interpretējot, nevienlīdzīga attieksme, netaisnīgums un [pilnvaru] nepareiza izmantošana. |
| --- | --- |

1.

Prasītāja lūdz atcelt apstrīdētos dokumentus, jo šo dokumentu vispārējā un neracionālā satura dēļ ar tiem esot pārkāpti pārskatāmības, samērīguma, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi, proti, – ciktāl tas aizskar prasītājas intereses, – iepirkuma kandidātiem esot jāpilda pilnīgi nelietderīgas, nesamērīgas, pārspīlētas un ar pakalpojumu nesaistītas tehniskas prasības, lai prasītājai katrā ziņā nebūtu iespējams piedalīties [iepirkumā], proti, tai tiekot radīts tik liels ekonomisks slogs, ka tiek apdraudēta piedāvājuma konkurētspēja. Tādējādi ar šiem dokumentiem esot pārkāpts Finanšu regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (1) 96. un 108. apsvērums un 160., 161. un 166. pants, un šīs Regulas I pielikuma 17.1., 17.3. un 17.8. punkts, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2) un Direktīva 2014/24/ES (3). Turklāt ir konstatējama pilnvaru pārsniegšana, kas it īpaši ir izpaudies kā samērīguma principa pārkāpums, neloģiskums, kļūda, izdarot pieņēmumus un tos interpretējot, nevienlīdzīga attieksme, netaisnīgums un [pilnvaru] nepareiza izmantošana.

| 2. | Prasītāja lūdz atcelt minētos dokumentus arī tādēļ, ka tiesvedībā aplūkotais iepirkums nav ticis sadalīts daļās. Konkrēti, tiek apgalvots, ka esot pieļauts Finanšu regulas (ES, Euratom) 2018/1046 160. panta 1., 2. un 3. punkta, kā arī šīs Regulas I pielikuma 33.1. punkta pārkāpums, un neesot piemērota minētās Regulas I pielikuma 18.2. punkta trešā daļa. |
| --- | --- |

2.

Prasītāja lūdz atcelt minētos dokumentus arī tādēļ, ka tiesvedībā aplūkotais iepirkums nav ticis sadalīts daļās. Konkrēti, tiek apgalvots, ka esot pieļauts Finanšu regulas (ES, Euratom) 2018/1046 160. panta 1., 2. un 3. punkta, kā arī šīs Regulas I pielikuma 33.1. punkta pārkāpums, un neesot piemērota minētās Regulas I pielikuma 18.2. punkta trešā daļa.

| 3. | Prasītāja arī apgalvo, ka esot pārkāpts minētās Regulas 176. vai 179. pants, jo šajos iepirkuma dokumentos ir ietverts noteikums, kas ļauj šajā iepirkumā piedalīties trešo valstu subjektiem. |
| --- | --- |

3.

Prasītāja arī apgalvo, ka esot pārkāpts minētās Regulas 176. vai 179. pants, jo šajos iepirkuma dokumentos ir ietverts noteikums, kas ļauj šajā iepirkumā piedalīties trešo valstu subjektiem.

| 4. | Visbeidzot, ņemot vērā šo dokumentu prettiesiskumu, prasītāja lūdz, lai tiktu piespriests atlīdzināt visus, – gan tiešos, gan netiešos – tai radušos un nākotnē sagaidāmos zaudējumus, kas jebkādā veidā izriet no apstākļa, ka attiecīgais iepirkums ir bijis prettiesisks. |
| --- | --- |

4.

Visbeidzot, ņemot vērā šo dokumentu prettiesiskumu, prasītāja lūdz, lai tiktu piespriests atlīdzināt visus, – gan tiešos, gan netiešos – tai radušos un nākotnē sagaidāmos zaudējumus, kas jebkādā veidā izriet no apstākļa, ka attiecīgais iepirkums ir bijis prettiesisks.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV 2018, L 193, 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV 2018, L 94, 1. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV 2014, L 94, 65. lpp.).

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/59

---

Prasība, kas celta 2019. gada 17. decembrī – Tehrani/EUIPO – Blue Genes (“Earnest Sewn”)

(Lieta T-853/19)

(2020/C 54/64)

Tiesvedības valoda – angļu

Lietas dalībnieki

Prasītājs: Reza Hossein Khan Tehrani (Nordhorn, Vācija) (pārstāvis: D. Wiedemann, advokāts)

Atbildētājs: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Otra procesa EUIPO Apelācijas padomē dalībniece: Blue Genes, Inc. (Gardena, Kalifornija, Amerikas Savienotās Valstis)

Informācija par procesu EUIPO

Strīdus preču zīmes īpašnieks: prasītājs Vispārējā tiesā

Attiecīgā strīdus preču zīme: Eiropas Savienības vārdiska preču zīme “Earnest Sewn” – Eiropas Savienības preču zīme Nr. 12 302 071

Process EUIPO: spēkā neesamības atzīšanas process

Apstrīdētais lēmums: EUIPO Apelācijas piektās padomes 2019. gada 4. oktobra lēmums lietā R 531/2018-5

Prasījumi

Prasītāja prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:

| — | atcelt apstrīdēto lēmumu; |
| --- | --- |

—

atcelt apstrīdēto lēmumu;

| — | atcelt Anulēšanas nodaļas 2019. gada 30. janvāra lēmumu lietā Nr. 12618 C attiecībā uz pieteikumu par Eiropas Savienības preču zīmes Nr. 12 302 071“Earnest Sewn” spēkā neesamības atzīšanu; |
| --- | --- |

—

atcelt Anulēšanas nodaļas 2019. gada 30. janvāra lēmumu lietā Nr. 12618 C attiecībā uz pieteikumu par Eiropas Savienības preču zīmes Nr. 12 302 071“Earnest Sewn” spēkā neesamības atzīšanu;

| — | uzdot atstāt spēkā Eiropas Savienības preču zīmes Nr. 12 302 071“Earnest Sewn” reģistrāciju; |
| --- | --- |

—

uzdot atstāt spēkā Eiropas Savienības preču zīmes Nr. 12 302 071“Earnest Sewn” reģistrāciju;

| — | piespriest EUIPO atlīdzināt tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

—

piespriest EUIPO atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.

Izvirzītie pamati:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 59. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 59. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums;

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 60. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 60. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/60

---

Prasība, kas celta 2019. gada 17. decembrī – Franz Schröder/EUIPO – RDS Design (“MONTANA”)

(Lieta T-854/19)

(2020/C 54/65)

Tiesvedības valoda – angļu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Franz Schröder GmbH & Co. KG (Delbrück-Nordhagen, Vācija) (pārstāvji: L. Pechan un N. Fangmann, advokāti)

Atbildētājs: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Otra procesa EUIPO Apelācijas padomē dalībniece: RDS Design ApS (Allerød, Dānija)

Informācija par procesu EUIPO

Strīdus preču zīmes īpašniece: otra procesa Apelācijas padomē dalībniece

Attiecīgā strīdus preču zīme: Eiropas Savienības vārdiska preču zīme “MONTANA” – Eiropas Savienības preču zīme Nr. 10 708 881

Process EUIPO: spēkā neesamības atzīšanas process

Apstrīdētais lēmums: EUIPO Apelācijas ceturtās padomes 2019. gada 14. oktobra lēmums lietā R 2393/2018-4

Prasījumi

Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:

| — | atcelt apstrīdēto lēmumu; |
| --- | --- |

—

atcelt apstrīdēto lēmumu;

| — | apmierināt pieteikumu par spēkā neesamības atzīšanu un atzīt Eiropas Savienības preču zīmi Nr. 10 708 881 par spēkā neesošu attiecībā uz apstrīdētajām precēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

apmierināt pieteikumu par spēkā neesamības atzīšanu un atzīt Eiropas Savienības preču zīmi Nr. 10 708 881 par spēkā neesošu attiecībā uz apstrīdētajām precēm un pakalpojumiem;

| — | piespriest EUIPO un, ja atbilstoši, otrai procesa Apelācijas padomē dalībniecei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ieskaitot izdevumus, kas radušies apelācijas procesā. |
| --- | --- |

—

piespriest EUIPO un, ja atbilstoši, otrai procesa Apelācijas padomē dalībniecei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ieskaitot izdevumus, kas radušies apelācijas procesā.

Izvirzītie pamati:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 95. panta 1. un 2. punkta pārkāpums; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 95. panta 1. un 2. punkta pārkāpums;

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 94. panta 1. punkta pārkāpums; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 94. panta 1. punkta pārkāpums;

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta pārkāpums. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta pārkāpums.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/61 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/61

---

Prasība, kas celta 2019. gada 17. decembrī – Franz Schröder/EUIPO – RDS Design (“MONTANA”)

(Lieta T-855/19)

(2020/C 54/66)

Tiesvedības valoda – angļu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Franz Schröder GmbH & Co. KG (Delbrück-Nordhagen, Vācija) (pārstāvji: L. Pechan un N. Fangmann, advokāti)

Atbildētājs: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Otra procesa EUIPO Apelācijas padomē dalībniece: RDS Design ApS (Allerød, Dānija)

Informācija par procesu EUIPO

Strīdus preču zīmes īpašniece: otra procesa Apelācijas padomē dalībniece

Attiecīgā strīdus preču zīme: vārdiskas preču zīmes “MONTANA” starptautiska reģistrācija, ko attiecina uz Eiropas Savienību – starptautiska reģistrācija, ko attiecina uz Eiropas Savienību, Nr. 1 211 278

Process EUIPO: spēkā neesamības atzīšanas process

Apstrīdētais lēmums: EUIPO Apelācijas ceturtās padomes 2019. gada 14. oktobra lēmums lietā R 1006/2019-4

Prasījumi

Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:

| — | atcelt apstrīdēto lēmumu; |
| --- | --- |

—

atcelt apstrīdēto lēmumu;

| — | apmierināt pieteikums par spēkā neesamības atzīšanu un atzīt starptautisko preču zīmes reģistrāciju Nr. 1 211 278 par spēkā neesošu Eiropas Savienībā attiecībā uz apstrīdētajām precēm; |
| --- | --- |

—

apmierināt pieteikums par spēkā neesamības atzīšanu un atzīt starptautisko preču zīmes reģistrāciju Nr. 1 211 278 par spēkā neesošu Eiropas Savienībā attiecībā uz apstrīdētajām precēm;

| — | piespriest EUIPO un, ja atbilstoši, otrai procesa Apelācijas padomē dalībniecei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ieskaitot izdevumus, kas radušies apelācijas procesā. |
| --- | --- |

—

piespriest EUIPO un, ja atbilstoši, otrai procesa Apelācijas padomē dalībniecei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ieskaitot izdevumus, kas radušies apelācijas procesā.

Izvirzītie pamati:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 95. panta 1. un 2. punkta pārkāpums; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 95. panta 1. un 2. punkta pārkāpums;

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 94. panta 1. punkta pārkāpums; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 94. panta 1. punkta pārkāpums;

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta pārkāpums. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta pārkāpums.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/62

---

Prasība, kas celta 2019. gada 17. decembrī – Franz Schröder/EUIPO – RDS Design (“MONTANA”)

(Lieta T-856/19)

(2020/C 54/67)

Tiesvedības valoda – angļu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Franz Schröder GmbH & Co. KG (Delbrück-Nordhagen, Vācija) (pārstāvji: L. Pechan un N. Fangmann, advokāti)

Atbildētājs: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Otra procesa EUIPO Apelācijas padomē dalībniece: RDS Design ApS (Allerød, Dānija)

Informācija par procesu EUIPO

Strīdus preču zīmes īpašniece: otra procesa Apelācijas padomē dalībniece

Attiecīgā strīdus preču zīme: vārdiskas preču zīmes “MONTANA” starptautiska reģistrācija, ko attiecina uz Eiropas Savienību – starptautiska reģistrācija, ko attiecina uz Eiropas Savienību, Nr. 869 610

Process EUIPO: spēkā neesamības atzīšanas process

Apstrīdētais lēmums: EUIPO Apelācijas ceturtās padomes 2019. gada 14. oktobra lēmums lietā R 2394/2018-4

Prasījumi

Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:

| — | atcelt apstrīdēto lēmumu; |
| --- | --- |

—

atcelt apstrīdēto lēmumu;

| — | apmierināt pieteikumu par spēkā neesamības atzīšanu un atzīt starptautisko preču zīmes reģistrāciju Nr. 869 610 par spēkā neesošu Eiropas Savienībā attiecībā uz apstrīdētajām precēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

apmierināt pieteikumu par spēkā neesamības atzīšanu un atzīt starptautisko preču zīmes reģistrāciju Nr. 869 610 par spēkā neesošu Eiropas Savienībā attiecībā uz apstrīdētajām precēm un pakalpojumiem;

| — | piespriest EUIPO un, ja atbilstoši, otrai procesa Apelācijas padomē dalībniecei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ieskaitot izdevumus, kas radušies apelācijas procesā. |
| --- | --- |

—

piespriest EUIPO un, ja atbilstoši, otrai procesa Apelācijas padomē dalībniecei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ieskaitot izdevumus, kas radušies apelācijas procesā.

Izvirzītie pamati:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 95. panta 1. un 2. punkta pārkāpums; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 95. panta 1. un 2. punkta pārkāpums;

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 94. panta 1. punkta pārkāpums; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 94. panta 1. punkta pārkāpums;

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta pārkāpums. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta pārkāpums.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/63

---

Prasība, kas celta 2019. gada 9. decembrī – Alkemie Group/EUIPO – Mann & Schröder (“ALKEMIE”)

(Lieta T-859/19)

(2020/C 54/68)

Valoda, kādā sagatavots prasības pieteikums – poļu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Alkemie Group sp. z o.o. (Gdiņa, Polija) (pārstāvis: A. Korbela, radca prawny)

Atbildētājs: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Otra procesa EUIPO Apelācijas padomē dalībniece: Mann & Schröder GmbH (Siegelsbach, Vācija)

Informācija par procesu EUIPO

Strīdus preču zīmes reģistrācijas pieteikuma iesniedzēja: prasītāja Vispārējā tiesā

Attiecīgā strīdus preču zīme: Eiropas Savienības vārdiskas preču zīmes “ALKEMIE” reģistrācijas pieteikums – reģistrācijas pieteikums Nr. 16 417 644

Process EUIPO: iebildumu process

Apstrīdētais lēmums: EUIPO Apelācijas otrās padomes 2019. gada 16. septembra lēmums lietā R 2230/2018-2

Prasījumi

Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:

| — | atcelt apstrīdēto lēmumu; |
| --- | --- |

—

atcelt apstrīdēto lēmumu;

| — | piespriest EUIPO un Mann & Schröder GmbH atlīdzināt tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

—

piespriest EUIPO un Mann & Schröder GmbH atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.

Izvirzītais pamats:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums.

---

| 17.2.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/63

---

Prasība, kas celta 2019. gada 9. decembrī – Alkemie Group/EUIPO – Mann & Schröder (“ALKEMIE”)

(Lieta T-860/19)

(2020/C 54/69)

Valoda, kādā sagatavots prasības pieteikums – poļu

Lietas dalībnieki

Prasītāja: Alkemie Group sp. z o.o. (Gdiņa, Polija) (pārstāvis: A. Korbela, radca prawny)

Atbildētājs: Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Otra procesa EUIPO Apelācijas padomē dalībniece: Mann & Schröder GmbH (Siegelsbach, Vācija)

Informācija par procesu EUIPO

Strīdus preču zīmes reģistrācijas pieteikuma iesniedzēja: prasītāja Vispārējā tiesā

Attiecīgā strīdus preču zīme: Eiropas Savienības grafiskas preču zīmes “ALKEMIE” reģistrācijas pieteikums – reģistrācijas pieteikums Nr. 16 417 669

Process EUIPO: iebildumu process

Apstrīdētais lēmums: EUIPO Apelācijas otrās padomes 2019. gada 16. septembra lēmums lietā R 2231/2018-2

Prasījumi

Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:

| — | atcelt apstrīdēto lēmumu; |
| --- | --- |

—

atcelt apstrīdēto lēmumu;

| — | piespriest EUIPO un Mann & Schröder GmbH atlīdzināt tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

—

piespriest EUIPO un Mann & Schröder GmbH atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.

Izvirzītais pamats:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums.

---