# Službeni list C 286/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 286 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.27. srpnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 286

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.27. srpnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europski odbor za sistemske rizike |
| 2022/C 286/01 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 02. lipnja 2022. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (ESRB/2022/4) | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

2022/C 286/01

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 02. lipnja 2022. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (ESRB/2022/4)

1

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 286/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10809 – CD&R / TPG / COVETRUS) (
  1
  ) | 16 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 286/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10809 – CD&R / TPG / COVETRUS) (
  1
  )

1

16

---

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKA SREDIŠNJA BANKA |
| 2022/C 286/03 | Mišljenje Europske središnje banke od 1. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 600/2014 u pogledu poboljšanja transparentnosti tržišnih podataka, uklanjanja prepreka za nastanak konsolidiranih podataka o trgovanju, optimizacije obveza trgovanja i zabrane primanja plaćanja za prosljeđivanje naloga klijenata (CON/2022/19) | 17 |

III.   Pripremni akti

EUROPSKA SREDIŠNJA BANKA

2022/C 286/03

Mišljenje Europske središnje banke od 1. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 600/2014 u pogledu poboljšanja transparentnosti tržišnih podataka, uklanjanja prepreka za nastanak konsolidiranih podataka o trgovanju, optimizacije obveza trgovanja i zabrane primanja plaćanja za prosljeđivanje naloga klijenata (CON/2022/19)

17

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2022/C 286/04 | Obavijest namijenjena osobama i subjektima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1333, kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/1315, i Uredbe Vijeća (EU) 2016/44, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/1308, o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji | 22 |
| 2022/C 286/05 | Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1333 i Uredbe Vijeća (EU) br. 2016/44 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji | 24 |
| 2022/C 286/06 | Obavijest određenim osobama na koje se odnose mjere ograničavanja iz Priloga Odluci Vijeća (ZVSP) 2018/1544 i Priloga I. Uredbi Vijeća (EU) 2018/1542 o mjerama ograničavanja u pogledu širenja i uporabe kemijskog oružja | 25 |
| | Europska komisija |
| 2022/C 286/07 | Tečajna lista eura — 26. srpnja 2022. | 26 |
| 2022/C 286/08 | Mišljenje Savjetodavnog odbora o ograničavajućim o pitanjima ograničavajućih djelovanja i vladajućih položaja sa sastanka održanog 21. siječnja 2022. o nacrtu odluke u predmetu AT.39839 – Telefónica i Portugal Telecom – Država izvjestiteljica: Belgija | 27 |
| 2022/C 286/09 | Završno izvješće službenika za usmene rasprave – Predmet AT.39839 – Telefónica i Portugal Telecom (izmjena) | 28 |
| 2022/C 286/10 | Sažetak Odluke Komisije od 25. siječnja 2022. o izmjeni Odluke C(2013) 306 final u vezi s postupkom na temelju članka 101. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (Ugovor) (Predmet AT.39839 – Telefónica i Portugal Telecom)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022)324) | 30 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2022/C 286/11 | Ažurirani popis graničnih prijelaza iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) | 33 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2022/C 286/04

Obavijest namijenjena osobama i subjektima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1333, kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/1315, i Uredbe Vijeća (EU) 2016/44, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/1308, o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

22

2022/C 286/05

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1333 i Uredbe Vijeća (EU) br. 2016/44 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

24

2022/C 286/06

Obavijest određenim osobama na koje se odnose mjere ograničavanja iz Priloga Odluci Vijeća (ZVSP) 2018/1544 i Priloga I. Uredbi Vijeća (EU) 2018/1542 o mjerama ograničavanja u pogledu širenja i uporabe kemijskog oružja

25

Europska komisija

2022/C 286/07

Tečajna lista eura — 26. srpnja 2022.

26

2022/C 286/08

Mišljenje Savjetodavnog odbora o ograničavajućim o pitanjima ograničavajućih djelovanja i vladajućih položaja sa sastanka održanog 21. siječnja 2022. o nacrtu odluke u predmetu AT.39839 – Telefónica i Portugal Telecom – Država izvjestiteljica: Belgija

27

2022/C 286/09

Završno izvješće službenika za usmene rasprave – Predmet AT.39839 – Telefónica i Portugal Telecom (izmjena)

28

2022/C 286/10

Sažetak Odluke Komisije od 25. siječnja 2022. o izmjeni Odluke C(2013) 306 final u vezi s postupkom na temelju članka 101. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (Ugovor) (Predmet AT.39839 – Telefónica i Portugal Telecom)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022)324)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022)324)

30

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2022/C 286/11

Ažurirani popis graničnih prijelaza iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama)

33

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 286/12 | Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 41 |
| 2022/C 286/13 | Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 | 54 |
| 2022/C 286/14 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 57 |

V.   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 286/12

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

41

2022/C 286/13

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

54

2022/C 286/14

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/1

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

od 02. lipnja 2022.

o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike

(ESRB/2022/4)

(2022/C 286/01)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (1), a posebno njegov Prilog IX.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (2), a posebno njezin članak 3. i članke od 16. do 18.,

uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (3), a posebno njezin odjeljak II. poglavlja 4. glave VII.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (4), a posebno njezine članke od 18. do 20.,

Budući da:

| (1) | Kako bi se osigurale učinkovite i dosljedne nacionalne mjere makrobonitetne politike, važno je dopuniti priznavanje koje se zahtjeva na temelju prava Europske unije s dobrovoljnom uzajamnošću. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se osigurale učinkovite i dosljedne nacionalne mjere makrobonitetne politike, važno je dopuniti priznavanje koje se zahtjeva na temelju prava Europske unije s dobrovoljnom uzajamnošću.

| (2) | Cilj okvira za dobrovoljnu uzajamnost za mjere makrobonitetne politike, utvrđen Preporukom ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike (5), je osigurati da se sve mjere makrobonitetne politike, koje se temelje na izloženosti i koje se primjenjuju u jednoj državi članici, uzajamno primjenjuju u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

(2)

Cilj okvira za dobrovoljnu uzajamnost za mjere makrobonitetne politike, utvrđen Preporukom ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike (5), je osigurati da se sve mjere makrobonitetne politike, koje se temelje na izloženosti i koje se primjenjuju u jednoj državi članici, uzajamno primjenjuju u drugim državama članicama.

| (3) | Preporukom ESRB/2017/4 Europskog odbora za sistemske rizike (6) preporučuje se odgovarajućem nadležnom tijelu za primjenu mjera da predloži najviši mogući prag značajnosti za podnošenje zahtjeva za uzajamno postupanje Europskom odboru za sistemske rizike (ESRB), ispod kojeg se izloženost pojedinačnog pružatelja financijskih usluga prema utvrđenom makrobonitetnom riziku u državi u kojoj tijelo za primjenu mjera primjenjuje mjeru makrobonitetne politike može smatrati da nije značajna. ESRB može preporučiti drugačiji prag ako to procijeni potrebnim. |
| --- | --- |

(3)

Preporukom ESRB/2017/4 Europskog odbora za sistemske rizike (6) preporučuje se odgovarajućem nadležnom tijelu za primjenu mjera da predloži najviši mogući prag značajnosti za podnošenje zahtjeva za uzajamno postupanje Europskom odboru za sistemske rizike (ESRB), ispod kojeg se izloženost pojedinačnog pružatelja financijskih usluga prema utvrđenom makrobonitetnom riziku u državi u kojoj tijelo za primjenu mjera primjenjuje mjeru makrobonitetne politike može smatrati da nije značajna. ESRB može preporučiti drugačiji prag ako to procijeni potrebnim.

| (4) | Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (njemačko savezno tijelo za financijski nadzor - BaFin), koje djeluje kao njemačko imenovano tijelo za potrebe članka 133. stavka 10. Direktive 2013/36/EU, obavijestilo je 10. ožujka 2022 (7). ESRB o svojoj namjeri da odredi stopu zaštitnog sloja za sistemski rizik prema članku 133. stavku 9. te Direktive za sve izloženosti (tj. Izloženosti prema stanovništvu i izloženosti koje nisu prema stanovništvu) prema fizičkim i pravnim osobama koje su osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Njemačkoj. Zaštitni sloj za sistemski rizik će se primijeniti na i. kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Njemačkoj i koje koriste pristup zasnovan na internim rejting sustavima (IRB) za izračun svojih iznosa izloženosti ponderiranih rizikom, i ii. kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Njemačkoj i koje koriste standardizirani pristup za izračun svojih iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za izloženosti u cijelosti i potpuno osiguranih stambenim nekretninama, kako je navedeno u članku 125. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8). |
| --- | --- |

(4)

Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (njemačko savezno tijelo za financijski nadzor - BaFin), koje djeluje kao njemačko imenovano tijelo za potrebe članka 133. stavka 10. Direktive 2013/36/EU, obavijestilo je 10. ožujka 2022 (7). ESRB o svojoj namjeri da odredi stopu zaštitnog sloja za sistemski rizik prema članku 133. stavku 9. te Direktive za sve izloženosti (tj. Izloženosti prema stanovništvu i izloženosti koje nisu prema stanovništvu) prema fizičkim i pravnim osobama koje su osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Njemačkoj. Zaštitni sloj za sistemski rizik će se primijeniti na i. kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Njemačkoj i koje koriste pristup zasnovan na internim rejting sustavima (IRB) za izračun svojih iznosa izloženosti ponderiranih rizikom, i ii. kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Njemačkoj i koje koriste standardizirani pristup za izračun svojih iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za izloženosti u cijelosti i potpuno osiguranih stambenim nekretninama, kako je navedeno u članku 125. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8).

| (5) | Mjera je stupila na snagu 1. travnja 2022 i kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Njemačkoj moraju je se pridržavati od 1. veljače 2023. Mjera će se revidirati najmanje svake druge godine, u skladu sa zakonskim odredbama Direktive 2013/36/EU. Dodatno, BaFin će nadzirati razvoj odnosnog rizika kojim se bavi zaštitni sloj za sistemski rizik te, ukoliko smatra potrebnim, prilagoditi zaštitni sloj. |
| --- | --- |

(5)

Mjera je stupila na snagu 1. travnja 2022 i kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Njemačkoj moraju je se pridržavati od 1. veljače 2023. Mjera će se revidirati najmanje svake druge godine, u skladu sa zakonskim odredbama Direktive 2013/36/EU. Dodatno, BaFin će nadzirati razvoj odnosnog rizika kojim se bavi zaštitni sloj za sistemski rizik te, ukoliko smatra potrebnim, prilagoditi zaštitni sloj.

| (6) | BaFin je podnio 10. ožujka 2022 (9). zahtjev ESRB-u za uzajamnu primjenu stope zaštitnog sloja za sistemski rizik na temelju članka 134. stavka 5. Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(6)

BaFin je podnio 10. ožujka 2022 (9). zahtjev ESRB-u za uzajamnu primjenu stope zaštitnog sloja za sistemski rizik na temelju članka 134. stavka 5. Direktive 2013/36/EU.

| (7) | Postupajući po zahtjevu koji je podnio BaFin tražeći uzajamnu primjenu mjere od strane drugih država članica, a radi sprečavanja ostvarenja negativnih prekograničnih učinaka u obliku curenja i regulatorne arbitraže koji mogu nastati zbog provedbe mjera makrobonitetne politike koje će se primjenjivati u Njemačkoj, Opći odbor ESRB-a odlučio je uključiti i ovu mjeru na popis mjera makrobonitetne politike za koje se preporučuje uzajamna primjena na temelju Preporuke ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(7)

Postupajući po zahtjevu koji je podnio BaFin tražeći uzajamnu primjenu mjere od strane drugih država članica, a radi sprečavanja ostvarenja negativnih prekograničnih učinaka u obliku curenja i regulatorne arbitraže koji mogu nastati zbog provedbe mjera makrobonitetne politike koje će se primjenjivati u Njemačkoj, Opći odbor ESRB-a odlučio je uključiti i ovu mjeru na popis mjera makrobonitetne politike za koje se preporučuje uzajamna primjena na temelju Preporuke ESRB/2015/2.

| (8) | Preporuku ESRB/2015/2 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(8)

Preporuku ESRB/2015/2 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIO JE OVU PREPORUKU:

Izmjene

Preporuka ESRB/2015/2 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u odjeljku 1., potpreporuka C(1) zamjenjuje se sljedećim:






  „1. | Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju mjere makrobonitetne politike koje su donijela druga odgovarajuća tijela i čiju je uzajamnu primjenu preporučio ESRB. Preporučuje se uzajamna primjena sljedećih mjera, kako su pobliže opisane u Prilogu: | Belgija:






  — | stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 9 % za sve izloženosti prema stanovništvu prema fizičkim osobama u skladu s IRB pristupom osigurane stambenim nekretninama za koje se kolateral nalazi u Belgiji; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

u odjeljku 1., potpreporuka C(1) zamjenjuje se sljedećim:

„1.

Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju mjere makrobonitetne politike koje su donijela druga odgovarajuća tijela i čiju je uzajamnu primjenu preporučio ESRB. Preporučuje se uzajamna primjena sljedećih mjera, kako su pobliže opisane u Prilogu:

Belgija:

—

stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 9 % za sve izloženosti prema stanovništvu prema fizičkim osobama u skladu s IRB pristupom osigurane stambenim nekretninama za koje se kolateral nalazi u Belgiji;

| | Njemačka:






  — | stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 2 % za i. sve izloženosti u skladu s IRB pristupom osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Njemačkoj, i ii. sve izloženosti utemeljene na standardiziranom pristupu u cijelosti i potpuno osigurane stambenim nekretninama, kako je navedeno u članku 125. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), koje se nalaze u Njemačkoj; |
| --- | --- | --- |

Njemačka:

—

stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 2 % za i. sve izloženosti u skladu s IRB pristupom osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Njemačkoj, i ii. sve izloženosti utemeljene na standardiziranom pristupu u cijelosti i potpuno osigurane stambenim nekretninama, kako je navedeno u članku 125. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), koje se nalaze u Njemačkoj;

| | Francuska:






  — | strože ograničenje velike izloženosti iz članka 395. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, koje se primjenjuje na izloženosti prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj na 5 posto osnovnog kapitala, što se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na globalne sistemski važne institucije (GSV institucije) i ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra; |
| --- | --- | --- |

Francuska:

—

strože ograničenje velike izloženosti iz članka 395. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, koje se primjenjuje na izloženosti prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj na 5 posto osnovnog kapitala, što se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na globalne sistemski važne institucije (GSV institucije) i ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra;

| | Litva






  — | stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 2 % za sve izloženosti prema stanovništvu prema fizičkim osobama koje su rezidenti u Republici Litvi, koje su osigurane stambenim nekretninama; |
| --- | --- | --- |

Litva

—

stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 2 % za sve izloženosti prema stanovništvu prema fizičkim osobama koje su rezidenti u Republici Litvi, koje su osigurane stambenim nekretninama;

| | Luksemburg:






  — | pravno obvezujuća ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine za nove hipotekarne kredite za stambene nekretnine koje se nalaze u Luksemburgu, s različitim ograničenjima omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine koja se primjenjuju na različite kategorije dužnika:






  (a) | ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 % za kupce koji prvi put stječu svoje primarno boravište; |
| --- | --- | --- | --- |

Luksemburg:

—

pravno obvezujuća ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine za nove hipotekarne kredite za stambene nekretnine koje se nalaze u Luksemburgu, s različitim ograničenjima omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine koja se primjenjuju na različite kategorije dužnika:

(a)

ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 % za kupce koji prvi put stječu svoje primarno boravište;

| (b) | ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 90 % za druge kupce, odnosno kupce koji ne stječu svoje primarno boravište prvi put. To se ograničenje proporcionalno provodi putem ispravaka vrijednosti za portfelj. Konkretno, zajmodavci mogu izdati 15 % portfelja novih hipotekarnih kredita odobrenih tim dužnicima s omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine iznad 90 %, ali ispod najvišeg omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 %; |
| --- | --- |

(b)

ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 90 % za druge kupce, odnosno kupce koji ne stječu svoje primarno boravište prvi put. To se ograničenje proporcionalno provodi putem ispravaka vrijednosti za portfelj. Konkretno, zajmodavci mogu izdati 15 % portfelja novih hipotekarnih kredita odobrenih tim dužnicima s omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine iznad 90 %, ali ispod najvišeg omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 %;

| (c) | ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 80 % za druge hipotekarne kredite (uključujući segment kupnje radi davanja u najam). |
| --- | --- |

(c)

ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 80 % za druge hipotekarne kredite (uključujući segment kupnje radi davanja u najam).

| | Nizozemska:






  — | minimalan prosječan ponder rizika koji se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Nizozemskoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva u odnosu na svoje portfelje izloženosti prema fizičkim osobama osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Nizozemskoj. Za svaku pojedinu stavku izloženosti koja je obuhvaćena područjem primjene mjere, dodjeljuje se ponder rizika od 12 % dijelu kredita koji ne premašuje 55 % tržišne vrijednosti nekretnine kojom se osigurava kredit, a ponder rizika od 45 % dodjeljuje se preostalom dijelu kredita. Minimalan prosječan ponder rizika portfelja je izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika pojedinačnih kredita. |
| --- | --- | --- |

Nizozemska:

—

minimalan prosječan ponder rizika koji se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Nizozemskoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva u odnosu na svoje portfelje izloženosti prema fizičkim osobama osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Nizozemskoj. Za svaku pojedinu stavku izloženosti koja je obuhvaćena područjem primjene mjere, dodjeljuje se ponder rizika od 12 % dijelu kredita koji ne premašuje 55 % tržišne vrijednosti nekretnine kojom se osigurava kredit, a ponder rizika od 45 % dodjeljuje se preostalom dijelu kredita. Minimalan prosječan ponder rizika portfelja je izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika pojedinačnih kredita.

| | Norveška:






  — | stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 4,5 % za izloženosti u Norveškoj koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. u skladu s uvjetima Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (*2) (Sporazum o EGP-u) (dalje u tekstu „CRD kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.”), na sve kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj; |
| --- | --- | --- |

Norveška:

—

stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 4,5 % za izloženosti u Norveškoj koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. u skladu s uvjetima Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (*2) (Sporazum o EGP-u) (dalje u tekstu „CRD kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.”), na sve kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj;

| — | prosječna donja granica za pondere rizika od 20 % za izloženosti osigurane stambenim nekretninama u Norveškoj koja se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. u skladu s uvjetima iz Sporazuma o EGP-u (dalje u tekstu „CRR kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.”), na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva; |
| --- | --- |

—

prosječna donja granica za pondere rizika od 20 % za izloženosti osigurane stambenim nekretninama u Norveškoj koja se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. u skladu s uvjetima iz Sporazuma o EGP-u (dalje u tekstu „CRR kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.”), na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva;

| — | prosječna donja granica za pondere rizika od 35 % za izloženosti osigurane poslovnim nekretninama u Norveškoj, koja se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. CRR-a primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva; |
| --- | --- |

—

prosječna donja granica za pondere rizika od 35 % za izloženosti osigurane poslovnim nekretninama u Norveškoj, koja se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. CRR-a primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva;

| | Švedska:






  — | donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu prema dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj, osiguran nekretninama u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 za kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva. |
| --- | --- | --- |

Švedska:

—

donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu prema dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj, osiguran nekretninama u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 za kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva.

(*1)  Uredba (EU) br. 575/2013 Evropskog parlamenta i Vijeća od 26. juna 2013. o prudencijalnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjenama i dopunama Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.)."

(*2)  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.”."

| 2. | Prilog se zamjenjuje Prilogom ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

2.

Prilog se zamjenjuje Prilogom ovoj Preporuci.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 2. lipnja 2022.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

1

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

2

(3)  SL L 176, 27.6.2013., str. 338.

3

(4)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

4

(5)  Preporuka ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike od 15. prosinca 2015. o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 97, 12.3.2016., str. 9.).

5

(6)  Preporuka ESRB/2017/4 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. listopada 2017. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 431, 15.12.2017., str. 1.).

6

(7)  Prva obavijest je ESRB-u dostavljena 24. veljače 2022. Posuvremenjena inačica obavijesti dostavljena je ESRB-u 10. ožujka 2022.

7

(8)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

8

(9)  Prva obavijest je ESRB-u dostavljena 24. veljače 2022. Posuvremenjena inačica obavijesti dostavljena je ESRB-u 10. ožujka 2022.

9

---

PRILOG

Prilog Preporuci ESRB/2015/2 zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG

Belgija

Stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 9 % za sve izloženosti prema stanovništvu u skladu s IRB pristupom osigurane stambenim nekretninama za koje se kolateral nalazi u Belgiji;

I.   Opis mjere

| 1. | Belgijskom mjerom, koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU, uvodi se stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 9 % za izloženosti prema stanovništvu u skladu s IRB pristupom prema fizičkim osobama osigurane stambenim nekretninama za koje se kolateral nalazi u Belgiji (izloženosti koje nisu u statusu neispunjavanja obveza i izloženosti u statusu neispunjavanja obveza). |
| --- | --- |

1.

Belgijskom mjerom, koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU, uvodi se stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 9 % za izloženosti prema stanovništvu u skladu s IRB pristupom prema fizičkim osobama osigurane stambenim nekretninama za koje se kolateral nalazi u Belgiji (izloženosti koje nisu u statusu neispunjavanja obveza i izloženosti u statusu neispunjavanja obveza).

II.   Uzajamna primjena

| 2. | Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju belgijsku mjeru na izloženosti prema stanovništvu u skladu s IRB pristupom prema fizičkim osobama osigurane stambenim nekretninama za koje se kolateral nalazi u Belgiji (kao izloženosti koje nisu u statusu neispunjavanja obveza i izloženosti u statusu neispunjavanja obveza). Druga je mogućnost uzajamne primjene mjere primjenom sljedećeg opsega u COREP izvješćivanju: Izloženosti prema stanovništvu u skladu s IRB pristupom osigurane stambenim nekretninama u odnosu na fizičke osobe koje se nalaze u Belgiji (kao izloženosti koje nisu u statusu neispunjavanja obveza i izloženosti u statusu neispunjavanja obveza). |
| --- | --- |

2.

Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju belgijsku mjeru na izloženosti prema stanovništvu u skladu s IRB pristupom prema fizičkim osobama osigurane stambenim nekretninama za koje se kolateral nalazi u Belgiji (kao izloženosti koje nisu u statusu neispunjavanja obveza i izloženosti u statusu neispunjavanja obveza). Druga je mogućnost uzajamne primjene mjere primjenom sljedećeg opsega u COREP izvješćivanju: Izloženosti prema stanovništvu u skladu s IRB pristupom osigurane stambenim nekretninama u odnosu na fizičke osobe koje se nalaze u Belgiji (kao izloženosti koje nisu u statusu neispunjavanja obveza i izloženosti u statusu neispunjavanja obveza).

| 3. | Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije. |
| --- | --- |

3.

Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije.

III.   Prag značajnosti

| 4. | Ta se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru. Institucije mogu biti izuzete od zahtjeva za zaštitni sloj za sistemski rizik sve dok njihove relevantne sektorske izloženosti ne premašuju 2 milijarde EUR. Stoga se uzajamna primjena zahtijeva samo ako je premašen prag specifičan za određenu instituciju. |
| --- | --- |

4.

Ta se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru. Institucije mogu biti izuzete od zahtjeva za zaštitni sloj za sistemski rizik sve dok njihove relevantne sektorske izloženosti ne premašuju 2 milijarde EUR. Stoga se uzajamna primjena zahtijeva samo ako je premašen prag specifičan za određenu instituciju.

| 5. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 2 milijarde EUR je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga, odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti. |
| --- | --- |

5.

U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 2 milijarde EUR je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga, odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.

Njemačka

I.   Opis mjere

| 1. | Njemačkom mjerom, koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU, uvodi se stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 2 % na sve izloženosti (tj. Izloženosti prema stanovništvu i izloženosti koje nisu prema stanovništvu) prema fizičkim i pravnim osobama koje su osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Njemačkoj. Mjera će se primijeniti na i. kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Njemačkoj i koje koriste pristup zasnovan na internim rejting sustavima za izračun svojih iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za izloženosti osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Njemačkoj, i ii. kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Njemačkoj i koje koriste standardizirani pristup za izračun svojih iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za izloženosti u cijelosti i potpuno osiguranih stambenim nekretninama, kako je navedeno u članku 125. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- |

1.

Njemačkom mjerom, koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU, uvodi se stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 2 % na sve izloženosti (tj. Izloženosti prema stanovništvu i izloženosti koje nisu prema stanovništvu) prema fizičkim i pravnim osobama koje su osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Njemačkoj. Mjera će se primijeniti na i. kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Njemačkoj i koje koriste pristup zasnovan na internim rejting sustavima za izračun svojih iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za izloženosti osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Njemačkoj, i ii. kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Njemačkoj i koje koriste standardizirani pristup za izračun svojih iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za izloženosti u cijelosti i potpuno osiguranih stambenim nekretninama, kako je navedeno u članku 125. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća.

II.   Uzajamna primjena

| 2. | Preporučuje se odgovarajućim tijelima da uzajamno primjene njemačku mjeru primjenom na domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad. |
| --- | --- |

2.

Preporučuje se odgovarajućim tijelima da uzajamno primjene njemačku mjeru primjenom na domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad.

| 3. | Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

3.

Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU.

| 4. | Odgovarajućim tijelima se preporučuje da osiguraju da se uzajamne mjere primjenjuju i poštuju od 1. veljače 2023. |
| --- | --- |

4.

Odgovarajućim tijelima se preporučuje da osiguraju da se uzajamne mjere primjenjuju i poštuju od 1. veljače 2023.

III.   Prag značajnosti

| 5. | Ta se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru. Kreditne institucije mogu biti izuzete od zahtjeva za zaštitni sloj za sistemski rizik ako njihove relevantne sektorske izloženosti ne premašuju 10 milijarde EUR. Stoga se uzajamna primjena zahtijeva samo ako je premašen prag specifičan za određenu instituciju. |
| --- | --- |

5.

Ta se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru. Kreditne institucije mogu biti izuzete od zahtjeva za zaštitni sloj za sistemski rizik ako njihove relevantne sektorske izloženosti ne premašuju 10 milijarde EUR. Stoga se uzajamna primjena zahtijeva samo ako je premašen prag specifičan za određenu instituciju.

| 6. | Odgovarajuća tijela bi trebala nadzirati značajnosti izloženosti. U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 10 milijardi EUR je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga, odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti. |
| --- | --- |

6.

Odgovarajuća tijela bi trebala nadzirati značajnosti izloženosti. U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 10 milijardi EUR je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga, odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.

Francuska

Strože ograničenje velike izloženosti iz članka 395. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, koje se primjenjuje na izloženosti prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj na 5 posto osnovnog kapitala, koje se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na globalne sistemski važne institucije (GSV institucije) i ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra.

I.   Opis mjere

| 1. | Francuska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 određena GSV institucijama i OSV institucijama na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra (ne na potkonsolidiranoj razini), sastoji se od strožeg ograničenja velike izloženosti na 5 posto njihovog osnovnog kapitala, primjenjivo na izloženost prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj. |
| --- | --- |

1.

Francuska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 određena GSV institucijama i OSV institucijama na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra (ne na potkonsolidiranoj razini), sastoji se od strožeg ograničenja velike izloženosti na 5 posto njihovog osnovnog kapitala, primjenjivo na izloženost prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj.

| 2. | Nefinancijsko društvo definira se kao fizička ili pravna osoba privatnog prava sa sjedištem u Francuskoj i koja, na svojoj razini i na najvišoj razini konsolidacije, pripada sektoru nefinancijskih društava kako je definiran u točki 2.45 Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1). |
| --- | --- |

2.

Nefinancijsko društvo definira se kao fizička ili pravna osoba privatnog prava sa sjedištem u Francuskoj i koja, na svojoj razini i na najvišoj razini konsolidacije, pripada sektoru nefinancijskih društava kako je definiran u točki 2.45 Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

| 3. | Mjera se primjenjuje na izloženosti prema nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj i na izloženosti prema grupama povezanih nefinancijskih društava kako slijedi:






  (a) | Za nefinancijska društva koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije u Francuskoj, mjera se primjenjuje na zbroj neto izloženosti prema grupi i svim njezinim povezanim subjektima u smislu točke 39. članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

3.

Mjera se primjenjuje na izloženosti prema nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj i na izloženosti prema grupama povezanih nefinancijskih društava kako slijedi:

(a)

Za nefinancijska društva koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije u Francuskoj, mjera se primjenjuje na zbroj neto izloženosti prema grupi i svim njezinim povezanim subjektima u smislu točke 39. članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (b) | Za nefinancijska društva koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske, mjera se primjenjuje na zbroj:






  (i) | izloženosti prema onim nefinancijskim društvima koja imaju sjedište u Francuskoj; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za nefinancijska društva koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske, mjera se primjenjuje na zbroj:

(i)

izloženosti prema onim nefinancijskim društvima koja imaju sjedište u Francuskoj;

| (ii) | izloženosti prema subjektima u Francuskoj ili u inozemstvu nad kojima nefinancijska društva navedena pod točkom i. imaju izravnu ili neizravnu kontrolu u smislu točke 39. članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013; i |
| --- | --- |

(ii)

izloženosti prema subjektima u Francuskoj ili u inozemstvu nad kojima nefinancijska društva navedena pod točkom i. imaju izravnu ili neizravnu kontrolu u smislu točke 39. članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013; i

| (iii) | izloženosti prema subjektima u Francuskoj ili u inozemstvu koji ekonomski ovise o nefinancijskim društvima navedenima u točki i. u smislu točke 39. članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(iii)

izloženosti prema subjektima u Francuskoj ili u inozemstvu koji ekonomski ovise o nefinancijskim društvima navedenima u točki i. u smislu točke 39. članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Nefinancijska društva koja nemaju sjedište u Francuskoj i koja nisu društvo kći niti subjekt ekonomski ovisan o nefinancijskom društvu koje ima sjedište u Francuskoj niti su pod njegovom izravnom ili neizravnom kontrolom, izvan su područja primjene mjere.

U skladu s člankom 395. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, mjera se primjenjuje nakon uzimanja u obzir učinaka tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća u skladu s člancima od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013.

| 4. | GSV institucija ili OSV institucija mora nefinancijsko društvo sa sjedištem u Francuskoj smatrati velikim, ako je njezina izvorna izloženost prema nefinancijskom društvu ili prema grupi povezanih nefinancijskih društava u smislu stavka 3., jednaka ili veća od 300 milijuna EUR. Vrijednost izvorne izloženosti izračunava se u skladu s člancima 389. i 390. Uredbe (EU) br. 575/2013 prije uzimanja u obzir učinaka tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013, o kojima se izvješćuje u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 680/2014 (*2). |
| --- | --- |

4.

GSV institucija ili OSV institucija mora nefinancijsko društvo sa sjedištem u Francuskoj smatrati velikim, ako je njezina izvorna izloženost prema nefinancijskom društvu ili prema grupi povezanih nefinancijskih društava u smislu stavka 3., jednaka ili veća od 300 milijuna EUR. Vrijednost izvorne izloženosti izračunava se u skladu s člancima 389. i 390. Uredbe (EU) br. 575/2013 prije uzimanja u obzir učinaka tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013, o kojima se izvješćuje u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 680/2014 (*2).

| 5. | Smatra se da je nefinancijsko društvo visoko zaduženo ako ima omjer financijske poluge veći od 100 posto i omjer pokrivenosti financijskih troškova koji je ispod tri, obračunano na najvišoj razini konsolidacije grupe kako slijedi:






  (a) | Omjer financijske poluge je omjer između ukupnog duga umanjenog za gotovinu i vlasničkog kapitala; a |
| --- | --- | --- |

5.

Smatra se da je nefinancijsko društvo visoko zaduženo ako ima omjer financijske poluge veći od 100 posto i omjer pokrivenosti financijskih troškova koji je ispod tri, obračunano na najvišoj razini konsolidacije grupe kako slijedi:

(a)

Omjer financijske poluge je omjer između ukupnog duga umanjenog za gotovinu i vlasničkog kapitala; a

| (b) | Omjer pokrivenosti financijskih troškova je omjer između, s jedne strane, dodane vrijednosti uvećane za subvencije za poslovanje umanjene za: i. plaće, ii. poreze i carine na poslovanje, iii. druge neto redovne troškove poslovanja isključujući neto kamate i slične troškove, i iv. smanjenje vrijednosti i amortizaciju te, s druge strane, kamate i slične troškove. |
| --- | --- |

(b)

Omjer pokrivenosti financijskih troškova je omjer između, s jedne strane, dodane vrijednosti uvećane za subvencije za poslovanje umanjene za: i. plaće, ii. poreze i carine na poslovanje, iii. druge neto redovne troškove poslovanja isključujući neto kamate i slične troškove, i iv. smanjenje vrijednosti i amortizaciju te, s druge strane, kamate i slične troškove.

Omjeri se izračunavaju temeljem računovodstvenih agregata definiranih u skladu s primjenjivim standardima, kako su prikazani u financijskim izvještajima nefinancijskog društva koje je, prema potrebi ovjerio ovlašteni računovođa.

II.   Uzajamna primjena

| 6. | Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju francusku mjeru primjenjujući je na domaće GSV institucije i OSV institucije koje imaju odobrenje za rad na najvišoj razini konsolidacije u državi njihovog bankarskog bonitetnog parametra. |
| --- | --- |

6.

Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju francusku mjeru primjenjujući je na domaće GSV institucije i OSV institucije koje imaju odobrenje za rad na najvišoj razini konsolidacije u državi njihovog bankarskog bonitetnog parametra.

| 7. | Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, u skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se da nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije šest mjeseci nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije. |
| --- | --- |

7.

Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, u skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se da nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije šest mjeseci nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije.

III.   Prag značajnosti

| 8. | Ova se mjera dopunjuje složenim pragom značajnosti radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru koja se sastoji od:






  (a) | praga od 2 milijarde EUR za ukupne izvorne izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad na najvišoj razini konsolidacije u okviru bankarskog bonitetnog parametra prema francuskom sektoru nefinancijskih društava; |
| --- | --- | --- |

8.

Ova se mjera dopunjuje složenim pragom značajnosti radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru koja se sastoji od:

(a)

praga od 2 milijarde EUR za ukupne izvorne izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad na najvišoj razini konsolidacije u okviru bankarskog bonitetnog parametra prema francuskom sektoru nefinancijskih društava;

| (b) | praga od 300 milijuna EUR primjenjivog na domaće GSV institucije i OSV institucije koje imaju odobrenje za rad, koje imaju prag jednak onom iz točke (a) ili ga premašuju za:






  (i) | pojedinačnu izvornu izloženost prema nefinancijskom društvu sa sjedištem u Francuskoj; |
| --- | --- | --- |

(b)

praga od 300 milijuna EUR primjenjivog na domaće GSV institucije i OSV institucije koje imaju odobrenje za rad, koje imaju prag jednak onom iz točke (a) ili ga premašuju za:

(i)

pojedinačnu izvornu izloženost prema nefinancijskom društvu sa sjedištem u Francuskoj;

| (ii) | zbroj izvornih izloženosti prema grupi povezanih nefinancijskih društava, sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije u Francuskoj, obračunan u skladu sa stavkom 3. točkom (a); |
| --- | --- |

(ii)

zbroj izvornih izloženosti prema grupi povezanih nefinancijskih društava, sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije u Francuskoj, obračunan u skladu sa stavkom 3. točkom (a);

| (iii) | zbroj izvornih izloženosti prema nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske kako se izvještava u obrascima C 28.00 i C 29.00 Priloga VIII. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014; |
| --- | --- |

(iii)

zbroj izvornih izloženosti prema nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske kako se izvještava u obrascima C 28.00 i C 29.00 Priloga VIII. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014;

| (c) | prag od 5 posto osnovnog kapitala GSV institucije ili OSV institucije na najvišoj razini konsolidacije, za izloženosti utvrđene pod točkom (b) nakon što je uzet u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

prag od 5 posto osnovnog kapitala GSV institucije ili OSV institucije na najvišoj razini konsolidacije, za izloženosti utvrđene pod točkom (b) nakon što je uzet u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Pragovi navedeni u stavcima (b) i (c) trebaju se primijeniti neovisno o tome je li odnosni subjekt ili nefinancijsko društvo visoko zaduženo ili nije.

Vrijednost izvorne izloženosti iz stavaka (a) i (b) potrebno je izračunati u skladu s člancima 389. i 390. Uredbe (EU) br. 575/2013 prije nego što su uzeti u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013 kako su iskazani u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014.

| 9. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela predmetne države članice mogu izuzeti pojedine domaće GSV institucije ili OSV institucije koje imaju odobrenje za rad na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra koje ne krše kombinirani prag značajnosti iz stavka 8. Prilikom primjene praga značajnosti, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad prema francuskom sektoru nefinancijskih društava, kao i koncentraciju izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad prema velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj, te se preporučuje da, kad je prekršen kombinirani prag značajnosti iz stavka 8., primijene francusku mjeru na prethodno izuzete domaće GSV institucije ili OSV institucije koje imaju odobrenje za rad na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra. Odgovarajuća tijela također se potiče da drugim sudionicima na tržištu u svojim državama signaliziraju sistemske rizike povezane s povećanom financijskom polugom velikih nefinancijskih društava sa sjedištem u Francuskoj. |
| --- | --- |

9.

U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela predmetne države članice mogu izuzeti pojedine domaće GSV institucije ili OSV institucije koje imaju odobrenje za rad na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra koje ne krše kombinirani prag značajnosti iz stavka 8. Prilikom primjene praga značajnosti, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad prema francuskom sektoru nefinancijskih društava, kao i koncentraciju izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad prema velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj, te se preporučuje da, kad je prekršen kombinirani prag značajnosti iz stavka 8., primijene francusku mjeru na prethodno izuzete domaće GSV institucije ili OSV institucije koje imaju odobrenje za rad na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra. Odgovarajuća tijela također se potiče da drugim sudionicima na tržištu u svojim državama signaliziraju sistemske rizike povezane s povećanom financijskom polugom velikih nefinancijskih društava sa sjedištem u Francuskoj.

| 10. | Ako nema GSV institucija ili OSV institucija na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra koje imaju odobrenje za rad u predmetnoj državi članici i koje su izložene prema francuskom sektoru nefinancijskih društava iznad praga značajnosti iz stavka 8., odgovarajuća tijela predmetnih država članica mogu odlučiti, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, da uzajamno ne primijene francusku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad prema francuskom sektoru nefinancijskih društava kao i koncentraciju izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad prema velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj, te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju francusku mjeru kada GSV institucija ili OSV institucija na najvišoj razini konsolidacije svog bankarskog bonitetnog parametra premaši kombinirani prag značajnosti iz stavka 8. Odgovarajuća tijela također se potiče da drugim sudionicima na tržištu u svojim državama signaliziraju sistemske rizike povezane s povećanom financijskom polugom velikih nefinancijskih društava sa sjedištem u Francuskoj. |
| --- | --- |

10.

Ako nema GSV institucija ili OSV institucija na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra koje imaju odobrenje za rad u predmetnoj državi članici i koje su izložene prema francuskom sektoru nefinancijskih društava iznad praga značajnosti iz stavka 8., odgovarajuća tijela predmetnih država članica mogu odlučiti, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, da uzajamno ne primijene francusku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad prema francuskom sektoru nefinancijskih društava kao i koncentraciju izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad prema velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj, te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju francusku mjeru kada GSV institucija ili OSV institucija na najvišoj razini konsolidacije svog bankarskog bonitetnog parametra premaši kombinirani prag značajnosti iz stavka 8. Odgovarajuća tijela također se potiče da drugim sudionicima na tržištu u svojim državama signaliziraju sistemske rizike povezane s povećanom financijskom polugom velikih nefinancijskih društava sa sjedištem u Francuskoj.

| 11. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, kombinirani prag značajnosti iz stavka 8. je preporučena najviša razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti. |
| --- | --- |

11.

U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, kombinirani prag značajnosti iz stavka 8. je preporučena najviša razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.

Litva

Stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 2 % za sve izloženosti prema stanovništvu koji su fizičke osobe rezidenti u Republici Litvi, koje su osigurane stambenim nekretninama.

I.   Opis mjere

| 1. | Litavskom mjerom, koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU, uvodi se stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 2 % za sve izloženosti prema stanovništvu koji su fizičke osobe u Litvi, koje su osigurane stambenim nekretninama. |
| --- | --- |

1.

Litavskom mjerom, koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU, uvodi se stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 2 % za sve izloženosti prema stanovništvu koji su fizičke osobe u Litvi, koje su osigurane stambenim nekretninama.

II.   Uzajamna primjena

| 2. | Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju litavsku mjeru primjenom te mjere na podružnice domaćih banaka koje imaju odobrenje za rad koje se nalaze u Litvi i izravne prekogranične izloženosti prema fizičkim osobama u Litvi, koje su osigurane stambenim nekretninama. Znatan udio u ukupnim hipotekarnim pozicijama drže podružnice stranih banaka koje posluju u Litvi, stoga bi se uzajamnom primjenom mjere u drugim državama članicama pridonijelo poticanju ravnopravnih uvjeta i osiguralo da svi značajni sudionici na tržištu uzmu u obzir povećani rizik u vezi sa stambenim nekretninama u Litvi i povećaju svoju otpornost. |
| --- | --- |

2.

Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju litavsku mjeru primjenom te mjere na podružnice domaćih banaka koje imaju odobrenje za rad koje se nalaze u Litvi i izravne prekogranične izloženosti prema fizičkim osobama u Litvi, koje su osigurane stambenim nekretninama. Znatan udio u ukupnim hipotekarnim pozicijama drže podružnice stranih banaka koje posluju u Litvi, stoga bi se uzajamnom primjenom mjere u drugim državama članicama pridonijelo poticanju ravnopravnih uvjeta i osiguralo da svi značajni sudionici na tržištu uzmu u obzir povećani rizik u vezi sa stambenim nekretninama u Litvi i povećaju svoju otpornost.

| 3. | Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije. |
| --- | --- |

3.

Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije.

III.   Prag značajnosti

| 4. | Ta se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru. Institucije mogu biti izuzete od zahtjeva za zaštitni sloj za sistemski rizik ako njihove odgovarajuće sektorske izloženosti ne premašuju 50 milijuna EUR, što je približno 0,5 % odgovarajućih izloženosti ukupnog sektora kreditnih institucija u Litvi. Stoga se uzajamna primjena zahtijeva samo ako je premašen prag specifičan za određenu instituciju. |
| --- | --- |

4.

Ta se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru. Institucije mogu biti izuzete od zahtjeva za zaštitni sloj za sistemski rizik ako njihove odgovarajuće sektorske izloženosti ne premašuju 50 milijuna EUR, što je približno 0,5 % odgovarajućih izloženosti ukupnog sektora kreditnih institucija u Litvi. Stoga se uzajamna primjena zahtijeva samo ako je premašen prag specifičan za određenu instituciju.

| 5. | Obrazloženje za takav prag:






  a. | Potrebno je na najmanju moguću mjeru smanjiti mogućnost za regulatornu rascjepkanost jer će se isti prag značajnosti primjenjivati i na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Litvi; |
| --- | --- | --- |

5.

Obrazloženje za takav prag:

a.

Potrebno je na najmanju moguću mjeru smanjiti mogućnost za regulatornu rascjepkanost jer će se isti prag značajnosti primjenjivati i na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Litvi;

| b. | primjena takvog praga značajnosti pomogla bi osigurati jednake uvjete u smislu da institucije s izloženostima slične veličine podliježu zahtjevu za zaštitni sloj za sistemski rizik; |
| --- | --- |

b.

primjena takvog praga značajnosti pomogla bi osigurati jednake uvjete u smislu da institucije s izloženostima slične veličine podliježu zahtjevu za zaštitni sloj za sistemski rizik;

| c. | prag je relevantan za financijsku stabilnost jer će daljnja kretanja rizika u odnosu na stambene nekretnine uglavnom ovisiti o aktivnosti na tržištu stambenih nekretnina, što djelomično ovisi o iznosu novih kredita odobrenih za kupnju stambene nekretnine. Mjera bi se stoga trebala primjenjivati na sudionike na tržištu koji su aktivni na tom tržištu iako njihovi portfelji hipotekarnih kredita nisu toliko veliki kao portfelji najvećih davatelja kredita. |
| --- | --- |

c.

prag je relevantan za financijsku stabilnost jer će daljnja kretanja rizika u odnosu na stambene nekretnine uglavnom ovisiti o aktivnosti na tržištu stambenih nekretnina, što djelomično ovisi o iznosu novih kredita odobrenih za kupnju stambene nekretnine. Mjera bi se stoga trebala primjenjivati na sudionike na tržištu koji su aktivni na tom tržištu iako njihovi portfelji hipotekarnih kredita nisu toliko veliki kao portfelji najvećih davatelja kredita.

| 6. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 50 milijuna EUR je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga, odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti. |
| --- | --- |

6.

U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 50 milijuna EUR je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga, odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.

Luksemburg

Pravno obvezujuća ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) za nove hipotekarne kredite za stambene nekretnine u Luksemburgu, s različitim ograničenjima omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine koja se primjenjuju na različite kategorije dužnika:

| (a) | ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 % za kupce koji prvi put stječu svoje primarno boravište; |
| --- | --- |

(a)

ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 % za kupce koji prvi put stječu svoje primarno boravište;

| (b) | ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 90 % za druge kupce, odnosno kupce koji ne stječu svoje primarno boravište prvi put. To se ograničenje proporcionalno provodi putem ispravaka vrijednosti za portfelj. Konkretno, zajmodavci mogu izdati 15 % portfelja novih hipotekarnih kredita odobrenih tim dužnicima s omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine iznad 90 %, ali ispod najvišeg omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 %; |
| --- | --- |

(b)

ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 90 % za druge kupce, odnosno kupce koji ne stječu svoje primarno boravište prvi put. To se ograničenje proporcionalno provodi putem ispravaka vrijednosti za portfelj. Konkretno, zajmodavci mogu izdati 15 % portfelja novih hipotekarnih kredita odobrenih tim dužnicima s omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine iznad 90 %, ali ispod najvišeg omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 %;

| (c) | ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 80 % za druge hipotekarne kredite (uključujući segment kupnje radi davanja u najam). |
| --- | --- |

(c)

ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 80 % za druge hipotekarne kredite (uključujući segment kupnje radi davanja u najam).

I.   Opis mjere

| 1. | Luksemburška nadležna tijela primijenila su pravno obvezujuća ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine za nove hipotekarne kredite za stambene nekretnine koje se nalaze u Luksemburgu. U skladu s Preporukom Comité du Risque Systémique (Odbor za sistemske rizike) (*3), Commission de Surveillance du Secteur Financier (Nadzorna komisija za financijski sektor) (*4) djelujući zajednički s Banque centrale du Luxembourg primijenila je ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine koja se razlikuju u odnosu na tri kategorije dužnika. Ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine za svaku od triju kategorija su sljedeća:






  (a) | ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 % za kupce koji prvi put stječu svoje primarno boravište; |
| --- | --- | --- |

1.

Luksemburška nadležna tijela primijenila su pravno obvezujuća ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine za nove hipotekarne kredite za stambene nekretnine koje se nalaze u Luksemburgu. U skladu s Preporukom Comité du Risque Systémique (Odbor za sistemske rizike) (*3), Commission de Surveillance du Secteur Financier (Nadzorna komisija za financijski sektor) (*4) djelujući zajednički s Banque centrale du Luxembourg primijenila je ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine koja se razlikuju u odnosu na tri kategorije dužnika. Ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine za svaku od triju kategorija su sljedeća:

(a)

ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 % za kupce koji prvi put stječu svoje primarno boravište;

| (b) | ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 90 % za druge kupce, odnosno kupce koji ne stječu svoje primarno boravište prvi put. To se ograničenje proporcionalno provodi putem ispravaka vrijednosti za portfelj. Konkretno, zajmodavci mogu izdati 15 % portfelja novih hipotekarnih kredita odobrenih tim dužnicima s omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine iznad 90 %, ali ispod najvišeg omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 %; |
| --- | --- |

(b)

ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 90 % za druge kupce, odnosno kupce koji ne stječu svoje primarno boravište prvi put. To se ograničenje proporcionalno provodi putem ispravaka vrijednosti za portfelj. Konkretno, zajmodavci mogu izdati 15 % portfelja novih hipotekarnih kredita odobrenih tim dužnicima s omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine iznad 90 %, ali ispod najvišeg omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 %;

| (c) | ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 80 % za druge hipotekarne kredite (uključujući segment kupnje radi davanja u najam). |
| --- | --- |

(c)

ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 80 % za druge hipotekarne kredite (uključujući segment kupnje radi davanja u najam).

| 2. | Omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine je omjer između zbroja svih kredita ili tranši kredita osiguranih stambenim nekretninama od strane dužnika u trenutku odobravanja kredita i vrijednosti nekretnine u isto vrijeme. |
| --- | --- |

2.

Omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine je omjer između zbroja svih kredita ili tranši kredita osiguranih stambenim nekretninama od strane dužnika u trenutku odobravanja kredita i vrijednosti nekretnine u isto vrijeme.

| 3. | Ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine primjenjuju se neovisno o vrsti vlasništva (npr. puno vlasništvo, plodouživanje, samostalno vlasništvo). |
| --- | --- |

3.

Ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine primjenjuju se neovisno o vrsti vlasništva (npr. puno vlasništvo, plodouživanje, samostalno vlasništvo).

| 4. | Mjera se primjenjuje na svakog privatnog dužnika koji uzima hipotekarni kredit za kupnju stambene nekretnine u Luksemburgu u nekomercijalne svrhe. Mjera se primjenjuje i ako se dužnik za izvršenje te transakcije koristi pravnom strukturom kao što je društvo za ulaganje u nekretnine te u slučaju zajedničkih zahtjeva. ‚Stambena nekretnina’ uključuje građevinsko zemljište, bez obzira na to obavljaju li se građevinski radovi neposredno nakon kupnje ili godinama nakon toga. Mjera se primjenjuje i ako se kredit odobrava dužniku za kupnju nekretnine s dugoročnim ugovorom o najmu. Nekretnina može biti namijenjena za potrebe vlasnika ili kupljena radi davanja u najam. |
| --- | --- |

4.

Mjera se primjenjuje na svakog privatnog dužnika koji uzima hipotekarni kredit za kupnju stambene nekretnine u Luksemburgu u nekomercijalne svrhe. Mjera se primjenjuje i ako se dužnik za izvršenje te transakcije koristi pravnom strukturom kao što je društvo za ulaganje u nekretnine te u slučaju zajedničkih zahtjeva. ‚Stambena nekretnina’ uključuje građevinsko zemljište, bez obzira na to obavljaju li se građevinski radovi neposredno nakon kupnje ili godinama nakon toga. Mjera se primjenjuje i ako se kredit odobrava dužniku za kupnju nekretnine s dugoročnim ugovorom o najmu. Nekretnina može biti namijenjena za potrebe vlasnika ili kupljena radi davanja u najam.

II.   Uzajamna primjena

| 5. | Državama članicama čije kreditne institucije, osiguravajuća društva i stručnjaci koji obavljaju djelatnost kreditiranja (hipotekarni zajmodavci) imaju odgovarajuće značajne kreditne izloženosti u Luksemburgu putem izravnog prekograničnog kreditiranja, preporučuje se da uzajamno primjenjuju luksemburšku mjeru u svojoj državi. Ako ista mjera nije raspoloživa u njihovoj državi za sve odgovarajuće prekogranične izloženosti, odgovarajuća tijela trebala bi primijeniti raspoložive mjere koje imaju učinak koji je istovjetan kao primijenjena mjera makrobonitetne politike. |
| --- | --- |

5.

Državama članicama čije kreditne institucije, osiguravajuća društva i stručnjaci koji obavljaju djelatnost kreditiranja (hipotekarni zajmodavci) imaju odgovarajuće značajne kreditne izloženosti u Luksemburgu putem izravnog prekograničnog kreditiranja, preporučuje se da uzajamno primjenjuju luksemburšku mjeru u svojoj državi. Ako ista mjera nije raspoloživa u njihovoj državi za sve odgovarajuće prekogranične izloženosti, odgovarajuća tijela trebala bi primijeniti raspoložive mjere koje imaju učinak koji je istovjetan kao primijenjena mjera makrobonitetne politike.

| 6. | Države članice trebale bi obavijestiti ESRB da su uzajamno primijenile luksemburšku mjeru ili primijenile izuzeća de minimis u skladu s Preporukom D Preporuke ESRB/2015/2. Obavijest bi trebalo dostaviti najkasnije mjesec dana nakon usvajanja uzajamne mjere, upotrebom odgovarajućeg predloška objavljenog na mrežnim stranicama ESRB-a. ESRB će objaviti obavijesti na mrežnim stranicama ESRB-a, čime će obavijestiti javnost o nacionalnim odlukama o uzajamnoj primjeni. Ta će objava uključivati sva izuzeća koja su uvele države članice koje uzajamno primjenjuju mjeru i preuzetu obvezu praćenja curenja podataka i djelovanja ako je to potrebno. |
| --- | --- |

6.

Države članice trebale bi obavijestiti ESRB da su uzajamno primijenile luksemburšku mjeru ili primijenile izuzeća de minimis u skladu s Preporukom D Preporuke ESRB/2015/2. Obavijest bi trebalo dostaviti najkasnije mjesec dana nakon usvajanja uzajamne mjere, upotrebom odgovarajućeg predloška objavljenog na mrežnim stranicama ESRB-a. ESRB će objaviti obavijesti na mrežnim stranicama ESRB-a, čime će obavijestiti javnost o nacionalnim odlukama o uzajamnoj primjeni. Ta će objava uključivati sva izuzeća koja su uvele države članice koje uzajamno primjenjuju mjeru i preuzetu obvezu praćenja curenja podataka i djelovanja ako je to potrebno.

| 7. | Državama članicama preporučuje se da uzajamno primjenjuju mjeru u roku od tri mjeseca od objave ove Preporuke u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

7.

Državama članicama preporučuje se da uzajamno primjenjuju mjeru u roku od tri mjeseca od objave ove Preporuke u Službenom listu Europske unije.

III.   Prag značajnosti

| 8. | Mjera je dopunjena s dvama pragovima značajnosti kako bi se usmjerila moguća primjena načela de minimis od strane država članica koje uzajamno primjenjuju mjeru: prag značajnosti specifičan za pojedinu zemlju i prag značajnosti specifičan za pojedinu instituciju. Prag značajnosti specifičan za pojedinu zemlju za ukupne prekogranične hipotekarne kredite Luksemburgu iznosi 350 milijuna EUR, što odgovara približno 1 % ukupnog domaćeg tržišta hipotekarnih kredita za stambene nekretnine u prosincu 2020. Prag značajnosti specifičan za pojedinu instituciju za ukupne prekogranične hipotekarne kredite Luksemburgu iznosi 35 milijuna EUR, što odgovara približno 0,1 % ukupnog domaćeg tržišta hipotekarnih kredita za stambene nekretnine u Luksemburgu u prosincu 2020. Uzajamna primjena zahtijeva se samo ako je premašen prag specifičan za pojedinu zemlju i prag specifičan za pojedinu instituciju. |
| --- | --- |

8.

Mjera je dopunjena s dvama pragovima značajnosti kako bi se usmjerila moguća primjena načela de minimis od strane država članica koje uzajamno primjenjuju mjeru: prag značajnosti specifičan za pojedinu zemlju i prag značajnosti specifičan za pojedinu instituciju. Prag značajnosti specifičan za pojedinu zemlju za ukupne prekogranične hipotekarne kredite Luksemburgu iznosi 350 milijuna EUR, što odgovara približno 1 % ukupnog domaćeg tržišta hipotekarnih kredita za stambene nekretnine u prosincu 2020. Prag značajnosti specifičan za pojedinu instituciju za ukupne prekogranične hipotekarne kredite Luksemburgu iznosi 35 milijuna EUR, što odgovara približno 0,1 % ukupnog domaćeg tržišta hipotekarnih kredita za stambene nekretnine u Luksemburgu u prosincu 2020. Uzajamna primjena zahtijeva se samo ako je premašen prag specifičan za pojedinu zemlju i prag specifičan za pojedinu instituciju.

Nizozemska

Minimalan prosječan ponder rizika koji primjenjuju kreditne institucije koje primjenjuju IRB pristup u odnosu na svoje portfelje izloženosti prema fizičkim osobama osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Nizozemskoj. Za svaku pojedinu stavku izloženosti koja je obuhvaćena područjem primjene mjere, dodjeljuje se ponder rizika od 12 % dijelu kredita koji ne premašuje 55 % tržišne vrijednosti nekretnine kojom se osigurava kredit, a ponder rizika do 45 % dodjeljuje se preostalom dijelu kredita. Minimalan prosječni ponder rizika portfelja je izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika pojedinačnih kredita.

I.   Opis mjere

| 1. | Nizozemskom mjerom koja se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 uvodi se minimalan prosječan ponder rizika za portfelj izloženosti kreditnih institucija koje primjenjuju IRB pristup prema fizičkim osobama osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Nizozemskoj. Krediti obuhvaćeni programom nacionalnog hipotekarnog jamstva izuzeti su od te mjere. |
| --- | --- |

1.

Nizozemskom mjerom koja se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 uvodi se minimalan prosječan ponder rizika za portfelj izloženosti kreditnih institucija koje primjenjuju IRB pristup prema fizičkim osobama osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Nizozemskoj. Krediti obuhvaćeni programom nacionalnog hipotekarnog jamstva izuzeti su od te mjere.

| 2. | Minimalan prosječan ponder rizika izračunava se kako slijedi:






  (a) | Za svaku pojedinu stavku izloženosti koja je obuhvaćena područjem primjene mjere, dodjeljuje se ponder rizika od 12 % dijelu kredita koji ne premašuje 55 % tržišne vrijednosti nekretnine kojom se osigurava kredit, a ponder rizika do 45 % dodjeljuje se preostalom dijelu kredita. Omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine koji će se koristiti u ovom izračunu trebao bi se odrediti u skladu s primjenjivim odredbama Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- | --- |

2.

Minimalan prosječan ponder rizika izračunava se kako slijedi:

(a)

Za svaku pojedinu stavku izloženosti koja je obuhvaćena područjem primjene mjere, dodjeljuje se ponder rizika od 12 % dijelu kredita koji ne premašuje 55 % tržišne vrijednosti nekretnine kojom se osigurava kredit, a ponder rizika do 45 % dodjeljuje se preostalom dijelu kredita. Omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine koji će se koristiti u ovom izračunu trebao bi se odrediti u skladu s primjenjivim odredbama Uredbe (EU) br. 575/2013.

| (b) | Minimalan prosječan ponder rizika portfelja je izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika pojedinačnih kredita, izračunan kako je prethodno objašnjeno. Pojedinačni krediti koji su izuzeti iz mjere ne uzimaju se u obzir pri izračunu minimalnog prosječnog pondera rizika. |
| --- | --- |

(b)

Minimalan prosječan ponder rizika portfelja je izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika pojedinačnih kredita, izračunan kako je prethodno objašnjeno. Pojedinačni krediti koji su izuzeti iz mjere ne uzimaju se u obzir pri izračunu minimalnog prosječnog pondera rizika.

| 3. | Ovom se mjerom ne zamjenjuju postojeći kapitalni zahtjevi utvrđeni u Uredbi (EU) br. 575/2013 i koji iz nje proizlaze. Banke na koje se mjera primjenjuje moraju izračunati prosječan ponder rizika dijela hipotekarnog portfelja koji je obuhvaćen područjem primjene ove mjere na temelju redovnih primjenjivih odredbi iz Uredbe (EU) br. 575/2013 i metode utvrđene mjerom. Pri izračunu kapitalnih zahtjeva banke moraju naknadno primijeniti viši od dva prosječna pondera rizika. |
| --- | --- |

3.

Ovom se mjerom ne zamjenjuju postojeći kapitalni zahtjevi utvrđeni u Uredbi (EU) br. 575/2013 i koji iz nje proizlaze. Banke na koje se mjera primjenjuje moraju izračunati prosječan ponder rizika dijela hipotekarnog portfelja koji je obuhvaćen područjem primjene ove mjere na temelju redovnih primjenjivih odredbi iz Uredbe (EU) br. 575/2013 i metode utvrđene mjerom. Pri izračunu kapitalnih zahtjeva banke moraju naknadno primijeniti viši od dva prosječna pondera rizika.

II.   Uzajamna primjena

| 4. | Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju nizozemsku mjeru tako da je primijene na domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad i koje primjenjuju IRB pristup te koje imaju izloženosti prema fizičkim osobama osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Nizozemskoj jer njihov bankarski sektor može, putem svojih podružnica, biti ili postati izravno ili neizravno izložen sistemskom riziku na nizozemskom tržištu stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

4.

Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju nizozemsku mjeru tako da je primijene na domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad i koje primjenjuju IRB pristup te koje imaju izloženosti prema fizičkim osobama osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Nizozemskoj jer njihov bankarski sektor može, putem svojih podružnica, biti ili postati izravno ili neizravno izložen sistemskom riziku na nizozemskom tržištu stambenih nekretnina.

| 5. | U skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se da primjenjuju istu mjeru kao onu koju nadležno tijelo koje uzajamno primjenjuje mjeru primjenjuje u Nizozemskoj u roku određenom u potpreporuci C(3). |
| --- | --- |

5.

U skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se da primjenjuju istu mjeru kao onu koju nadležno tijelo koje uzajamno primjenjuje mjeru primjenjuje u Nizozemskoj u roku određenom u potpreporuci C(3).

| 6. | Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije. |
| --- | --- |

6.

Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije.

III.   Prag značajnosti

| 7. | Ta se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru. Institucije se mogu izuzeti od minimalnog prosječnog pondera rizika za portfelj izloženosti kreditnih institucija koje primjenjuju IRB pristup prema fizičkim osobama koji je osiguran hipotekama na stambenim nekretninama koje se nalaze u Nizozemskoj ako ta vrijednost ne premašuje 5 milijardi EUR. Krediti obuhvaćeni nacionalnim programom hipotekarnih jamstava neće se izračunavati prema pragu značajnosti. |
| --- | --- |

7.

Ta se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru. Institucije se mogu izuzeti od minimalnog prosječnog pondera rizika za portfelj izloženosti kreditnih institucija koje primjenjuju IRB pristup prema fizičkim osobama koji je osiguran hipotekama na stambenim nekretninama koje se nalaze u Nizozemskoj ako ta vrijednost ne premašuje 5 milijardi EUR. Krediti obuhvaćeni nacionalnim programom hipotekarnih jamstava neće se izračunavati prema pragu značajnosti.

| 8. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 5 milijardi EUR je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga, odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti. |
| --- | --- |

8.

U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 5 milijardi EUR je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga, odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.

Norveška

| — | stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 4,5 % za izloženosti u Norveškoj koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. u skladu s uvjetima Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u) (dalje u tekstu ‚CRD kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.’), na sve kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj; |
| --- | --- |

—

stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 4,5 % za izloženosti u Norveškoj koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. u skladu s uvjetima Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u) (dalje u tekstu ‚CRD kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.’), na sve kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj;

| — | prosječna donja granica za pondere rizika od 20 % za izloženosti osigurane stambenim nekretninama u Norveškoj koja se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. u skladu s uvjetima iz Sporazuma o EGP-u (dalje u tekstu ‚CRR kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.’) na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva; |
| --- | --- |

—

prosječna donja granica za pondere rizika od 20 % za izloženosti osigurane stambenim nekretninama u Norveškoj koja se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. u skladu s uvjetima iz Sporazuma o EGP-u (dalje u tekstu ‚CRR kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.’) na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva;

| — | prosječna donja granica za pondere rizika od 35 % za izloženosti osigurane poslovnim nekretninama u Norveškoj, koja se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. CRR-a primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj, koje za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva primjenjuju IRB pristup. |
| --- | --- |

—

prosječna donja granica za pondere rizika od 35 % za izloženosti osigurane poslovnim nekretninama u Norveškoj, koja se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. CRR-a primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj, koje za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva primjenjuju IRB pristup.

I.   Opis mjera

| 1. | Od 31. prosinca 2020., Finansdepartementet (norveško Ministarstvo financija) uvelo je tri mjere, odnosno i. zahtjev za zaštitni sloj za sistemski rizik za izloženosti u Norveškoj, u skladu s člankom 133. CRD-a, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.; ii. prosječna donja granica za pondere rizika za izloženosti osigurane stambenim nekretninama u Norveškoj, u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. CRR-a kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.; i iii. prosječna donja granica za pondere rizika za izloženosti osigurane poslovnim nekretninama u Norveškoj, u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. CRR-a kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020. |
| --- | --- |

1.

Od 31. prosinca 2020., Finansdepartementet (norveško Ministarstvo financija) uvelo je tri mjere, odnosno i. zahtjev za zaštitni sloj za sistemski rizik za izloženosti u Norveškoj, u skladu s člankom 133. CRD-a, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.; ii. prosječna donja granica za pondere rizika za izloženosti osigurane stambenim nekretninama u Norveškoj, u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. CRR-a kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.; i iii. prosječna donja granica za pondere rizika za izloženosti osigurane poslovnim nekretninama u Norveškoj, u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. CRR-a kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 1. siječnja 2020.

| 2. | Stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik utvrđena je na 4,5 % i primjenjuje se na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj. Međutim, za kreditne institucije koje ne primjenjuju napredni IRB pristup, stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik primjenjiva na sve izloženosti utvrđena je na 3 % do 31. prosinca 2022., nakon toga stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik primjenjiva na domaće izloženosti utvrđena je na 4,5 %. |
| --- | --- |

2.

Stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik utvrđena je na 4,5 % i primjenjuje se na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj. Međutim, za kreditne institucije koje ne primjenjuju napredni IRB pristup, stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik primjenjiva na sve izloženosti utvrđena je na 3 % do 31. prosinca 2022., nakon toga stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik primjenjiva na domaće izloženosti utvrđena je na 4,5 %.

| 3. | Mjera za donju granicu za pondere rizika za stambene nekretnine je posječna donja granica za pondere rizika specifične za instituciju za izloženosti osigurane stambenim nekretninama u Norveškoj, koja se primjenjuje na kreditne institucije koje primjenjuju IRB pristup. Donja granica za pondere rizika za nekretnine odnosi se na izloženošću ponderirani prosječan ponder rizika u portfelju stambenih nekretnina. Norveške izloženosti osigurane stambenim nekretninama trebale bi se tumačiti kao izloženosti prema stanovništvu osigurane nekretninama Norveškoj. |
| --- | --- |

3.

Mjera za donju granicu za pondere rizika za stambene nekretnine je posječna donja granica za pondere rizika specifične za instituciju za izloženosti osigurane stambenim nekretninama u Norveškoj, koja se primjenjuje na kreditne institucije koje primjenjuju IRB pristup. Donja granica za pondere rizika za nekretnine odnosi se na izloženošću ponderirani prosječan ponder rizika u portfelju stambenih nekretnina. Norveške izloženosti osigurane stambenim nekretninama trebale bi se tumačiti kao izloženosti prema stanovništvu osigurane nekretninama Norveškoj.

| 4. | Mjera za donju granicu za pondere rizika za poslovne nekretnine je prosječna donja granica za pondere rizika specifična za instituciju za izloženosti osigurane poslovnim nekretninama u Norveškoj, koja se primjenjuje na kreditne institucije koje primjenjuju IRB pristup. Donja granica za pondere rizika u odnosu na nekretnine odnosi se na izloženošću ponderiran prosječan pondera rizika u portfelju poslovnih nekretnina. Norveške izloženosti osigurane poslovnim nekretninama trebale bi se tumačiti kao izloženosti prema trgovačkim društvima osigurane nekretninama u Norveškoj. |
| --- | --- |

4.

Mjera za donju granicu za pondere rizika za poslovne nekretnine je prosječna donja granica za pondere rizika specifična za instituciju za izloženosti osigurane poslovnim nekretninama u Norveškoj, koja se primjenjuje na kreditne institucije koje primjenjuju IRB pristup. Donja granica za pondere rizika u odnosu na nekretnine odnosi se na izloženošću ponderiran prosječan pondera rizika u portfelju poslovnih nekretnina. Norveške izloženosti osigurane poslovnim nekretninama trebale bi se tumačiti kao izloženosti prema trgovačkim društvima osigurane nekretninama u Norveškoj.

II.   Uzajamna primjena

| 5. | Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju norveške mjere za izloženosti u Norveškoj u skladu s člankom 134. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU odnosno s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju stopu zaštitnog sloja za sistemski rizik u roku od 18 mjeseci od objave ove Preporuke, kako je izmijenjena Preporukom ESRB/2021/3 Europskog odbora za sistemske rizike (*5) u Službenom listu Europske unije, osim ako je drukčije predviđeno stavkom 7. u nastavku. Prosječne donje granice za pondere rizika za izloženosti osigurane stambenim i poslovnim nekretninama u Norveškoj trebalo bi uzajamno primjenjivati u standardnom tromjesečnom prijelaznom razdoblju predviđenom Preporukom ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

5.

Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju norveške mjere za izloženosti u Norveškoj u skladu s člankom 134. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU odnosno s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju stopu zaštitnog sloja za sistemski rizik u roku od 18 mjeseci od objave ove Preporuke, kako je izmijenjena Preporukom ESRB/2021/3 Europskog odbora za sistemske rizike (*5) u Službenom listu Europske unije, osim ako je drukčije predviđeno stavkom 7. u nastavku. Prosječne donje granice za pondere rizika za izloženosti osigurane stambenim i poslovnim nekretninama u Norveškoj trebalo bi uzajamno primjenjivati u standardnom tromjesečnom prijelaznom razdoblju predviđenom Preporukom ESRB/2015/2.

| 6. | Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, u skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se da, nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjere makrobonitetne politike raspoložive u njihovoj državi koje imaju učinak koji je istovjetan gore navedenim mjerama preporučenima za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetne mjere za uzajamnu primjenu prosječnih donjih granica za pondere rizika za izloženosti osigurane stambenim i poslovnim nekretninama u roku od 12 mjeseci te za uzajamnu primjenu stope zaštitnog sloja za sistemski rizik u roku od 18 mjeseci nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske unije, osim ako je drukčije predviđeno stavkom 7. u nastavku za zaštitni sloj za sistemski rizik. |
| --- | --- |

6.

Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, u skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se da, nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjere makrobonitetne politike raspoložive u njihovoj državi koje imaju učinak koji je istovjetan gore navedenim mjerama preporučenima za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetne mjere za uzajamnu primjenu prosječnih donjih granica za pondere rizika za izloženosti osigurane stambenim i poslovnim nekretninama u roku od 12 mjeseci te za uzajamnu primjenu stope zaštitnog sloja za sistemski rizik u roku od 18 mjeseci nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske unije, osim ako je drukčije predviđeno stavkom 7. u nastavku za zaštitni sloj za sistemski rizik.

| 7. | Ako se Direktiva (EU) 2019/878 počne primjenjivati na Norvešku i u Norveškoj u skladu s uvjetima iz Sporazuma o EGP-u, odgovarajuća tijela mogu uzajamno primjenjivati norvešku mjeru zaštitnog sloja za sistemski rizik na način i na razini kojom se uzima u obzir svako preklapanje ili razlika u kapitalnim zahtjevima koji se primjenjuju u njihovoj državi članici i Norveškoj, pod uvjetom da poštuju sljedeća načela:






  (a) | pokriće rizika: odgovarajuća tijela trebaju osigurati da se sa sistemskim rizikom koji norveška mjera nastoji ublažiti postupa na odgovarajući način; |
| --- | --- | --- |

7.

Ako se Direktiva (EU) 2019/878 počne primjenjivati na Norvešku i u Norveškoj u skladu s uvjetima iz Sporazuma o EGP-u, odgovarajuća tijela mogu uzajamno primjenjivati norvešku mjeru zaštitnog sloja za sistemski rizik na način i na razini kojom se uzima u obzir svako preklapanje ili razlika u kapitalnim zahtjevima koji se primjenjuju u njihovoj državi članici i Norveškoj, pod uvjetom da poštuju sljedeća načela:

(a)

pokriće rizika: odgovarajuća tijela trebaju osigurati da se sa sistemskim rizikom koji norveška mjera nastoji ublažiti postupa na odgovarajući način;

| (b) | izbjegavanje regulatorne arbitraže i osiguravanje jednakih uvjeta: odgovarajuća tijela trebala bi smanjiti mogućnost curenja i regulatorne arbitraže te prema potrebi brzo zatvoriti sve praznine u zakonu; odgovarajuća tijela trebala bi osigurati jednake uvjete među kreditnim institucijama. |
| --- | --- |

(b)

izbjegavanje regulatorne arbitraže i osiguravanje jednakih uvjeta: odgovarajuća tijela trebala bi smanjiti mogućnost curenja i regulatorne arbitraže te prema potrebi brzo zatvoriti sve praznine u zakonu; odgovarajuća tijela trebala bi osigurati jednake uvjete među kreditnim institucijama.

Ovaj se stavak ne primjenjuje na mjere za prosječne donje granice za pondere rizika za izloženosti osigurane stambenim i poslovnim nekretninama.

III.   Prag značajnosti

| 8. | Ove se mjere dopunjuju pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju na temelju izloženosti koje se nalaze u Norveškoj radi usmjeravanje moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru kako slijedi:






  (a) | za stopu zaštitnog sloja za sistemski rizik, prag značajnosti postavljen je na iznos izloženosti ponderiran rizikom od 32 milijarde NOK, što odgovara približno 1 % ukupnog iznosa izloženosti kreditnih institucija ponderiranih rizikom u Norveškoj; |
| --- | --- | --- |

8.

Ove se mjere dopunjuju pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju na temelju izloženosti koje se nalaze u Norveškoj radi usmjeravanje moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru kako slijedi:

(a)

za stopu zaštitnog sloja za sistemski rizik, prag značajnosti postavljen je na iznos izloženosti ponderiran rizikom od 32 milijarde NOK, što odgovara približno 1 % ukupnog iznosa izloženosti kreditnih institucija ponderiranih rizikom u Norveškoj;

| (b) | za donju granicu pondera rizika za stambene nekretnine, prag značajnosti utvrđen je na bruto pozajmljivanje u iznosu od 32,3 milijarde NOK, što odgovara približno 1 % bruto kredita osiguranih stambenim nekretninama za norveške klijente; |
| --- | --- |

(b)

za donju granicu pondera rizika za stambene nekretnine, prag značajnosti utvrđen je na bruto pozajmljivanje u iznosu od 32,3 milijarde NOK, što odgovara približno 1 % bruto kredita osiguranih stambenim nekretninama za norveške klijente;

| (c) | za donju granicu pondera rizika za poslovne nekretnine, prag značajnosti utvrđen je na bruto pozajmljivanje u iznosu od 7,6 milijardi NOK, što odgovara približno 1 % bruto kredita osiguranih poslovnim nekretninama za norveške klijente. |
| --- | --- |

(c)

za donju granicu pondera rizika za poslovne nekretnine, prag značajnosti utvrđen je na bruto pozajmljivanje u iznosu od 7,6 milijardi NOK, što odgovara približno 1 % bruto kredita osiguranih poslovnim nekretninama za norveške klijente.

| 9. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela predmetne države članice mogu izuzeti pojedinačne domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad i nemaju značajne izloženosti u Norveškoj. Smatra se da izloženosti nisu značajne ako su ispod pragova značajnosti specifičnih za pojedinu instituciju utvrđenih u prethodnom stavku 8. Kad primjenjuju prag značajnosti, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti te im se preporučuje da primjenjuju norveške mjere na prethodno izuzete pojedinačne domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad kada se premaši prag značajnosti određen na temelju prethodnog stavka 8. |
| --- | --- |

9.

U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela predmetne države članice mogu izuzeti pojedinačne domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad i nemaju značajne izloženosti u Norveškoj. Smatra se da izloženosti nisu značajne ako su ispod pragova značajnosti specifičnih za pojedinu instituciju utvrđenih u prethodnom stavku 8. Kad primjenjuju prag značajnosti, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti te im se preporučuje da primjenjuju norveške mjere na prethodno izuzete pojedinačne domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad kada se premaši prag značajnosti određen na temelju prethodnog stavka 8.

| 10. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, pragovi značajnosti utvrđeni u skladu s prethodnim stavkom 8. preporučene su najviše razine praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga, odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjere bez praga značajnosti. |
| --- | --- |

10.

U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, pragovi značajnosti utvrđeni u skladu s prethodnim stavkom 8. preporučene su najviše razine praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga, odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjere bez praga značajnosti.

| 11. | Ako nema kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u državi članici koje imaju značajne izloženosti u Norveškoj, odgovarajuća tijela predmetnih država članica mogu, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odlučiti da neće uzajamno primjenjivati norveške mjere. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju norveške mjere kad kreditna institucija premaši odgovarajući prag značajnosti. |
| --- | --- |

11.

Ako nema kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u državi članici koje imaju značajne izloženosti u Norveškoj, odgovarajuća tijela predmetnih država članica mogu, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odlučiti da neće uzajamno primjenjivati norveške mjere. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju norveške mjere kad kreditna institucija premaši odgovarajući prag značajnosti.

Švedska

Donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu, dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj, osiguran nekretninama u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 za kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva.

I.   Opis mjere

| 1. | Švedska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d), podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 određena kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj koje primjenjuju IRB pristup, sastoji se od donjeg praga od 25 posto specifičnog za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu, dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj, osiguran nekretninama. |
| --- | --- |

1.

Švedska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d), podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 određena kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj koje primjenjuju IRB pristup, sastoji se od donjeg praga od 25 posto specifičnog za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu, dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj, osiguran nekretninama.

| 2. | Izloženošću ponderiran prosjek je prosjek pondera rizika pojedinačnih izloženosti izračunan u skladu s člankom 154. Uredbe (EU) br. 575/2013, ponderiran odgovarajućom vrijednošću izloženosti. |
| --- | --- |

2.

Izloženošću ponderiran prosjek je prosjek pondera rizika pojedinačnih izloženosti izračunan u skladu s člankom 154. Uredbe (EU) br. 575/2013, ponderiran odgovarajućom vrijednošću izloženosti.

II.   Uzajamna primjena

| 3. | U skladu s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, odgovarajućim tijelima predmetnih država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju švedsku mjeru primjenjujući je na podružnice koje se nalaze u Švedskoj domaćih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad i primjenjuju IRB pristup, u roku određenom u potpreporuci C(3). |
| --- | --- |

3.

U skladu s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, odgovarajućim tijelima predmetnih država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju švedsku mjeru primjenjujući je na podružnice koje se nalaze u Švedskoj domaćih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad i primjenjuju IRB pristup, u roku određenom u potpreporuci C(3).

| 4. | Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjene švedsku mjeru primjenjujući je na domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad koje primjenjuju IRB pristup, koje imaju izravnu izloženost prema stanovništvu, dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj, osiguranu nekretninama. U skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se da primjenjuju istu mjeru kao onu koju nadležno tijelo koje uzajamno primjenjuje mjeru primjenjuje u Švedskoj, u roku određenom u potpreporuci C(3). |
| --- | --- |

4.

Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjene švedsku mjeru primjenjujući je na domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad koje primjenjuju IRB pristup, koje imaju izravnu izloženost prema stanovništvu, dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj, osiguranu nekretninama. U skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se da primjenjuju istu mjeru kao onu koju nadležno tijelo koje uzajamno primjenjuje mjeru primjenjuje u Švedskoj, u roku određenom u potpreporuci C(3).

| 5. | Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima preporučuje se da, nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije. |
| --- | --- |

5.

Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima preporučuje se da, nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije.

III.   Prag značajnosti

| 6. | Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju od 5 milijardi SEK radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru. |
| --- | --- |

6.

Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju od 5 milijardi SEK radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru.

| 7. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela predmetnih država članica mogu izuzeti pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad koje primjenjuju IRB pristup i koje nemaju značajne izloženosti prema stanovništvu, dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj osigurane nekretninama koje su ispod praga značajnosti od 5 milijardi SEK. Kad primjenjuju prag značajnosti, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti te im se preporučuje da primjenjuju švedsku mjeru na prethodno izuzete pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad kada se premaši prag značajnosti od 5 milijardi SEK. |
| --- | --- |

7.

U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela predmetnih država članica mogu izuzeti pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad koje primjenjuju IRB pristup i koje nemaju značajne izloženosti prema stanovništvu, dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj osigurane nekretninama koje su ispod praga značajnosti od 5 milijardi SEK. Kad primjenjuju prag značajnosti, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti te im se preporučuje da primjenjuju švedsku mjeru na prethodno izuzete pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad kada se premaši prag značajnosti od 5 milijardi SEK.

| 8. | Ako nema kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u predmetnoj državi članici s podružnicama koje se nalaze u Švedskoj ili koje imaju izravne izloženosti prema stanovništvu, dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj, osigurane nekretninama, koje primjenjuju IRB pristup i koje imaju izloženosti prema stanovništvu od 5 milijardi SEK ili više prema dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj, osigurane nekretninama, odgovarajuća tijela predmetnih država članica mogu, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odlučiti da uzajamno ne primijene švedsku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju švedsku mjeru kada kreditna institucija koja primjenjuje IRB pristup premaši prag od 5 milijardi SEK. |
| --- | --- |

8.

Ako nema kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u predmetnoj državi članici s podružnicama koje se nalaze u Švedskoj ili koje imaju izravne izloženosti prema stanovništvu, dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj, osigurane nekretninama, koje primjenjuju IRB pristup i koje imaju izloženosti prema stanovništvu od 5 milijardi SEK ili više prema dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj, osigurane nekretninama, odgovarajuća tijela predmetnih država članica mogu, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odlučiti da uzajamno ne primijene švedsku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju švedsku mjeru kada kreditna institucija koja primjenjuje IRB pristup premaši prag od 5 milijardi SEK.

| 9. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 5 milijardi SEK najviša je preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga, odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti. |
| --- | --- |

9.

U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 5 milijardi SEK najviša je preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga, odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.

---

(*1)  Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

*1

(*2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 680/2014 оd 16. travnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda o nadzornom izvješćivanju institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 191, 28.6.2014., str. 1.).

*2

(*3)  Recommandation du comité du risque systémique du 09 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

*3

(*4)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

*4

(*5)  Preporuka ESRB/2021/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 30. travnja 2021. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 222, 11.6.2021., str.1.).’

*5

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/16

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10809 – CD&R / TPG / COVETRUS)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 286/02)

Dana 20. srpnja 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10809. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10809. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

III. Pripremni akti

EUROPSKA SREDIŠNJA BANKA

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/17

---

MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 1. lipnja 2022.

o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 600/2014 u pogledu poboljšanja transparentnosti tržišnih podataka, uklanjanja prepreka za nastanak konsolidiranih podataka o trgovanju, optimizacije obveza trgovanja i zabrane primanja plaćanja za prosljeđivanje naloga klijenata

(CON/2022/19)

(2022/C 286/03)

Uvod i pravna osnova

Europska središnja banka (ESB) primila je 3. veljače i 4. veljače 2022. zahtjeve Europskog parlamenta i Vijeća Europske unije za mišljenje o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 u pogledu poboljšanja transparentnosti tržišnih podataka, uklanjanja prepreka za nastanak konsolidiranih podataka o trgovanju, optimizacije obveza trgovanja i zabrane primanja plaćanja za prosljeđivanje naloga klijenata (1) (dalje u tekstu „predložena uredba”) i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata (2) (dalje u tekstu „predložena direktiva”).

Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja utemeljena je na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije budući da predložena uredba i predložena direktiva sadržavaju odredbe koje utječu (a) na osnovnu zadaću Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) da utvrđuje i provodi monetarnu politiku Unije u skladu s člankom 127. stavkom 2. Ugovora, te (b) na zadaću ESSB-a da doprinosi nesmetanom vođenju politika nadležnih tijela koje se odnose na stabilnost financijskog sustava kako je navedeno u članku 127. stavku 5. Ugovora. Upravno vijeće donijelo je ovo Mišljenje u skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke.

Opće napomene

1.   Ciljevi Prijedloga uredbe

| 1.1 | ESB pozdravlja glavni cilj predložene uredbe o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3) (dalje u tekstu „MiFIR”) kako bi se poboljšala transparentnost tržišnih podataka na mjestima trgovanja u cijeloj Europskoj uniji (EU) stvaranjem novog regulatornog okvira za izradu „konsolidiranih podataka” o trgovanju, uključujući novi postupak za odabir jedinstvenog pružatelja konsolidiranih podataka za svaki razred imovine. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Predložena uredba uključuje i znatne izmjene pravila EU-a o transparentnosti prije i poslije trgovanja za vlasničke i nevlasničke financijske instrumente, kao što su veća usklađenost pravila za odgodu objave podataka o transakcijama, ažuriranja obveza u pogledu trgovanja dionicama i izvedenicama u EU-u, zabrana plaćanja za protok naloga i druge izmjene režima EU-a za trgovanje vrijednosnim papirima i izvedenicama. Predloženim izmjenama nastoji se dodatno poduprijeti integraciju europskih tržišta kapitala i dodatno uskladiti relevantna pravila o nadzoru financijskog tržišta u cijeloj Uniji. ESB snažno podupire opći cilj daljnjeg podupiranja integracije tržišta kapitala, posebno putem predloženih poboljšanja transparentnosti tržišnih podataka. Potrebna su dublja i integriranija tržišta kapitala iz nekoliko perspektiva. Ne samo da mogu mobilizirati sredstva potrebna za potporu gospodarstvu europodručja, već će i financijski sustav učiniti općenito otpornijim. Nadalje, može se očekivati da će se integracijom europskih tržišta kapitala poboljšati prijenos jedinstvene monetarne politike na sve dijelove europodručja i olakšati pristup sudionika na tržištu zelenom financiranju i financiranju prijelaza na digitalno gospodarstvo. U tu svrhu ESB ponovno ističe važnost brzog donošenja daljnjih inicijativa u okviru akcijskog plana Europske komisije za uniju tržišta kapitala za 2020. te njihove potpune provedbe, ako je to zakonski potrebno, na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Povećanjem transparentnosti tržišnih podataka pridonijet će se razvoju tržišta kapitala EU-a, pri čemu će veća dostupnost informacija o cijenama i likvidnosti za ulagatelje i izdavatelje stvoriti više mogućnosti ulaganja i financiranja te smanjiti troškove prikupljanja kapitala za izdavatelje. Istodobno se podsjeća da se višim razinama transparentnosti određenim trgovcima u određenim okolnostima može omogućiti da u većoj mjeri iskoriste informacije o postojećim narudžbama na tržištu jer mogu brže trgovati tim informacijama koristeći se najnovijom tehnologijom. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ESB je posebno zainteresiran za te zakonodavne prijedloge s obzirom na sudjelovanje ESSB-a na tržištima nevlasničkih vrijednosnih papira (obveznice, uključujući državne obveznice) u provedbi monetarne politike ESSB-a i drugih zadaća predviđenih Ugovorom te s obzirom na potrebu da se zaštiti povjerljivost takvih osjetljivih transakcija. Stoga bi ESB dodatno želio komentirati druge odredbe MiFIR-a (4) koje, iako nisu predmet predložene uredbe, utječu na središnje banke ESSB-a i njihove tržišne transakcije financijskim instrumentima (vidi odlomak 7.). |
| --- | --- |

1.4

2.   Ciljevi predložene direktive

Budući da se predloženom direktivom utvrđuju samo ograničene izmjene Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5) (dalje u tekstu „MiFID II”) koje uvelike proizlaze iz predloženih izmjena MiFIR-a, ESB ne vidi potrebu davati mišljenje o tom prijedlogu.

Posebne napomene

3.   Konsolidirani podaci

| 3.1 | ESB pozdravlja uvođenje predloženog pojačanog režima za „konsolidirane podatke” i postupak nadmetanja za odabir pružatelja konsolidiranih podataka o trgovanju za svaku kategoriju imovine. Kao što je ESB prethodno istaknuo, odgovarajuća transparentnost može se na odgovarajući način osigurati samo uspostavom jedinstvenog pružatelja konsolidiranih podataka o trgovanju (6) za svaku relevantnu kategoriju imovine. Konsolidirani podaci imaju nekoliko koristi za ulagače, a njima se podupiru ciljevi unije tržišta kapitala da financiranje tržišta kapitala bude dostupnije ulagačima i da se smanji rascjepkanost tržišta kapitala EU-a. To bi trebalo pridonijeti povećanju transparentnosti i pristupa ulagatelja tržišnim podacima, čime bi se smanjili rizici likvidnosti i izvršenja trgovanja te fragmentacija tržišta. Njima se također mogu znatno smanjiti transakcijski troškovi za ulagače. Omogućavanje ulagačima da imaju pregled aktivnosti trgovanja u stvarnom vremenu uz razumne troškove trebalo bi povećati način na koji korporativni i mali ulagatelji upotrebljavaju tržišta kapitala EU-a za financiranje i ulaganja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Predloženi poboljšani sustav tehnički je i operativno složen i uključuje program sudjelovanja u prihodima. Kako bi se usmjerila ravnoteža između kvalitete i razine ulaganja u izradu konsolidiranog skupa podataka za određeni razred imovine, ključno je da se pružatelj konsolidiranih podataka može osloniti na kvalitetu, potpunost i brzu dostavu podataka koje su mu dostavili subjekti koji pridonose utvrđivanju tržišnih podataka (investicijska društva, mjesta trgovanja, odobreni sustavi objavljivanja i sistematski internalizatori). U tom pogledu ESB razumije da će u skladu s prijedlogom pružatelj konsolidiranih podataka biti odgovoran samo za konsolidaciju temeljnih tržišnih podataka i njihovo komercijalno širenje na tržištu te da će Komisija na temelju savjeta stručne skupine dionika i Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala regulirati kvalitetu dostavljenih podataka, pri čemu je kvaliteta u potpunosti odgovornost subjekata koji pridonose utvrđivanju tržišnih podataka. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ako Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala iz bilo kojeg razloga raskine koncesiju pružatelju konsolidiranih podataka, kako bi mogućnost ponovne ponude ugovora postala vjerodostojna, tehnički standardi koje treba razviti Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala mogli bi zahtijevati da pružatelj konsolidiranih podataka objavi svoje tehničke parametre povezanosti za subjekte koji pridonose utvrđivanju tržišnih podataka i njegove rječnike podataka kako bi bili dostupni drugim subjektima koji se žele natjecati za ugovor. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ESB razumije da prijedlozi o konsolidiranim podacima ne utječu na povjerljivost transakcija ESSB-a u provedbi „monetarne politike, devizne politike ili politike financijske stabilnosti”, koje su i dalje izuzete od objavljivanja u skladu s člankom 1. stavkom 6. MiFIR-a. U skladu s tim, „tržišni podaci” koje Komisija treba utvrditi u skladu s predloženim člankom 22.b stavkom 2. i „osnovni tržišni podaci” koje bi pružatelji konsolidiranih podataka prodavali korisnicima ne bi uključivali podatke iz transakcija politike ESSB-a (kao što su cijena, obujam i vrijeme sklapanja). |
| --- | --- |

3.4

4.   Režim transparentnosti vlasničkih vrijednosnih papira prije trgovanja: „tamno trgovanje”

ESB pozdravlja racionalizaciju režima transparentnosti vlasničkih vrijednosnih papira prije trgovanja predloženom uredbom, zamjenom dvostruke gornje granice obujma jedinstvenom gornjom granicom obujma koja je utvrđena na 7 % ukupnog obujma transakcija koje se izvršavaju relevantnim financijskim instrumentom u Uniji na temelju izuzeća u pogledu referentne cijene ili izuzeća dogovorenog u vezi s trgovinom (7). Time se pojednostavnjuje sustav transparentnosti i smanjuje složenost praćenja razina tamnog trgovanja. Predloženim nižim količinskim ograničenjem na razini EU-a namjerava se nadoknaditi ukidanje praga određenog mjesta trgovanja te je stoga opći prijedlog usmjeren na povećanje razine transparentnosti vlasničkih vrijednosnih papira prije trgovanja. Istodobno se napominje da je interakcija između ukidanja ograničenja za određeni mjesto i smanjenja gornje granice na razini EU-a složena jer se očekuje da će te predložene promjene imati različite učinke na transparentnost. ESB stoga predlaže da se preispita režim transparentnosti vlasničkih vrijednosnih papira prije trgovanja, posebno kalibracija gornje granice obujma.

5.   Zabrana plaćanja za protok naloga

Prijedlog Komisije (8) uključuje daljnje ograničenje plaćanja za protok naloga. ESB smatra da plaćanje za protok naloga može ugroziti učinkovitost tržišta i transparentnost europskih tržišta kapitala.

6.   Ukidanje otvorenog pristupa za izvedenice kojima se trguje na burzi

Iako se u načelu podupiru mjere kojima se jačaju klirinška tržišta EU-a, važno je razmotriti moguće posljedice koje bi uklanjanje pružanja otvorenog pristupa moglo imati na tržišno natjecanje, inovacije i integraciju tržišta te pažljivo uravnotežiti potencijalno konkurentne ciljeve.

7.   Ostale odredbe MiFIR-a i njihov utjecaj na transakcije ESB-a/ESSB-a

Odredbe MiFIR-a koje uglavnom utječu na tržišne transakcije ESB-a/ESSB-a nisu predmet predložene uredbe. Međutim, ESB koristi ovu priliku kako bi predložio da bi se formulacija određenih odredbi MiFIR-a mogla dodatno poboljšati s obzirom na iskustvo ESB-a/ESSB-a u provedbi tržišnih operacija na mjestima trgovanja u EU-u.

7.1   Izuzeće od zahtjeva za transparentnost iz MiFIR-a za transakcije ESSB-a izvršene u skladu sa Statutom ESSB-a

ESB smatra da bi postojeću formulaciju izuzeća transakcija politike ESSB-a od zahtjeva za transparentnost prije i poslije trgovanja (9) u skladu s člankom 1. stavkom 6. MiFIR-a trebalo izmijeniti tako da bi se, umjesto da se izuzeće primjenjuje na transakcije središnjih banaka ESSB-a „u provedbi monetarne politike, devizne politike i politike financijske stabilnosti”, koje bi tada trebalo dodatno definirati u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/583 (10), izuzeće proširilo tako da se izričito primjenjuje na sve aktivnosti koje obavljaju središnje banke Eurosustava u skladu s poglavljem IV. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”). ESB smatra da druga ugovorna strana središnje banke ESSB-a mora objaviti samo vrste investicijskih transakcija koje su sklopile središnje banke ESSB-a, a koje su navedene u članku 15. točkama (a) i (c) Delegirane uredbe (EU) 2017/583. Te bi vrste transakcija trebalo izričito utvrditi u revidiranom članku 1. stavku 7. MiFIR-a umjesto u Delegiranoj uredbi (EU) 2017/583.

7.2   Ovlast Komisije za proširenje izuzeća od zahtjeva za transparentnost iz MiFIR-a na druge središnje banke

Ako bi sve transakcije Eurosustava u skladu s poglavljem IV. Statuta ESSB-a imale koristi od gore navedenog proširenog izuzeća u skladu s člankom 1. stavkom 6. MiFIR-a, bez obzira na to koje se druge središnje banke ili institucije koriste tim uslugama, ovlast Komisije na temelju članka 1. stavka 9. MiFIR-a da proširi područje primjene izuzeća „na druge središnje banke” postala bi suvišna. Osim toga, više ne bi bilo potrebno ovlastiti Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala za izradu nacrta regulatornih tehničkih standarda kojima bi se pobliže odredile operacije „monetarne politike, politike deviznog poslovanja i politike financijske stabilnosti”. U skladu s tim, članak 1. stavci 8. i 9. MiFIR-a mogli bi se izbrisati.

7.3   Izuzeće transakcija središnjih banaka ESSB-a od zahtjeva za izvješćivanje za operatere mjesta trgovanja na temelju članka 26. stavka 5. MiFIR-a

Člankom 26. stavkom 5. MiFIR-a od operatera mjesta trgovanja zahtijeva se da izvješćuju svoje nadležno tijelo o svim transakcijama financijskim instrumentima kojima se trguje na njihovim platformama i koje određena društva izvršavaju putem njihovih sustava. Postojeći mehanizam izvješćivanja za mjesta trgovanja u skladu s ovom odredbom dobro je uspostavljen i postoje operativni mehanizmi za neometano izvješćivanje o podacima iz takvih transakcija. Mjesta trgovanja imaju evidenciju za potrebe izvješćivanja o detaljnim podacima o transakcijama ESSB-a izvršenima putem sustava mjesta trgovanja. U tom pogledu ESB shvaća da zakonodavci Unije nisu namjeravali da se zahtjevom za izvješćivanje iz članka 26. stavka 5. MiFIR-a obuhvate transakcije središnjih banaka ESSB-a. To se shvaćanje temelji na činjenici da središnje banke imaju koristi od izričitih izuzeća od obveza izvješćivanja iz MiFIR-a i da, osim toga, nisu „poduzeća”, nego subjekti koji obavljaju tržišne operacije na temelju svojih javnih ovlasti, među ostalim na temelju Ugovora. Radi pravne sigurnosti, članak 26. stavak 5. trebalo bi dodatno pojasniti u tom pogledu.

7.4   Zadržavanje potpunog izuzeća transakcija financiranja vrijednosnih papira ESSB-a od obveze nadzornog izvješćivanja

ESB napominje da iako su transakcije financiranja vrijednosnih papira ESSB-a u potpunosti izuzete iz Uredbe (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća (11) i njezinih obveza objavljivanja i izvješćivanja (12), Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 2017/590 (13) predviđeno je da se transakcije financiranja vrijednosnih papira (14) u kojima je središnja banka ESSB-a druga ugovorna strana smatraju transakcijama za potrebe članka 26. MiFIR-a (15). Stoga te transakcije podliježu obvezama izvješćivanja iz članka 26. MiFIR-a. Delegirana uredba (EU) 2017/590 stoga utječe na obveze izvješćivanja u pogledu takvih transakcija središnjih banaka ESSB-a na temelju MiFIR-a. Ta djelotvorna podređenost zakonodavstva Unije 1. razine zakonodavstvu Unije 2. razine proturječna je ustaljenom pravnom načelu lex superior derogat legi inferiori (16), prema kojem provedbeni i delegirani akti Unije ne smiju biti u suprotnosti sa sekundarnim zakonodavstvom Unije. ESB koristi ovo mišljenje kako bi naglasio da bi tu proturječnost trebalo ispraviti u Delegiranoj uredbi (EU) 2017/590, iako ona sama po sebi nije predmet prijedloga o kojima se savjetovalo s ESB-om.

Kada ESB predlaže izmjenu Prijedloga uredbe, konkretni prijedlozi izmjena navedeni su u posebnom tehničkom radnom dokumentu kojem je u tu svrhu priloženo obrazloženje. Tehnički radni dokument dostupan je na engleskom jeziku na EUR-Lexu.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 1. lipnja 2022.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 727 konačno.

1

(2)  COM(2021) 726 konačno.

2

(3)  Uredba (EU) 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.).

3

(4)  Vidjeti članak 1. stavke 6., 7. i 9. te članak 26. stavak 5. MiFIR-a.

4

(5)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata te o izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

5

(6)  Vidjeti stavak 5.2. Mišljenja CON/2012/21 Europske središnje banke od 22. ožujka 2012. o: i. prijedlogu Direktive o tržištima financijskih instrumenata kojom se stavlja izvan snage Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća; ii. prijedlogu Uredbe o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EMIR) o OTC izvedenicama, središnjim drugim ugovornim stranama i trgovinskim repozitorijima; iii. prijedlogu direktive o kaznenim sankcijama za trgovanje na temelju povlaštenih informacija i manipuliranje tržištem; i iv. prijedlogu uredbe o trgovanju na temelju povlaštenih informacija i manipuliranju tržištem (zlouporabi tržišta) (SL C 161, 7.6.2012., str. 3.). Sva mišljenja ESB-a dostupna su na EUR-Lexu.

6

(7)  Članak 1. stavak 4. predložene uredbe o izmjeni članka 5. MiFIR-a.

7

(8)  Članak 1. Stavak 26.. prijedloga uredbe kojim se nadodaje novi članak 39a.

8

(9)  Članci 8., 10., 18. i 21. MiFIR-a.

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/583 оd 14. srpnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o tržištima financijskih instrumenata u pogledu regulatornih tehničkih standarda u vezi sa zahtjevima u pogledu transparentnosti za mjesta trgovanja i investicijska društva u odnosu na obveznice, strukturirane financijske proizvode, emisijske jedinice i izvedenice (SL L 87, 31.3.2017., str. 229.).

10

(11)  Uredba (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 337, 23.12.2015., str. 1.).

11

(12)  Članak 2. stavak 2. točka (a) i članak 2. stavak 3. Uredbe (EU) 2015/2365.

12

(13)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/590 оd 28. srpnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za izvješćivanje nadležnih tijela o transakcijama (SL L 87, 31.3.2017., str. 449.).

13

(14)  Kako je definirano u članku 3. stavku 11. Uredbe (EU) 2015/2365.

14

(15)  Vidi članak 2. stavak 5.drugi podstavak Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/590.

15

(16)  Pravno načelo da pravni akt koji je viši u hijerarhiji pravnih normi ima prednost pred pravnim aktom koji je niži u toj hijerarhiji.

16

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/22

---

Obavijest namijenjena osobama i subjektima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1333, kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/1315, i Uredbe Vijeća (EU) 2016/44, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/1308, o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

(2022/C 286/04)

Osobama i subjektima koji su uvršteni na popis u prilozima II. i IV. Odluci Vijeća (ZVSP) 2015/1333 (1), kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/1315 (2), te u Prilogu III. Uredbi Vijeća (EU) 2016/44 (3), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/1308 (4), o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji, skreće se pozornost na sljedeće informacije.

Dotične osobe i subjekte obavješćujemo o mogućnosti podnošenja zahtjeva nadležnim tijelima odgovarajuće države članice ili država članica, kako je navedeno na internetskim stranicama u Prilogu IV. Uredbi (EU) 2016/44, kako bi pribavili odobrenje za upotrebu zamrznutih sredstava za osnovne potrebe ili posebna plaćanja (usp. članak 8. Uredbe).

Dotične osobe i subjekti mogu do 15. svibnja 2023. Vijeću podnijeti zahtjev, zajedno s popratnom dokumentacijom, za ponovno razmatranje odluke o njihovu uvrštenju na navedeni popis. Svi takvi zahtjevi šalju se na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1. |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/BELGIË |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

Belgique/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu.

Sve zaprimljene primjedbe uzet će se u obzir u svrhu periodičnog preispitivanja popisa uvrštenih osoba i subjekata koje Vijeće provodi u skladu s člankom 17. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2015/1333 i člankom 21. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 2016/44.

Dotične osobe i subjekte obavješćujemo i o mogućnosti osporavanja odluke Vijeća pred Općim sudom Europske unije, u skladu s uvjetima iz članka 275. drugog stavka i članka 263. četvrtog i šestog stavka Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

---

(1)  SL L 206, 1.8.2015., str. 34.

(2)  SL L 198, 27.7.2022., str. 19.

(3)  SL L 12, 19.1.2016., str. 1.

(4)  SL L 198, 27.7.2022., str. 1.

---

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/24

---

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2015/1333 i Uredbe Vijeća (EU) br. 2016/44 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

(2022/C 286/05)

U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1) ispitanicima se skreće pozornost na sljedeće informacije.

Pravna osnova za taj postupak obrade jesu Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/1333 (2), kako je provedena Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/1315 (3), i Uredba Vijeća (EU) br. 2016/44 (4), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2022/1308 (5).

Voditelj tog postupka obrade jest služba RELEX.1 Glavne uprave za vanjske odnose (RELEX) Glavnog tajništva Vijeća (GTV), s kojim se može stupiti u kontakt na adresi:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu.

Svrha postupka obrade jest uspostava i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom (ZVSP) 2015/1333, kako je provedena Provedbenom odlukom (ZVSP) 2022/1315, i Uredbom (EU) br. 2016/44, kako je provedena Provedbenom uredbom (EU) 2022/1308.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis navedene u Odluci (ZVSP) 2015/1333 i Uredbi (EU) br. 2016/44.

Prikupljeni osobni podaci uključuju podatke potrebne za ispravnu identifikaciju dotične osobe, obrazloženje i druge povezane podatke.

Prikupljeni osobni podaci mogu se, prema potrebi, razmjenjivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom.

Ne dovodeći u pitanje ograničenja na temelju članka 25. Uredbe (EU) 2018/1725, ostvarivanje prava ispitanika, kao što su pravo na pristup i pravo na ispravak ili podnošenje prigovora, bit će uređeno u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

Osobni podaci ostat će pohranjeni pet godina od trenutka brisanja ispitanika s popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja odnosno od trenutka kada mjere ograničavanja prestanu biti važeće ili za vrijeme trajanja sudskih postupaka, u slučaju da su pokrenuti.

Ne dovodeći u pitanje bilo koji pravni lijek u sudskom, upravnom ili izvansudskom postupku, ispitanici imaju pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 206, 1.8.2015., str. 34.

(3)  SL L198, 27.7.2022., str. 19.

(4)  SL L 12, 19.1.2016., str. 1.

(5)  SL L 198, 27.7.2022., str. 1.

---

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/25

---

Obavijest određenim osobama na koje se odnose mjere ograničavanja iz Priloga Odluci Vijeća (ZVSP) 2018/1544 i Priloga I. Uredbi Vijeća (EU) 2018/1542 o mjerama ograničavanja u pogledu širenja i uporabe kemijskog oružja

(2022/C 286/06)

O sljedećim informacijama obavješćuje se g. Sergei Ivanovich MENYAILO (br. 12), osoba navedena u Prilogu Odluci Vijeća (ZVSP) 2018/1544 (1) i u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) 2018/1542 (2) o mjerama ograničavanja u pogledu širenja i uporabe kemijskog oružja.

Vijeće namjerava zadržati mjere ograničavanja protiv navedene osobe s izmijenjenim obrazloženjem. Ta se osoba obavješćuje da predviđeno obrazloženje za zadržavanje na popisu može dobiti tako da Vijeću do 3. kolovoza 2022. podnese zahtjev na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Dotična osoba može u bilo kojem trenutku na navedenu adresu podnijeti zahtjev Vijeću, zajedno s popratnom dokumentacijom, za ponovno razmatranje odluke o njezinu uvrštenju na popis i zadržavanju na njemu. Takvi zahtjevi razmatrat će se po primitku. U vezi s time dotičnoj osobi ukazuje se na redovito preispitivanje koje Vijeće provodi u skladu s člankom 8. Odluke (ZVSP) 2018/1544.

---

(1)  SL L 259, 16.10.2018., str. 25.

(2)  SL L 259, 16.10.2018., str. 12.

---

Europska komisija

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/26

---

Tečajna lista eura (1)

26. srpnja 2022.

(2022/C 286/07)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0124 |
| JPY | japanski jen | 138,35 |
| DKK | danska kruna | 7,4449 |
| GBP | funta sterlinga | 0,84558 |
| SEK | švedska kruna | 10,4445 |
| CHF | švicarski franak | 0,9765 |
| ISK | islandska kruna | 139,10 |
| NOK | norveška kruna | 10,0105 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,607 |
| HUF | mađarska forinta | 400,99 |
| PLN | poljski zlot | 4,7420 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9324 |
| TRY | turska lira | 18,0705 |
| AUD | australski dolar | 1,4605 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3035 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,9466 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6235 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4066 |
| KRW | južnokorejski von | 1 326,65 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,0870 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,8451 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5145 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 185,27 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5113 |
| PHP | filipinski pezo | 56,160 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,180 |
| BRL | brazilski real | 5,4437 |
| MXN | meksički pezo | 20,7845 |
| INR | indijska rupija | 80,8050 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0124

JPY

japanski jen

138,35

DKK

danska kruna

7,4449

GBP

funta sterlinga

0,84558

SEK

švedska kruna

10,4445

CHF

švicarski franak

0,9765

ISK

islandska kruna

139,10

NOK

norveška kruna

10,0105

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,607

HUF

mađarska forinta

400,99

PLN

poljski zlot

4,7420

RON

rumunjski novi leu

4,9324

TRY

turska lira

18,0705

AUD

australski dolar

1,4605

CAD

kanadski dolar

1,3035

HKD

hongkonški dolar

7,9466

NZD

novozelandski dolar

1,6235

SGD

singapurski dolar

1,4066

KRW

južnokorejski von

1 326,65

ZAR

južnoafrički rand

17,0870

CNY

kineski renminbi-juan

6,8451

HRK

hrvatska kuna

7,5145

IDR

indonezijska rupija

15 185,27

MYR

malezijski ringit

4,5113

PHP

filipinski pezo

56,160

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,180

BRL

brazilski real

5,4437

MXN

meksički pezo

20,7845

INR

indijska rupija

80,8050

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/27

---

Mišljenje Savjetodavnog odbora o ograničavajućim o pitanjima ograničavajućih djelovanja i vladajućih položaja sa sastanka održanog 21. siječnja 2022. o nacrtu odluke u predmetu AT.39839 – Telefónica i Portugal Telecom

Država izvjestiteljica: Belgija

(2022/C 286/08)

1.

Savjetodavni odbor (14 država članica) slaže se s Komisijom u pogledu ponovnog uvođenja novčanih kazni poduzetnicima Telefónica, S.A. i Pharol, SGPS, S.A. odlukom na temelju članka 7. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003.

2.

Savjetodavni odbor (14 država članica) slaže se s Komisijom u pogledu vrsta usluga isključenih iz vrijednosti prodaje na temelju toga što su postojale nepremostive prepreke za ulazak i stoga stranke nisu bile u potencijalnom tržišnom natjecanju tijekom razdoblja primjene klauzule o zabrani tržišnog natjecanja.

3.

Savjetodavni odbor (14 država članica) slaže s Komisijinim korištenjem revidiranih ispravljenih podataka za poduzetnika Telefónica za potrebe utvrđivanja vrijednosti prodaje.

4.

Savjetodavni odbor (14 država članica) slaže se s Komisijom u pogledu konačnih iznosa novčanih kazni izrečenih poduzetnicima Telefónica, S.A. i Pharol, SGPS, S.A., uključujući i smanjenje novčane kazne na temelju stavka 37. Smjernica iz 2006. o metodi za utvrđivanje kazni koje se propisuju na temelju članka 23. stavka 2. točke (a) Uredbe br. 1/2003.

5.

Savjetodavni odbor (14 država članica) preporučuje da se njegovo mišljenje objavi u Službenom listu Europske unije.

---

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/28

---

Završno izvješće službenika za usmene rasprave (1)

Predmet AT.39839 – Telefónica i Portugal Telecom (izmjena)

(2022/C 286/09)

Nacrt odluke, upućen (a) poduzetniku Telefónica, S.A. (u daljnjem tekstu: „Telefónica”) i (b) poduzetniku Pharol SGPS SA (u daljnjem tekstu: „Pharol”) (2), druga je odluka u ovom postupku. Prva odluka u ovom predmetu donesena je 2013. („Odluka iz 2013.”) te ju je Opći sud djelomično poništio 2016 (3). Sud Europske unije je 2017. potvrdio presudu Općeg suda (4).

Iako je Opći sud potvrdio Komisijino utvrđenje povrede članka 101. UFEU-a u Odluci iz 2013., poništio je članak 2. Odluke iz 2013. Prema mišljenju Općeg suda, Komisija je u Odluci iz 2013. trebala odrediti vrijednost prihoda od prodaje izravno ili neizravno povezanih s povredom na temelju materijala koje su poduzetnici Telefónica i Pharol dostavili u pogledu nepostojanja potencijalnog tržišnog natjecanja među njima u pogledu određenih usluga.

POSTUPAK

Nakon presude Općeg suda i presude Suda, Komisija je poduzetnicima Telefónica i Pharol poslala nekoliko zahtjeva za pružanje informacija s ciljem daljnjeg utvrđivanja vrijednosti prihoda od prodaje izravno ili neizravno povezane s povredom s obzirom na utvrđenja Općeg suda.

Komisija je 23. srpnja 2019. i 5. studenoga 2019. poduzetnicima Telefónica i Pharol poslala dopis o činjenicama (u daljnjem tekstu: „dopis o činjenicama”), u kojem ih je obavijestila da namjerava donijeti novu odluku na temelju članka 23. Uredbe 1/2003 (5) kojom se svakom od njih izriču novčane kazne zbog povrede članka 101. UFEU-a, kako je navedeno u članku 1. Odluke iz 2013. Novom odlukom izmijenila bi se Odluka iz 2013., uzimajući u obzir presude Općeg suda i presudu Suda.

Poduzetnici Telefónica i Pharol iznijeli su svoja stajališta o dopisu o činjenicama 18. listopada 2019., odnosno 10. siječnja 2020. Poduzetnik Telefónica je 22. lipnja i 4. kolovoza 2020. iznio dodatna očitovanja.

POSTUPOVNA PITANJA KOJA JE ISTAKNUO PODUZETNIK TELEFÓNICA

a)   Navodna nužnost nove obavijesti o utvrđenim činjenicama i usmena rasprava

U svojem odgovoru na dopis o činjenicama poduzetnik Telefónica zatražio je novu obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku i novu usmenu raspravu (6) tvrdeći da bi, s obzirom na sadržaj dopisa o činjenicama i u njemu iznesenih prijedloga, Komisija trebala izdati novu obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku i poduzetniku Telefónica odobriti usmeno saslušanje u prisutnosti predstavnika država članica, u skladu s postupkom i postupovnim jamstvima utvrđenima u Uredbi 1/2003 (7). Poduzetnik Telefónica nije pojasnio taj zahtjev, već je istaknuo analogiju s presudom u predmetu Toshiba, tvrdeći da analiza postojanja potencijalnog tržišnog natjecanja između poduzetnika PT i Telefónica na svakom od tržišta i usluga na koje se odnosi dopis o činjenicama utječe na bitne aspekte ocjene parametara za izračun iznosa novčane kazne izrečene poduzetniku Telefónica (8).

Čini se da je argument poduzetnika Telefónica da dopis o činjenicama sadržava bitne aspekte ocjene parametara za izračun iznosa novčane kazne na neki način zaslužan za obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku i usmenu raspravu. Međutim, pristup poduzetnika Telefónica nije utemeljen u sudskoj praksi.

Kao prvo u tom pogledu, treba podsjetiti da poništenje nekog akta Unije ne utječe nužno na pripremne akte, te da se postupak za nadomještanje poništenog akta u načelu može nastaviti i trenutku u kojem je nastala nezakonitost. Ako se utvrdi da poništenje ne utječe na valjanost ranijih postupovnih mjera, Komisija samo zbog tog poništenja ne mora predmetnim poduzetnicima uputiti novu obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku (9). U ovom slučaju, čini se da poduzetnik Telefónica ne tvrdi da se nedostatak utvrđen u presudama Općeg suda odnosio na prigovore istaknute protiv poduzetnika Telefónica u 2011. prije donošenja Odluke iz 2013 (10).

Kao drugo, novi nacrt odluke odnosi se samo na detaljan izračun iznosa novčanih kazni, osobito vrijednosti prihoda od prodaje. Kao što se pravilno ističe u točkama od 23. do 26. nacrta odluke, Komisija ne iznosi nove prigovore, a poduzetnik Telefónica ne tvrdi da je dopis o činjenicama sadržavao takve prigovore.

Kao treće, s obzirom na to da poduzetnik Telefónica osporava nepostojanje nove usmene rasprave, napominje se da pravo na saslušanje ne znači da se zainteresiranoj stranci mora dati mogućnost da usmeno izrazi svoja stajališta, s obzirom na to da se to pravo može ostvariti i s pomoću pisanih očitovanja (11). Poduzetnik Telefónica mogao je pisanim putem reagirati na dopis o činjenicama, a Komisiji je dostavio više dodatnih podnesaka.

S obzirom na prethodno navedeno, ne vidim opravdanje za stajalište poduzetnika Telefónica prema kojem je Komisija trebala izdati novu obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku i odobriti novu usmenu raspravu.

b)   Argument poduzetnika Telefónica da bi povećanje vrijednosti prihoda od prodaje bilo protivno Povelji o temeljnim pravima (u daljnjem tekstu: „Povelja”)

Budući da se u nacrtu odluke za utvrđivanje vrijednosti prihoda od prodaje upotrebljavaju ispravljeni referentni podaci, poduzetnik Telefónica tvrdi da je povećanje vrijednosti prihoda od prodaje u novoj odluci protivno članku 47. Povelje (12). Naime, na temelju tog članka sudske odluke ne mogu postati bespredmetne zbog akata upravnih tijela koja ih moraju izvršiti. Prema mišljenju poduzetnika Telefónica, u Komisijinu pristupu djelotvornost presude bila bi potpuno iskorijenjena, (13) što bi dovelo do opasnosti za svakog budućeg žalitelja koji namjerava podnijeti tužbu za poništenje.

Budući da se iznos novčane kazne utvrđen nacrtom odluke ne povećava u odnosu na Odluku iz 2013., nije riječ o povredi članka 47. Povelje koja proizlazi iz žalbe poduzetnika Telefónica protiv Odluke iz 2013.

ZAKLJUČAK

Smatram da je u ovom predmetu poštovano pravo na saslušanje svih sudionika u postupku.

Bruxellesu 24. siječnja 2022.

Dorothe DALHEIMER

---

(1)  U skladu s člancima 16. i 17. Odluke 2011/695/EU predsjednika Europske komisije od 13. listopada 2011. o funkciji i opisu posla službenika za usmene rasprave u određenim postupcima tržišnog natjecanja (SL L 275, 20.10.2011., str. 29.) („Odluka 2011/695/EU”).

1

(2)  „Portugal Telecom SGPS, S.A.” („PT”) izvorni adresat Odluke iz 2013. preimenovan je 2015. u „Pharol”.

2

(3)  Predmet T-216/13 Telefónica SA protiv Europske komisije i predmet T-208/13 Portugal Telecom SGPS SA protiv Europske komisije („presude Općeg suda”).

3

Telefónica SA protiv Europske komisije

Portugal Telecom SGPS SA protiv Europske komisije

(4)  Predmet C-487/16 P Telefónica SA protiv Europske komisije. Poduzetnik „Pharol” nije podnio žalbu protiv presude Općeg suda u predmetu T-208/13 (u daljnjem tekstu: „presuda Suda”).

4

Telefónica SA protiv Europske komisije

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1/2003 od 16. prosinca 2002. o provedbi pravila o tržišnom natjecanju koja su propisana člancima 81. i 82. Ugovora o EZ-u (SL L 1, 4.1.2003., str. 1.).

5

(6)  Poduzetnik Pharol nije podnio sličan zahtjev.

6

(7)  Odgovor poduzetnika Telefónica na dopis o činjenicama, točka 9.

7

(8)  Odgovor poduzetnika Telefónica na dopis o činjenicama, bilješka 8.

8

(9)  Presuda u predmetu Limburgse Vinyl Maatschappij i drugi protiv Komisije C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P do C-252/99 P i C-254/99 P, ECLI:EU:C:2002:582, točke od 73. do 75. i 80. i 81

9

Limburgse Vinyl Maatschappij i drugi

Komisije

(10)  Vidjeti presudu Toshiba protiv Komisije, C-180/16 P, ECLI:EU :C :2017:520, točka 28.

10

Toshiba protiv Komisije,

(11)  Presuda HeidelbergCement AG i Schwenk Zement KG protiv Komisije, T-380/17, ECLI:EU:T:2020:471, t. 634.

11

HeidelbergCement AG i Schwenk Zement KG protiv Komisije

(12)  Odgovor poduzetnika Telefónica na dopis o činjenicama, točke od 37. do 42.

12

(13)  Odgovor poduzetnika Telefónica na dopis o činjenicama, točka 38.

13

---

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/30

---

Sažetak Odluke Komisije

od 25. siječnja 2022.

o izmjeni Odluke C(2013) 306 final u vezi s postupkom na temelju članka 101. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (Ugovor)

(Predmet AT.39839 – Telefónica i Portugal Telecom)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022)324)

(U ovom predmetu vjerodostojni su jezici samo engleski i portugalski)

(2022/C 286/10)

Komisija je 25. siječnja 2022. donijela odluku u vezi s postupkom na temelju članka 101. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U skladu s odredbama članka 30. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2003 (1)
  , Komisija u ovom sažetku objavljuje imena stranaka i glavni sadržaj odluke, uključujući sve izrečene kazne, uzimajući u obzir zakoniti interes poduzetnika da štite svoje poslovne tajne.

1.   UVOD

| (1) | Komisija je 23. siječnja 2013. donijela Odluku kojom se poduzetnicima Telefónica i Portugal Telecom izriče novčana kazna zbog sklapanja sporazuma o zabrani tržišnog natjecanja s ciljem ograničavanja natjecanja na unutarnjem tržištu, čime se krši članak 101. UFEU-a („Odluka iz 2013.”). Opći sud je u svojim presudama od 28. lipnja 2016 (2). (kasnije potvrđeno presudom Suda od 13. prosinca 2017.) potvrdio obrazloženje koje je Komisija u svojoj Odluci iznijela u pogledu povrede, ali je poništio novčane kazne koje je izrekla Komisija. U skladu s presudama Suda, Odlukom se utvrđuju usluge za koje poduzetnici Telefónica i Portugal Telecom nisu bili u potencijalnom tržišnom natjecanju u trenutku povrede te ih se isključuje za potrebe izračuna novčanih kazni. |
| --- | --- |

(1)

2.   POSTUPAK

| (2) | Komisija je u svojoj odluci od 23. siječnja 2013. utvrdila da su poduzetnici Telefónica i Portugal Telecom povrijedili članak 101. UFEU-a time što su sudjelovali u sporazumu o zabrani tržišnog natjecanja koji je sadržan u klauzuli devetog sporazuma o kupnji dionica koji su sklopili 28. srpnja 2010. u okviru stjecanja isključive kontrole poduzetnika Telefónica nad brazilskim operatorom mobilnih usluga Vivo. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Za tu je povredu Komisija poduzetniku Telefónica izrekla novčanu kaznu u iznosu od 66 894 000 EUR, a poduzetniku Portugal Telecom kaznu u iznosu od 12 290 000 EUR u skladu s člankom 23. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1/2003. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Telefónica i Portugal Telecom podnijeli su žalbu protiv odluke Komisije Općem sudu. U svojim presudama od 28. lipnja 2016. Opći sud potvrdio je zaključak Komisije iz članka 1. Odluke Komisije da su poduzetnici Telefónica i Portugal Telecom od 27. rujna 2010. do 4. veljače 2011. povrijedili članak 101. UFEU-a sudjelujući u sporazumu o zabrani tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kad je riječ o izricanju novčanih kazni, Opći sud poništio je članak 2. Odluke Komisije u dijelu u kojem je iznos novčanih kazni utvrđen na temelju vrijednosti prihoda od prodaje koju je Komisija uzela u obzir. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Poduzetnik Telefónica podnio je žalbu protiv presude u slučaju Telefónica. Sud je 13. prosinca 2017. donio presudu u predmetu C-487/16 P Telefónica SA protiv Europske komisije kojom je odbijena žalba poduzetnika Telefónice. Poduzetnik Pharol nije podnio žalbu protiv presude PT. |
| --- | --- |

(6)

3.   ČINJENICE

| (7) | Situaciju u kojoj Komisijino utvrđenje povrede ostaje na snazi i ima pravomoćnu vrijednost, dok su novčane kazne za tu povredu poništene, trebalo bi ispraviti novom odlukom na temelju članka 23. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1/2003 za povredu članka 101. UFEU-a koju su počinili poduzetnici Telefónica i Portugal Telecom, a koja je utvrđena u Odluci iz 2013. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Za izračun novčane kazne Komisija se oslanja na ocjenu činjenica utvrđenih u Odluci iz 2013. Istodobno primjenjuje načela utvrđena u presudama Općeg suda u vezi s obvezom Komisije da na temelju materijala koje su iznijele stranke odredi usluge u kojima stranke nisu bile u potencijalnom tržišnom natjecanju na Pirinejskom poluotoku tijekom razdoblja primjene klauzule o zabrani tržišnog natjecanja. Komisija stoga isključuje te usluge iz vrijednosti prihoda od prodaje u svrhu izračuna novčanih kazni. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Osim toga, u aktualnom postupku ponovnog izračuna novčanih kazni Komisija je otkrila više pogrešnih izračuna poduzetnika Telefónica pri dostavi podataka o vrijednosti njegovih prihoda od prodaje, što je u konačnici utjecalo na izračun novčanih kazni u Odluci iz 2013. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Takve pogreške u izračunu ne mogu se ostaviti po strani. Ako se ne isprave, vrijednost prodaje ostala bi pogrešna i neopravdano niska te bi dovela do novčane kazne izračunane na temelju netočnih informacija. Stoga se Komisija u svojoj Odluci oslanja na nove revidirane brojke koje je poduzetnik Telefónica dostavio tijekom postojećeg ispitnog postupka kako bi utvrdila točnu vrijednost prodaje. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | U novoj Odluci Komisija oduzima vrijednost prodaje usluga za koju smatra da nije bilo potencijalnog tržišnog natjecanja između stranaka tijekom razdoblja primjene klauzule o zabrani tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Savjetodavni odbor za pitanja ograničavajućih djelovanja i vladajućih položaja izdao je pozitivno mišljenje 21. siječnja 2022. Odluka je donesena 25.siječnja 2022. |
| --- | --- |

(12)

4.   PRAVNA OCJENA

4.1.   Potencijalno tržišno natjecanje

| (13) | Komisija, u skladu s dosljednom sudskom praksom (3), smatra da su u sporazumima o podjeli tržišta, kao što je sporazum iz ove Odluke, „nepremostive prepreke ulasku” standardni dokaz za procjenu potencijalnog tržišnog natjecanja . Istodobno, Komisija u ovom slučaju primjenjuje stroži pristup od onoga koji se zahtijeva i provjerava da mogućnost ulaska na tržište nije bila isključivo hipotetska, uzimajući u obzir posebne okolnosti različitih tržišta ili usluga. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Stoga su usluge za koje Komisija smatra da nije bilo potencijalnog tržišnog natjecanja između stranaka tijekom razdoblja primjene klauzule o zabrani tržišnog natjecanja sljedeće:






  A) | Telefónica:






  (i) | veleprodajni (fizički) pristup mrežnoj infrastrukturi (LLU); |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

A)

Telefónica:

(i)

veleprodajni (fizički) pristup mrežnoj infrastrukturi (LLU);

| (ii) | univerzalne usluge; |
| --- | --- |

(ii)

univerzalne usluge;

| (iii) | usluge SIRDEE (digitalni radijski sustav za hitne slučajeve); i |
| --- | --- |

(iii)

usluge SIRDEE (digitalni radijski sustav za hitne slučajeve); i

| (iv) | određene usluge koje kao dio fiksnih komunikacijskih usluga u javnim prostorima pruža poduzetnik Telefónica (usluge plaćanja, prodaja defibrilatora i iznajmljivanje rješenja za oglašavanje na otvorenom). |
| --- | --- |

(iv)

određene usluge koje kao dio fiksnih komunikacijskih usluga u javnim prostorima pruža poduzetnik Telefónica (usluge plaćanja, prodaja defibrilatora i iznajmljivanje rješenja za oglašavanje na otvorenom).

| B) | Pharol:






  (i) | veleprodajni (fizički) pristup mrežnoj infrastrukturi (LLU); |
| --- | --- | --- |

B)

Pharol:

(i)

veleprodajni (fizički) pristup mrežnoj infrastrukturi (LLU);

| (ii) | veleprodajne usluge emitiranja digitalne televizije; i |
| --- | --- |

(ii)

veleprodajne usluge emitiranja digitalne televizije; i

| (iii) | veleprodajne usluge emitiranja analogne zemaljske televizije. |
| --- | --- |

(iii)

veleprodajne usluge emitiranja analogne zemaljske televizije.

5.   NOVČANE KAZNE

| (15) | Komisijina stajališta jednaka su kao i u 2013. u pogledu faktora težine novčane kazne, trajanja povrede, udjela vrijednosti prihoda od prodaje koji treba uzeti u obzir te postojanja otegotnih i olakotnih okolnosti. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Prilagođeni osnovni iznos ne premašuje 10 % ukupnog prometa poduzetnika Telefónica u 2020. Nakon niza uzastopnih transakcija i unutarnje reorganizacije poduzetnik Pharol nije ostvario nikakav promet u 2020., što ne odražava njegovu gospodarsku važnost na odgovarajući način. Komisija, u skladu sa sudskom praksom, smatra da promet poduzetnika Pharol u 2013., posljednjoj punoj godini uobičajene gospodarske aktivnosti poduzetnika Pharol u razdoblju od 12 mjeseci (4), najbolje odražava stvarnu ekonomsku situaciju tog poduzetnika i jamči dovoljan odvraćajući učinak. Prilagođeni osnovni iznos ne premašuje 10 %a ukupnog prometa poduzetnika Pharol u poslovnoj godini 2013. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Naposljetku, iako su pogreške koje se odnose na vrijednost prihoda od prodaje poduzetnika Telefónica proizlazile iz vlastitih pogrešnih izračuna poduzetnika Telefónica, Komisija te pogreške u pogledu vrijednosti prihoda od prodaje ne bi otkrila te stoga ne bi mogla povećati novčanu kaznu da Opći sud nije poništio novčane kazne iz Odluke iz 2013. U tim okolnostima i s obzirom na relativno skroman učinak tih pogrešaka na visinu novčane kazne i činjenicu da je od nastanka tih pogrešaka (12. rujna 2012.) već proteklo dosta vremena, Komisija smatra razumnim u ovom konkretnom slučaju upotrijebiti svoju diskrecijsku ovlast, u skladu s točkom 37. Smjernica o metodi za utvrđivanje kazni (5), kako bi novčanu kaznu za poduzetnika Telefónica smanjila na razinu utvrđenu u Odluci iz 2013. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Konačni iznos pojedinačnih novčanih kazni izrečenih u skladu s člankom 23. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1/2003 stoga je sljedeći:






  Stranka | Ukupna novčana kazna (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Telefónica | 66 894 000 |
| Pharol | 12 146 000 |

(18)

Stranka

Ukupna novčana kazna (EUR)

Telefónica

66 894 000

Pharol

12 146 000

---

(1)  SL L 1, 4.1.2003., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 411/2004 (SL L 68, 6.3.2004., str. 1.).

(2)  Predmet T-216/13 Telefónica SA protiv Europske komisije („presuda u predmetu Telefónica”) i predmet T-208/13 Portugal Telecom SGPS SA protiv Europske komisije („presuda PT”).

(3)  Presuda Telefónica, točka 221. i presuda PT, točka 181.; Predmet T-691/14, Servier SAS i drugi protiv Europske komisije, ECLI:EU:T:2018:922, točke 319., 327. i 328., presuda Općeg suda od 21. svibnja 2014., T-519/09, Toshiba Corp. protiv Europske komisije, ECLI:EU:T:2014:263, točka 231.

(4)  Kako je, primjerice, navedeno u presudi Općeg suda od 28. travnja 2010., T-456/05 i T-457/05, Gütermann i Zwicky, ECLI:EU:T:2010:168, točke 94. – 103. i druga upućivanja na nju.

(5)  „Unatoč tome što ove Smjernice daju opću metodologiju za utvrđivanje kazni, pojedinosti danog slučaja ili potreba za postizanjem preventivnog učinka u pojedinom slučaju mogu opravdati odstupanje od takve metodologije ili od ograničenja navedenih u točki 21.”

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/33

---

Ažurirani popis graničnih prijelaza iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (1)

(2022/C 286/11)

Objavljivanje popisa graničnih prijelaza iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (2) temelji se na podacima koje su države članice dostavile Komisiji u skladu s člankom 39. Zakonika o schengenskim granicama.

Osim u Službenom listu, ažurirani su podaci dostupni na internetskim stranicama Glavne uprave za migracije i unutarnje poslove.

POPIS GRANIČNIH PRIJELAZA

NJEMAČKA

Zamjena podataka objavljenih u SL C 201, 18.5.2022., str. 82.

Luke na sjevernom moru

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Brake |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Büsum |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Bremen |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Bremerhaven |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Cuxhaven |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Elsfleth |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Emden |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Glückstadt |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Hamburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Herbrum |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Helgoland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Horumersiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Husum |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Juist |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Leer |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Lemwerder |
| --- | --- |

(22)

| (23) | List/Sylt |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Neuharlingersiel |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Norddeich |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Nordenham |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Otterndorf |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Papenburg |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Spiekeroog |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Stade |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Stadersand |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Varel |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Wangerooge |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Wedel |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Weener |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Westeraccumersiel |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

(38)

Baltičke luke

| (1) | Eckernförde (lučki objekti njemačke mornarice) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Flensburg-Hafen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Greifswald-Ladebow Hafen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Jägersberg (lučki objekti njemačke mornarice) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kiel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kiel (lučki objekti njemačke mornarice) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lubmin |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Lübeck |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mukran |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Neustadt |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Puttgarden |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Rendsburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Rostock (spoj luke Warnemünde i dubokomorske luke Rostock) |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Sassnitz |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Stralsund |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Surendorf (lučki objekti njemačke mornarice) |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Vierow |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wismar |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Wolgast |
| --- | --- |

(21)

ODERHAFF

| (1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

(1)

Zračne luke, aerodromi, zračna pristaništa

U SAVEZNOJ ZEMLJI BADEN-WÜRTTEMBERGU

| (1) | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Zračna luka Baden Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Heubach (Krs. Schwäb. Gmünd) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Lahr |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Laupheim |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mannheim-City |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mengen |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Niederstetten |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Stuttgart |
| --- | --- |

(14)

U SAVEZNOJ ZEMLJI BAVARSKOJ

| (1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bayreuth – Bindlacher Berg |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Hassfurth-Mainwiesen |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Hof-Plauen |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ingolstadt |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Landshut-Ellermühle |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lechfeld |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Memmingerberg |
| --- | --- |

(11)

| (12) | München „Franz Joseph Strauß” |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Neuburg |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Nürnberg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Roth |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

(17)

U SAVEZNOJ ZEMLJI BERLINU

| (1) | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

(1)

U SAVEZNOJ ZEMLJI BRANDENBURGU

| (1) | Berlin Brandenburg „Willy Brandt” |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Schönhagen |
| --- | --- |

(2)

U SAVEZNOJ ZEMLJI BREMENU

| (1) | Bremen |
| --- | --- |

(1)

U SAVEZNOJ ZEMLJI HAMBURGU

| (1) | Hamburg |
| --- | --- |

(1)

U SAVEZNOJ ZEMLJI HESSENU

| (1) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Egelsbach |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Frankfurt na Majni |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Fritzlar |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kassel-Calden |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

(6)

U SAVEZNOJ ZEMLJI MECKLENBURG-VORPOMMERNU

| (1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

(2)

U SAVEZNOJ ZEMLJI DONJOJ SASKOJ

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Celle |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Diepholz |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Emden |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Fassberg |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ganderkesee |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Hannover |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Norderney |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nordholz |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Wangerooge |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Wunstorf |
| --- | --- |

(18)

U SAVEZNOJ ZEMLJI SJEVERNOJ RAJNI-VESTFALIJI

| (1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Arnsberg |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nörvenich |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Siegerland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

(19)

U SAVEZNOJ ZEMLJI PORAJNJU-FALAČKOJ

| (1) | Büchel |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Föhren |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Hahn |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ramstein (US-Air Base) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Speyer |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Spangdahlem (US-Air Base) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

(10)

U SAVEZNOJ ZEMLJI SAARLANDU

| (1) | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

(2)

U SAVEZNOJ ZEMLJI SASKOJ

| (1) | Dresden |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

(3)

U SAVEZNOJ ZEMLJI SASKOJ-ANHALTU

| (1) | Cochstedt |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Magdeburg |
| --- | --- |

(2)

U SAVEZNOJ ZEMLJI SCHLESWIG-HOLSTEINU

| (1) | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Hohn |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

(6)

U SAVEZNOJ ZEMLJI TIRINGIJI

| (1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

(2)

Popis prethodnih objava

SL C 247, 13.10.2006., str. 25.

SL C 77, 5.4.2007., str. 11.

SL C 153, 6.7.2007., str. 22.

SL C 164, 18.7.2008., str. 45.

SL C 316, 28.12.2007., str. 1.

SL C 134, 31.5.2008., str. 16.

SL C 177, 12.7.2008., str. 9.

SL C 200, 6.8.2008., str. 10.

SL C 331, 31.12.2008., str. 13.

SL C 3, 8.1.2009., str. 10.

SL C 37, 14.2.2009., str. 10.

SL C 64, 19.3.2009., str. 20.

SL C 99, 30.4.2009., str. 7.

SL C 229, 23.9.2009., str. 28.

SL C 263, 5.11.2009., str. 22.

SL C 298, 8.12.2009., str. 17.

SL C 74, 24.3.2010., str. 13.

SL C 326, 3.12.2010., str. 17.

SL C 355, 29.12.2010., str. 34.

SL C 22, 22.1.2011., str. 22.

SL C 37, 5.2.2011., str. 12.

SL C 149, 20.5.2011., str. 8.

SL C 190, 30.6.2011., str. 17.

SL C 203, 9.7.2011., str. 14.

SL C 210, 16.7.2011., str. 30.

SL C 271, 14.9.2011., str. 18.

SL C 356, 6.12.2011., str. 12.

SL C 111, 18.4.2012., str. 3.

SL C 183, 23.6.2012., str. 7.

SL C 313, 17.10.2012., str. 11.

SL C 394, 20.12.2012., str. 22.

SL C 51, 22.2.2013., str. 9.

SL C 167, 13.6.2013., str. 9.

SL C 242, 23.8.2013., str. 2.

SL C 275, 24.9.2013., str. 7.

SL C 314, 29.10.2013., str. 5.

SL C 324, 9.11.2013., str. 6.

SL C 57, 28.2.2014., str. 4.

SL C 167, 4.6.2014., str. 9.

SL C 244, 26.7.2014., str. 22.

SL C 332, 24.9.2014., str. 12.

SL C 420, 22.11.2014., str. 9.

SL C 72, 28.2.2015., str. 17.

SL C 126, 18.4.2015., str. 10.

SL C 229, 14.7.2015., str. 5.

SL C 341, 16.10.2015., str. 19.

SL C 84, 4.3.2016., str. 2.

SL C 236, 30.6.2016., str. 6.

SL C 278, 30.7.2016., str. 47.

SL C 331, 9.9.2016., str. 2.

SL C 401, 29.10.2016., str. 4.

SL C 484, 24.12.2016., str. 30.

SL C 32, 1.2.2017., str. 4.

SL C 74, 10.3.2017., str. 9.

SL C 120, 13.4.2017., str. 17.

SL C 152, 16.5.2017., str. 5.

SL C 411, 2.12.2017., str. 10.

SL C 31, 27.1.2018., str. 12.

SL C 261, 25.7.2018., str. 6.

SL C 264, 26.7.2018., str. 8.

SL C 368, 11.10.2018., str. 4.

SL C 459, 20.12.2018., str. 40.

SL C 43, 4.2.2019., str. 2.

SL C 64, 27.2.2020., str. 17.

SL C 231, 14.7.2020., str. 2.

SL C 58, 18.2.2021., str. 35

SL C 81, 10.3.2021., str. 27.

SL C 184, 12.5.2021., str. 8.

SL C 219, 9.6.2021., str. 9.

SL C 279, 13.7.2021., str. 4.

SL C 290, 20.7.2021., str. 10.

SL C 380, 20.9.2021., str. 3.

SL C 483, 1.12.2021., str. 19.

SL C 201, 18.5.2022., str. 82.

SL C 229, 14.6.2022., str. 8.

SL C 241, 24.6.2022., str. 6.

---

(1)  Vidjeti popis ranijih objava na kraju ažuriranog popisa.

(2)  SL L 77, 23.3.2016., str. 1.

---

V. Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/41

---

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2022/C 286/12)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Comtés Rhodaniens”

PGI-FR-A1230-AM02

Datum zahtjeva: 23. rujna 2016.

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe br. 1308/2013 – Izmjena koja nije manja

2.   Opis i razlozi za izmjenu

2.1.   Zemljopisno područje

Dopunjuje se poglavlje I. točka 4. specifikacije kako bi se pojasnio opis zemljopisnog područja i ispravile materijalne pogreške:

U prethodnim nacionalnim propisima zemljopisno područje proizvodnje bilo je prikazano u obliku popisa kantona. Kantoni su izborne jedinice koje se sastoje od općina te se s vremenom mogu mijenjati. Zbog toga je donesena odluka da se u specifikaciji pojasne pojedinosti predmetnih općina, ali je to prenošenje dovelo do određenog broja materijalnih pogrešaka koje treba ispraviti.

Opis zemljopisnog područja pretvoren je u popis općina, pri čemu se upućuje na službeni zemljopisni šifrarnik, nacionalnu referencu kojom je omogućeno sastavljanje tih popisa. Time se može osigurati bolje praćenje mogućih promjena.

Opis zemljopisnog područja u obliku popisa općina unesen je u točku „Razgraničeno zemljopisno područje” jedinstvenog dokumenta.

2.2.   Nacionalni zahtjevi i zahtjevi Zajednice – Glavne točke koje treba kontrolirati

U poglavlju 2. specifikacije ispravljena je tablica glavnih točaka koje treba kontrolirati kako bi se pojasnilo da se organoleptička kontrola proizvoda provodi u slučaju nepravilnosti utvrđenih tijekom unutarnje kontrole (organoleptičko ispitivanje vina u rinfuzi i pakiranih vina).

Ta izmjena specifikacije proizvoda ne utječe na jedinstveni dokument.

2.3.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

U specifikaciji je izmijenjeno poglavlje 1. točka 7. „Povezanost sa zemljopisnim područjem” kako bi se bolje istaknuli elementi koji su zajednički svim potpodručjima koja čine područje proizvodnje (vrsta klime, glavne kategorije tla) i objasnila uzročna povezanost koja se temelji na utjecaju regionalne klime i vrsta tla na dobivanje pretežito svježih, blagih i voćnih vina.

Te su izmjene obuhvaćene točkom „Povezanost sa zemljopisnim područjem” u jedinstvenom dokumentu.

2.4.   Opis vina

U poglavlju I. specifikacije dopunjena je točka 3.3. koja se odnosi na opis vina.

Te su izmjene odražene u točki „Opis vina” u ovom jedinstvenom dokumentu.

2.5.   Označivanje

Izmijenjena je točka 5. poglavlja 1. specifikacije kako bi se izbrisao taksativan popis sorti čijim se nazivom može dopuniti naziv oznake „Comtés Rhodaniens” prilikom označivanja proizvoda. Skupina koja podnosi zahtjev želi moći iskoristiti sve sorte zemljopisnog područja proizvodnje.

Briše se sljedeća rečenica: „Vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla ‚Comtés rhodaniens’ čiji je naziv dopunjen nazivom jedne sorte ili više njih proizvode se od sljedećih sorti: chardonnay B, gamaret N, gamay N, marsanne B, pinot noir N, roussanne B, syrah N, viognier B.”

Stoga je izmijenjena točka jedinstvenog dokumenta koja se odnosi na dodatne odredbe uz označivanje.

2.6.   Brisanje kategorije proizvoda od vinove loze

Specifikacija proizvoda izmijenjena je kako bi se uklonile sve odredbe koje se odnose na proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina. To proizlazi iz odluke Državnog vijeća (fr. Conseil d’État) od 2. ožujka 2015. kojom se poništava odluka od 28. listopada 2011. o ZOZP-u „Comtés Rhodaniens” u dijelu u kojoj se njome potvrđuju odredbe specifikacije o ružičastim ili bijelim kvalitetnim pjenušavim vinima.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Comtés Rhodaniens

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Crna, ružičasta i bijela vina ZOZP-a „Comtés Rhodaniens”

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Comtés Rhodaniens” smije se upotrebljavati za mirna crna, ružičasta i bijela vina.

Osim najmanje stvarne volumne alkoholne jakosti, ostali analitički kriteriji u skladu su s propisima Zajednice.

U proizvedenim vinima uvijek su prisutne voćne arome, iako njihov intenzitet i svojstva ovise o sortama i primijenjenim tehnologijama te o tome je li riječ o mješavini. Kod crnih vina provodi se ekstrakcija kako bi se dobila lagana struktura sa zrelim i blagim taninima. Ta su vina malinastocrvene do rubin-crvene boje, a u njihovu su mirisu i okusu prisutne arome crvenog i crnog bobičastog voća na koje se nadovezuju izražene mineralne note, s ponekom cvjetnom primjesom. Okus im je zaokružen i dobro uravnotežen između šećera i kiselina. Kod bijelih i ružičastih vina primijenjene metode proizvodnje omogućuju očuvanje odlične ravnoteže između šećera i kiselina, kao i očuvanje svježine i voćnosti vina. U mirisu i okusu bijelih vina, koja su blijedožuta sa zelenim odsjajem do zlatnožuta, prisutne su arome svježeg voća i agruma sa cvjetnim ili mineralnim notama, ovisno o sorti. Ružičasta su vina koraljnoblistave boje različitog intenziteta. U mirisu i okusu prisutne su arome svježeg voća. Okus im se odlikuje krepkošću.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

9

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

U pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati sve obveze koje proizlaze iz europskih i nacionalnih propisa.

b.   Najveći prinosi

98 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, razvoj i proizvodnja vina s oznakom zemljopisnog podrijetla „Comtés Rhodaniens” provode se u departmanima Ain, Ardèche, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie i Saône-et-Loire na području određenih općina navedenih na popisu u specifikaciji.

Departman Ain: 5 općina

Anglefort, Chanay, Corbonod, Culoz, Seyssel

Departman Ardèche: 245 općina

Ailhon, Aizac, Alba-la-Romaine, Alboussière, Andance, Annonay, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Les Assions, Astet, Aubenas, Aubignas, Baix, Balazuc, Banne, Barnas, Beauchastel, Beaulieu, Beaumont, Berrias-et-Casteljau, Berzème, Bessas, Bidon, Bogy, Boucieu-le-Roi, Boulieu-lès-Annonay, Bourg-Saint-Andéol, Bozas, Brossainc, Chambonas, Champagne, Champis, Chandolas, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Chassiers, Châteaubourg, Chauzon, Chazeaux, Cheminas, Chirols, Chomérac, Colombier-le-Cardinal, Colombier-le-Jeune, Colombier-le-Vieux, Cornas, Coux, Le Crestet, Cruas, Darbres, Davézieux, Désaignes, Dompnac, Dunière-sur-Eyrieux, Eclassan, Empurany, Étables, Fabras, Faugères, Félines, Flaviac, Fons, Genestelle, Gilhac-et-Bruzac, Gilhoc-sur-Ormèze, Glun, Gras, Gravières, Grospierres, Guilherand-Granges, Jaujac, Joannas, Joyeuse, Juvinas, Labastide-de-Virac, Labastide-sur-Bésorgues, Labeaume, Labégude, Lablachère, Laboule, Lachamp-Raphaël, Lachapelle-sous-Aubenas, Lafarre, Lagorce, Lalevade-d’Ardèche, Lalouvesc, Lamastre, Lanas, Largentière, Larnas, Laurac-en-Vivarais, Lavilledieu, Laviolle, Lemps, Lentillères, Limony, Loubaresse, Lussas, Malarce-sur-la-Thines, Malbosc, Mauves, Mayres, Mercuer, Meyras, Meysse, Mézilhac, Mirabel, Monestier, Montréal, Montselgues, Les Ollières-sur-Eyrieux, Orgnac-l’Aven, Ozon, Pailharès, Payzac, Peaugres, Peyraud, Planzolles, Plats, Pont-de-Labeaume, Pourchères, Le Pouzin, Prades, Pradons, Préaux, Prunet, Quintenas, Ribes, Rochecolombe, Rochemaure, Rocher, Rochessauve, Rocles, Roiffieux, Rompon, Rosières, Ruoms, Sablières, Saint-Alban-Auriolles, Saint-Alban-d’Ay, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Andéol-de-Vals, Saint-André-de-Cruzières, Saint-André-Lachamp, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Bauzile, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cirgues-de-Prades, Saint-Clair, Saint-Cyr, Saint-Désirat, Saint-Didier-sous-Aubenas, Saint-Étienne-de-Boulogne, Saint-Étienne-de-Fontbellon, Saint-Étienne-de-Valoux, Saint-Félicien, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Genest-de-Beauzon, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Germain, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jacques-d’Atticieux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Jeure-d’Ay, Saint-Joseph-des-Bancs, Saint-Julien-du-Serre, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Julien-Vocance, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Laurent-sous-Coiron, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Marcel-lès-Annonay, Saint-Martin-d’Ardèche, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-d’Ardèche, Saint-Maurice-d’Ibie, Saint-Mélany, Saint-Michel-de-Boulogne, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Paul-le-Jeune, Saint-Péray, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-Saint-Jean, Saint- Pierre-sur-Doux, Saint-Pons, Saint-Privat, Saint-Remèze, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Saint-Sernin, Saint-Symphorien-de-Mahun, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Sainte-Marguerite-Lafigère, Salavas, Les Salelles, Sampzon, Sanilhac, Sarras, Satillieu, Savas, Sceautres, Sécheras, Serrières, La Souche, Soyons, Talencieux, Tauriers, Le Teil, Thorrenc, Thueyts, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Ucel, Uzer, Vagnas, Valgorge, Vallées-d’Antraigues-Asperjoc, Vallon-Pont-d’Arc, Vals-les-Bains, Valvignères, Vanosc, Les Vans, Vaudevant, Vernon, Vernosc-lès-Annonay, Vesseaux, Villeneuve-de-Berg, Villevocance, Vinezac, Vinzieux, Vion, Viviers, Vocance, Vogüé, La Voulte-sur-Rhône.

Departman Drôme: 275 općina

Cijele općine:

Albon, Aleyrac, Alixan, Allan, Allex, Ambonil, Ancône, Andancette, Anneyron, Aouste-sur-Sye, Arpavon, Arthémonay, Aubenasson, Aubres, Aulan, Aurel, Autichamp, Ballons, Barcelonne, Barnave, Barret-de-Lioure, Barsac, Bathernay, La Bâtie-Rolland, La Baume-de-Transit, Beaufort-sur-Gervanne, Beaumont-lès-Valence, Beaumont-Monteux, Beausemblant, Beauvallon, Beauvoisin, La Bégude-de-Mazenc, Bellecombe-Tarendol, Bénivay-Ollon, Bésayes, Bésignan, Bonlieu-sur-Roubion, Bouchet, Bourg-lès-Valence, Bren, Buis-les-Baronnies, Chabeuil, Chabrillan, Le Chalon, Chamaloc, Chamaret, Chanos-Curson, Chantemerle-les-Blés, Chantemerle-lès-Grignan, La Charce, Charmes-sur-l’Herbasse, Charols, Chastel-Arnaud, Châteaudouble, Châteauneuf-de-Bordette, Châteauneuf-de-Galaure, Châteauneuf-du-Rhône, Châteauneuf-sur-Isère, Châtillon-en-Diois, Châtillon-Saint-Jean, Chatuzange-le-Goubet, Chaudebonne, Chauvac-Laux-Montaux, Chavannes, Clansayes, Claveyson, Cléon-d’Andran, Clérieux, Cliousclat, Colonzelle, Comps, Condillac, Condorcet, Cornillac, Cornillon-sur-l’Oule, La Coucourde, Crépol, Crest, Crozes-Hermitage, Curnier, Die, Dieulefit, Divajeu, Donzère, Érôme, Espeluche, Espenel, Étoile-sur-Rhône, Eurre, Eygalayes, Eygaliers, Eyroles, Eyzahut, Fay-le-Clos, Ferrassières, Francillon-sur-Roubion, La Garde-Adhémar, Génissieux, Gervans, Geyssans, Grane, Les Granges-Gontardes, Granges-les-Beaumont, Grignan, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, Larnage, La Laupie, Laval-d’Aix, Laveyron, Lemps, Livron-sur-Drôme, Loriol-sur-Drôme, Luc-en-Diois, Malataverne, Malissard, Manas, Margès, Marignac-en-Diois, Marsanne, Marsaz, Menglon Mercurol-Veaunes, Mérindol-les-Oliviers, Mévouillon, Mirabel-aux-Baronnies, Mirabel-et-Blacons, Mirmande, Mollans-sur-Ouvèze, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montaulieu, Montboucher-sur-Jabron, Montbrison-sur-Lez, Montbrun-les-Bains, Montchenu, Montclar-sur-Gervanne, Montéléger, Montélier, Montélimar, Montferrand-la-Fare, Montfroc, Montguers, Montjoux, Montjoyer, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Montmeyran, Montmiral, Montoison, Montréal-les-Sources, Montségur-sur-Lauzon, Montvendre, La Motte-de-Galaure, Mours-Saint-Eusèbe, Mureils, Nyons, Orcinas, Parnans, Le Pègue, Pelonne, La Penne-sur-l’Ouvèze, Peyrins, Piégon, Piégros-la-Clastre, Pierrelatte, Pierrelongue, Les Pilles, Plaisians, Le Poët-en-Percip, Le Poët-Laval, Le Poët-Sigillat, Pommerol, Ponet-et-Saint-Auban, Ponsas, Pont-de-Barret, Pont-de-l’Isère, Pontaix, Portes-en-Valdaine, Portes-lès-Valence, Poyols, Propiac, Puy-Saint-Martin, Puygiron, Ratières, Réauville, Recoubeau-Jansac, Reilhanette, Rémuzat, La Répara-Auriples, Rioms, La Roche-de-Glun, Roche-Saint-Secret-Béconne, La Roche-sur-Grane, La Roche-sur-le-Buis, Rochebaudin, Rochebrune, Rochefort-en-Valdaine, Rochegude, La Rochette-du-Buis, Romans-sur-Isère, Romeyer, Roussas, Rousset-les-Vignes, Roussieux, Roynac, Sahune, Saillans, Saint-Andéol, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Saint-Avit, Saint-Bardoux, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Benoit-en-Diois, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Julien-en-Quint, Saint-Laurent-d’Onay, Saint-Marcel-lès-Sauzet, Saint-Marcel-lès-Valence, Saint-Martin-d’Août, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-May, Saint-Michel-sur-Savasse, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-lès-Romans, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Restitut, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Saint-Sauveur-Gouvernet, Saint-Uze, Saint-Vallier, Sainte-Croix, Sainte-Euphémie-sur-Ouvèze, Sainte-Jalle, Salettes, Salles-sous-Bois, Saou, Saulce-sur-Rhône, Sauzet, Savasse, Séderon, Serves-sur-Rhône, Solaure en Diois, Solérieux, Souspierre, Soyans, Suze, Suze-la-Rousse, Tain-l’Hermitage, Taulignan, Teyssières, La Touche, Les Tourrettes, Triors, Tulette, Upie, Vachères-en-Quint, Valaurie, Valence, Valouse, Venterol, Vercheny, Verclause, Vercoiran, Vers-sur-Méouge, Vesc, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château, Villeperdrix, Vinsobres.

Dijelovi općina:

Valherbasse za dio koji odgovara područjima bivših općina Miribel i Saint-Bonnet-de-Valclérieux.

Departman Isère: 181 općina

Les Adrets, Agnin, Allevard, Anjou, Annoisin-Chatelans, Aoste, Arandon-Passins, Assieu, Auberives-sur-Varèze, Les Avenières Veyrins-Thuellin, La Balme-les-Grottes, Barraux, Beaucroissant, Bernin, Biviers, Le Bouchage, Bougé-Chambalud, Bourgoin-Jallieu, Bouvesse-Quirieu, Brangues, La Buisse, La Buissière, Cessieu, Le Champ-près-Froges, Chamrousse, Chanas, Chapareillan, La Chapelle-de-la-Tour, La Chapelle-de-Surieu, La Chapelle-du-Bard, Charette, Charnècles, Chasse-sur-Rhône, Le Cheylas, Cheyssieu, Chimilin, Chonas-l’Amballan, Chozeau, Chuzelles, Claix, Clonas-sur-Varèze, La Combe-de-Lancey, Corbelin, Corenc, Les Côtes-d’Arey, Coublevie, Courtenay, Cras, Crémieu, Crêts en Belledonne, Creys-Mépieu, Crolles, Dizimieu, Dolomieu, Domène, Estrablin, Eyzin-Pinet, Faverges-de-la-Tour, La Flachère, Fontaine, Fontanil-Cornillon, Froges, Gières, Goncelin, Granieu, Le Gua, Hières-sur-Amby, Hurtières, Izeaux, Jardin, Laval, Leyrieu, Lumbin, Luzinay, Meylan, Moidieu-Détourbe, Moirans, Montalieu-Vercieu, Montbonnot-Saint-Martin, Montcarra, Moras, Morestel, Morette, Le Moutaret, La Murette, Murianette, Noyarey, Optevoz, Parmilieu, Le Péage-du-Roussillon, La Pierre, Poliénas, Le Pont-de-Claix, Pont-Évêque, Pontcharra, Porcieu-Amblagnieu, Quincieu, Réaumont, Renage, Revel, Reventin-Vaugris, Rives, La Rivière, Les Roches-de-Condrieu, Rochetoirin, Romagnieu, Roussillon, Ruy-Montceau, Sablons, Saint-Alban-de-Roche, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Baudille-de-la-Tour, Saint-Blaise-du-Buis, Saint-Cassien, Saint-Chef, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Egrève, Saint-Etienne-de-Crossey, Saint-Hilaire-de-Brens, Saint-Ismier, Saint-Jean-de-Moirans, Saint-Jean-le-Vieux, Saint-Lattier, Saint-Marcel-Bel-Accueil, Saint-Martin-d’Uriage, Saint-Martin-le-Vinoux, Saint-Maurice-l’Exil, Saint-Maximin, Saint-Mury-Monteymond, Saint-Nazaire-les-Eymes, Saint-Paul-d’Izeaux, Saint-Paul-de-Varces, Saint-Prim, Saint-Quentin-sur-Isère, Saint-Romain-de-Jalionas, Saint-Romain-de-Surieu, Saint-Savin, Saint-Sorlin-de-Morestel, Saint-Sorlin-de-Vienne, Saint-Victor-de-Morestel, Saint-Vincent-de-Mercuze, Sainte-Agnès, Sainte-Marie-d’Alloix, Salagnon, Salaise-sur-Sanne, Sassenage, Septème, Sermérieu, Seyssuel, Siccieu-Saint-Julien-et-Carisieu, Soleymieu, Sonnay, Tencin, La Terrasse, Theys, Le Touvet, Trept, La Tronche, Tullins, Varces-Allières-et-Risset, Vasselin, Vatilieu, Vénérieu, Venon, Vernas, Vernioz, Le Versoud, Vertrieu, Veurey-Voroize, Veyssilieu, Vézeronce-Curtin, Vienne, Vif, Vignieu, Villard-Bonnot, Ville-sous-Anjou, Villemoirieu, Villette-de-Vienne, Voiron, Voreppe, Vourey.

Departman Loire: 179 općina

Ailleux, Ambierle, Andrézieux-Bouthéon, Arthun, Aveizieux, Balbigny, Bard, Bellegarde-en-Forez, La Bénisson-Dieu, Bessey, Boën-sur-Lignon, Boisset-lès-Montrond, Boisset-Saint-Priest, Bonson, Boyer, Briennon, Bully, Bussières, Bussy-Albieux, Cellieu, Cezay, Chagnon, Chalain-d’Uzore, Chalain-le-Comtal, Chalmazel-Jeansagnière, Chambles, Chamboeuf, Champdieu, Chandon, Changy, La Chapelle-en-Lafaye, La Chapelle-Villars, Charlieu, Châteauneuf, Châtelneuf, Chavanay, Chazelles-sur-Lavieu, Chenereilles, Chuyer, Combre, Commelle-Vernay, Cordelle, Le Coteau, Coutouvre, Craintilleux, Le Crozet, Cuzieu, Dargoire, Débats-Rivière-d’Orpra, Écotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Genilac, Grézieux-le-Fromental, Grézolles, Gumières, L’Hôpital-le-Grand, L’Hôpital-sous-Rochefort, Jarnosse, Lavieu, Leigneux, Lentigny, Lérigneux, Lézigneux, Lupé, Luré, Luriecq, Mably, Maclas, Magneux-Haute-Rive, Maizilly, Malleval, Marcilly-le-Châtel, Marcoux, Margerie-Chantagret, Marols, Mars, Montagny, Montarcher, Montbrison, Montrond-les-Bains, Montverdun, Mornand-en-Forez, Nandax, Néronde, Neulise, Noailly, Nollieux, Notre-Dame-de-Boisset, Ouches, La Pacaudière, Palogneux, Parigny, Pélussin, Périgneux, Pinay, Pommiers, Pouilly-les-Nonains, Pouilly-sous-Charlieu, Pradines, Pralong, Précieux, Renaison, Riorges, Rivas, Roanne, Roche, Roisey, Sail-sous-Couzan, Saint-Alban-les-Eaux, Saint-André-d’Apchon, Saint-André-le-Puy, Saint-Appolinard, Saint-Bonnet-des-Quarts, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Bonnet-les-Oules, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-de-Favières, Saint-Cyr-de-Valorges, Saint-Denis-de-Cabanne, Saint-Étienne-le-Molard, Saint-Forgeux-Lespinasse, Saint-Galmier, Saint-Georges-de-Baroille, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Georges-Haute-Ville, Saint-Germain-Laval, Saint-Germain-Lespinasse, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Haon-le-Vieux, Saint-Hilaire-sous-Charlieu, Saint-Jean-Saint-Maurice-sur-Loire, Saint-Jean-Soleymieux, Saint-Jodard, Saint-Joseph, Saint-Julien-d’Oddes, Saint-Just-en-Bas, Saint-Just-Saint-Rambert, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Léger-sur-Roanne, Saint-Marcel-de-Félines, Saint-Marcellin-en-Forez, Saint-Martin-la-Plaine, Saint-Martin-la-Sauveté, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Nizier-sous-Charlieu, Saint-Paul-d’Uzore, Saint-Pierre-de-Boeuf, Saint-Pierre-la-Noaille, Saint-Polgues, Saint-Priest-la-Roche, Saint-Romain-la-Motte, Saint-Romain-le-Puy, Saint-Sixte, Saint-Thomas-la-Garde, Saint-Vincent-de-Boisset, Sainte-Agathe-en-Donzy, Sainte-Agathe-la-Bouteresse, Sainte-Colombe-sur-Gand, Sainte-Foy-Saint-Sulpice, Sauvain, Savigneux, Soleymieux, Souternon, Sury-le-Comtal, Tartaras, Trelins, Unias, Veauche, Veauchette, Vendranges, Véranne, Vérin, Verrières-en-Forez, Vézelin-sur-Loire, Villemontais, Villerest, Villers, Violay, Vougy.

Departman Rhône: 92 općine

Cijele općine:

Alix, Ampuis, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chabanière, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Condrieu, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Échalas, Émeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Les Haies, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Loire-sur-Rhône, Longes, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Rontalon, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Romain-en-Gal, Saint-Vérand, Sainte-Colombe, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Soucieu-en-Jarrest, Ternand, Theizé, Trèves, Tupin-et-Semons, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon.

Dijelovi općina:

Vindry-sur-Turdine za dio koji odgovara području bivših općina Dareizé, Les Olmes i Saint-Loup.

Beauvallon za dio koji odgovara području bivše općine Saint-Jean-de-Touslas.

Departman Saône-et-Loire: 11 općina

Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vérand.

Departman Savoie: 165 općina

Aiguebelette-le-Lac, Aiton, Aix-les-Bains, Albertville, Allondaz, Apremont, Arbin, Argentine, Arvillard, Avressieux, Ayn, La Balme, Barberaz, Barby, Bassens, La Bâthie, Belmont-Tramonet, Betton-Bettonet, Billième, La Biolle, Bonvillard, Bonvillaret, Bourdeau, Le Bourget-du-Lac, Bourget-en-Huile, Bourgneuf, La Bridoire, Brison-Saint-Innocent, Césarches, Cevins, Challes-les-Eaux, Chambéry, Chamousset, Chamoux-sur-Gelon, Champ-Laurent, Champagneux, Chanaz, La Chapelle-Blanche, La Chapelle-du-Mont-du-Chat, La Chapelle-Saint-Martin, Châteauneuf, La Chavanne, Chignin, Chindrieux, Cléry, Cognin, Coise-Saint-Jean-Pied-Gauthier, Conjux, La Croix-de-la-Rochette, Cruet, Curienne, Les Déserts, Détrier, Domessin, Drumettaz-Clarafond, Dullin, Entrelacs, Épierre, Esserts-Blay, Fréterive, Frontenex, Gerbaix, Gilly-sur-Isère, Grésy-sur-Aix, Grésy-sur-Isère, Grignon, Hauteville, Jacob-Bellecombette, Jongieux, Laissaud, Lépin-le-Lac, Loisieux, Lucey, Marcieux, Mercury, Méry, Meyrieux-Trouet, Les Mollettes, Montagnole, Montailleur, Montcel, Montendry, Montgilbert, Monthion, Montmélian, Montsapey, La Motte-Servolex, Motz, Mouxy, Myans, Nances, Notre-Dame-des-Millières, Novalaise, Ontex, Pallud, Planaise, Plancherine, Le Pont-de-Beauvoisin, Le Pontet, Porte-de-Savoie, Presle, Pugny-Chatenod, Puygros, La Ravoire, Rochefort, Rognaix, Rotherens, Ruffieux, Saint-Alban-d’Hurtières, Saint-Alban-de-Montbel, Saint-Alban-Leysse, Saint-Baldoph, Saint-Béron, Saint-Cassin, Saint-Genix-les-Villages, Saint-Georges-d’Hurtières, Saint-Jean-d’Arvey, Saint-Jean-de-Chevelu, Saint-Jean-de-la-Porte, Saint-Jeoire-Prieuré, Saint-Léger, Saint-Offenge, Saint-Ours, Saint-Paul, Saint-Paul-sur-Isère, Saint-Pierre-d’Albigny, Saint-Pierre-d’Alvey, Saint-Pierre-de-Belleville, Saint-Pierre-de-Curtille, Saint-Pierre-de-Soucy, Saint-Sulpice, Saint-Vital, Sainte-Hélène-du-Lac, Sainte-Hélène-sur-Isère, Sainte-Marie-d’Alvey, Serrières-en-Chautagne, Sonnaz, La Table, Thénésol, Thoiry, La Thuile, Tournon, Tours-en-Savoie, Traize, Tresserve, Trévignin, La Trinité, Val-d’Arc, Valgelon-La Rochette, Venthon, Verel-de-Montbel, Verel-Pragondran, Le Verneil, Verrens-Arvey, Verthemex, Villard-d’Héry, Villard-Léger, Villard-Sallet, Villaroux, Vimines, Vions, Viviers-du-Lac, Voglans, Yenne.

Departman Haute-Savoie: 121 općina

Allinges, Allonzier-la-Caille, Ambilly, Andilly, Annemasse, Anthy-sur-Léman, Archamps, Armoy, Arthaz-Pont-Notre-Dame, Ayse, Ballaison, Bassy, Beaumont, Bellevaux, Bernex, Bonne, Bonneville, Bons-en-Chablais, Bossey, Brenthonne, Brizon, Cercier, Cernex, Cervens, Challonges, Champanges, Chaumont, Chavannaz, Chêne-en-Semine, Chênex, Chens-sur-Léman, Chessenaz, Chevrier, Chilly, Clarafond-Arcine, Clermont, Collonges-sous-Salève, Contamine-Sarzin, Contamine-sur-Arve, Copponex, Cranves-Sales, Cruseilles, Desingy, Dingy-en-Vuache, Douvaine, Draillant, Droisy, Éloise, Étrembières, Évian-les-Bains, Excenevex, Faucigny, Feigères, Fessy, Féternes, Franclens, Frangy, Gaillard, Glières-Val-de-Borne, Jonzier-Épagny, Juvigny, Larringes, Loisin, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lully, Lyaud, Machilly, Marcellaz, Margencel, Marignier, Marin, Marlioz, Massongy, Maxilly-sur-Léman, Meillerie, Menthonnex-en-Bornes, Menthonnex-sous-Clermont, Messery, Minzier, Mont-Saxonnex, Musièges, Nernier, Neuvecelle, Neydens, Novel, Orcier, Peillonnex, Perrignier, Présilly, Publier, Reyvroz, Saint-Blaise, Saint-Cergues, Saint-Germain-sur-Rhône, Saint-Gingolph, Saint-Julien-en-Genevois, Saint-Paul-en-Chablais, Le Sappey, Savigny, Sciez, Seyssel, Thollon-les-Mémises, Thonon-les-Bains, Thyez, Usinens, Vailly, Valleiry, Vanzy, Veigy-Foncenex, Vers, Vétraz-Monthoux, Ville-la-Grand, Villy-le-Bouveret, Vinzier, Viry, Vougy, Vovray-en-Bornes, Vulbens, Yvoire.

7.   Glavne sorte vinove loze

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Aubun N – Murescola

Barbaroux Rs

Biancu Gentile B

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Brun argenté N – Vaccarèse

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Carignan N

Carignan blanc B

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Colombard B

Cot N – Malbec

Couderc noir N

Counoise N

Egiodola N

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gewurztraminer Rs

Gramon N

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Jurançon noir N – Dame noire

Listan B – Palomino

Lledoner pelut N

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac rose Rs

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meunier N

Mollard N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – Monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N – Morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

Muscat cendré B – Muscat, Moscato

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

Müller-Thurgau B

Nielluccio N – Nielluciu

Noir Fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Oberlin noir N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B – Araignan

Pineau d’Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de Brunel N

Plant droit N – Espanenc

Plantet N

Portan N

Portugais bleu N

Poulsard N – Ploussard

Prunelard N

Précoce Bousquet B

Précoce de Malingre B

Raffiat de Moncade B

Ravat blanc B

Rayon d’or B

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N – Aspiran noir

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

Rivairenc gris G – Aspiran gris

Romorantin B – Danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d’Ayze B

Rubilande Rs

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Seinoir N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Seyval B

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Valérien B

Varousset N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdesse B

Vermentino B – Rolle

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

8.   Opis povezanosti

8.1.   Posebnost zemljopisnog područja

ZOZP Comtés Rhodaniens obuhvaća devet departmana na području bivše regije Rhône Alpes koje je poznato po uzgoju vinove loze: Ain, Ardèche, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie i Saône-et-Loire. U departmanu Ardèche vinogradi namijenjeni uzgoju ZOZP-a Comtés Rhodaniens uglavnom su smješteni na južnom dijelu departmana i u slivu rijeke Rhône. To se područje odlikuje gotovo sredozemnom klimom s blagim zimskim temperaturama. Izrazito je vjetrovito zbog mistrala sa sjeveroistoka i „podnevnog vjetra” s juga, dok vjetrovi sa zapada donose vlagu. Tla su bogata i plodna, šljunčana, nastala na laporastom vapnencu s glinovitim naslagama, što pridonosi očuvanju mreže vodenih tokova. Departman Drôme, koji se također nalazi na osi rijeke Rhône, može se podijeliti na dvije cjeline: predalpske masive i depresiju oko rijeke Rhône. Vinova loza praktički se uzgaja na cijelom području, a osobito u podnožjima i na brežuljcima. Tla su pretežito glinovito-vapnenačka i sedimentarnog podrijetla. Na sjeveru departmana Drôme prevladavaju kontinentalni klimatski utjecaji, dok se prema jugu pretvaraju u sredozemne s izraženim planinskim utjecajem.

Departman Rhône na sjeveru graniči s departmanima Ain, Isère, Loire i Saône-et-Loire. Krajolik čine sredogorja planina Beaujolais (na sjeveru) i Lyonnais (na jugu) koja na istoku graniče s dolinom rijeke Saône i dolinom rijeke Rhône (na području Lyona). Sjeverno od te rijeke granitne se stijene raspadaju na više ili manje kisela glinovito-pjeskovita tla. Većina je vinograda zasađena upravo na tim tlima koja mogu obuzdati snagu sorte gamay N. Južno od rijeke Nizerand nalaze se vapnenački, ponekad škriljasti brežuljci. Na tom su području profili vina profinjeniji. Kao i u ostatku regije, klima u departmanu Rhône je polukontinentalna te se izmjenjuju utjecaji sredozemne, kontinentalne i oceanske klime. Zime su prilično oštre (s ponekad jakim mrazom i periodičnim snježnim padalinama), dok su ljeta vruća i sunčana. Često puše vjetar: mistral se redovito osjeća sa sjevera doline rijeke Rhône, a često i ponekad snažno puše južni vjetar prije dolaska pogoršanja s jugozapada.

Oko te jezgre (Ardèche-Drôme-Rhône) utjecaj podneblja na kojem se proizvodi „Comtés Rhodaniens” nudi više posebnosti unutar departmana Isère, koji se može podijeliti na nekoliko područja:

| — | dolinu Grésivaudan, dio alpske brazde sjeveroistočno od Grenoblea prema Chambéryju, koja se prostire od općine Meylan do općine Chapareillan na granici departmana Savoie. Vinogradi su zasađeni na brežuljcima izloženima jugozapadu (vapnenački nanosi) u podnožju masiva Chartreuse, |
| --- | --- |

—

dolinu Grésivaudan, dio alpske brazde sjeveroistočno od Grenoblea prema Chambéryju, koja se prostire od općine Meylan do općine Chapareillan na granici departmana Savoie. Vinogradi su zasađeni na brežuljcima izloženima jugozapadu (vapnenački nanosi) u podnožju masiva Chartreuse,

| — | južno od Grenoblea, između masiva Vercors na zapadu te masiva Dévoluy i Ecrins na istoku, nalazi se Trièves koji čini krajnji jug alpske brazde. Riječ je o području srednje visokog gorja (od 500 do 1 200 metara nadmorske visine) koje čine terasasti, iznimno strmi obronci, koji su smješteni u cirkovima uzdignutima nad meandrima rijeke Drac i obroncima doline rijeke Ébron i koji su izloženi jugozapadu, |
| --- | --- |

—

južno od Grenoblea, između masiva Vercors na zapadu te masiva Dévoluy i Ecrins na istoku, nalazi se Trièves koji čini krajnji jug alpske brazde. Riječ je o području srednje visokog gorja (od 500 do 1 200 metara nadmorske visine) koje čine terasasti, iznimno strmi obronci, koji su smješteni u cirkovima uzdignutima nad meandrima rijeke Drac i obroncima doline rijeke Ébron i koji su izloženi jugozapadu,

| — | sjeveroistočno od općine Bourgoin-Jallieu, između općina Crémieu i La Tour-du-Pin, niz paralelnih udolina okrenutih prema jugozapadu nudi s jedne strane veličanstvene brežuljke izložene jugu (povoljna mikroklima): to je područje sedimentnih brežuljaka regije Bas-Dauphiné i vapnenačkih visoravni iz razdoblja jure (visoravan Isle de Crémieu). |
| --- | --- |

—

sjeveroistočno od općine Bourgoin-Jallieu, između općina Crémieu i La Tour-du-Pin, niz paralelnih udolina okrenutih prema jugozapadu nudi s jedne strane veličanstvene brežuljke izložene jugu (povoljna mikroklima): to je područje sedimentnih brežuljaka regije Bas-Dauphiné i vapnenačkih visoravni iz razdoblja jure (visoravan Isle de Crémieu).

Departman Isère relativno je zaštićen od hladnih istočnih vjetrova alpskim masivom i od atlantskih utjecaja Središnjim masivom te mu je klima istodobno umjerena i promjenjiva, ali bez ekstremnih vrijednosti. Nakon hladne i maglovite zime vruće i suho ljeto omogućuje vinovoj lozi da nadoknadi kašnjenje u rastu izdanaka koje se često bilježi krajem proljeća. Područje ZOZP-a „Comtés Rhodaniens” proteže se do departmana Savoie i Haute-Savoie te do kantona Seyssel u departmanu Ain. Klima je istodobno podložna oceanskim utjecajima te kontinentalnim utjecajima i utjecajima klime južnih krajeva.

Zemljopisno područje stoga se proteže dolinom rijeke Rhône sve do Alpa. Odlikuje se blagom kontinentalnom klimom koja je istodobno podložna oceanskim utjecajima (pri čemu zapadni vjetrovi nose vlagu i umjerene temperaturne razlike) i, prema jugu, utjecajima klime južnih krajeva (blagost i osunčanost). To klimatsko prilagođavanje pogoduje vinogradima koji su osobito prisutni u podnožjima i na brežuljcima. Tla su pretežito glinovito-vapnenačka i sedimentarnog podrijetla, uz poneki glinovito-granitni sektor, te su pogodna za sadnju različitih sorti.

8.2.   Posebnost proizvoda

Prvi pisani trag o postojanju vinove loze na tom području potječe iz djela Prirodoslovlje Plinija Starijeg koje je staro već 2 000 godina. Djela povjesničara od 2. do 5. stoljeća svjedoče o znatnoj trgovini vinima koja se odvijala rijekom Rhône preko gradova Vienne i Lugdunum do kupaca na sjeveru. U srednjem je vijeku trgovinu od Rimljana preuzela Rimska crkva. Vinova loza tada se uzgajala na područjima biskupija, ponekad unutar episkopalnih gradova kao što su Vienne, Lyon, Valence i Grenoble. Istodobno su i opatovine postale vinogradarska područja.

Do kraja 19. stoljeća s povećanjem broja stanovništva, trgovine i gradova raste i broj vinograda koji 1870. pokrivaju površinu od 200 000 hektara vinove loze. Sektor vinogradarstva razlikuje se ovisno o područjima te je preteča onog što je danas: u regiji Beaujolais koegzistiraju veliki plemićki posjedi i prijestolnice lionske buržoazije; od regija Bugey i Savoie do departmana Drôme i južnog Ardèchea prevladava seosko vinogradarstvo malih i srednjih zemljoposjednika; mjesta u dolini rijeke Rhône postižu svoj puni sjaj zahvaljujući poduzetnim trgovcima.

Znanje i iskustvo napreduju zajedno s kvalitetom, a vinogradari svojim radom postupno oblikuju te krajolike kakvi su danas.

Vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Comtés Rhodaniens” mogu biti sortna vina dobivena iz mješavine sorti koje su duboko ukorijenjene u povijesti regije, kao što su viognier B, marsanne B, roussanne B, syrah N, gamay N i pinot N, ali i izvanregionalnih sorti kao što su chardonnay B ili merlot N.

Stoga posebnost proizvodnje proizlazi iz tog zahtjeva, odnosno zahtjeva da se prvenstveno razvijaju i predlažu jednosortna vina, ali i mješavine sorti koje će zadovoljiti potrošače:

| — | bijela vina odlikuju se skladnom kombinacijom svježine, voćnih ili cvjetnih nota, ili čak mineralnosti ovisno o sorti, |
| --- | --- |

—

bijela vina odlikuju se skladnom kombinacijom svježine, voćnih ili cvjetnih nota, ili čak mineralnosti ovisno o sorti,

| — | okus grožđa, tog svježeg crvenog voća, očuvat će se kako bi crna vina došla do izražaja već dok su mlada, |
| --- | --- |

—

okus grožđa, tog svježeg crvenog voća, očuvat će se kako bi crna vina došla do izražaja već dok su mlada,

| — | ružičasta vina, koja su lagana i živahna, proizvode se s pomoću tehnološke regulacije temperature, čime se omogućuje očuvanje primarnih aroma i voćnosti. |
| --- | --- |

—

ružičasta vina, koja su lagana i živahna, proizvode se s pomoću tehnološke regulacije temperature, čime se omogućuje očuvanje primarnih aroma i voćnosti.

8.3.   Uzročna povezanost posebnosti zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda

Uzročna povezanost temelji se na utjecaju regionalne klime i vrsta tla na dobivanje pretežito svježih, blagih i voćnih vina.

„Vin de pays des Comtés Rhodaniens” ponajprije se temelji na povijesti, onoj koja ljude te njihovo znanje i iskustvo spaja još od antičkog razdoblja, i osobito povijesti vinogradarskih i poljoprivrednih odnosa koji su se prvotno njegovali između departmana Drôme i Ardèche, a u novije vrijeme i s departmanom Rhône i drugim departmanima na tom području.

U toj su dolini rijeke Rhône vinogradarska i voćarska tradicija potaknule pravo međusektorsko regionalno gospodarstvo. Ta se djelatnost „sredogorja rijeke Rhône” savršeno odražava u ZOZP-u „Comtés Rhodaniens”. Uostalom, prvi poslovi izvoza nisu se slučajno dogovorili sa Švicarskom, koja se i sama nalazi blizu doline rijeke Rhône.

Regija Rhône Alpes poznata je po uzgoju vinove loze, a taj ugled dijele njezina vina s kontroliranom oznakom izvornosti i proizvodnja vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla koja se tradicionalno nazivaju „vin de pays”.

U toj se regiji proizvodnja vina s oznakom „vins de pays” prvotno temeljila na lokalnim proizvodima: ZOZP „Drôme”, ZOZP „Collines Rhodaniennes”, ZOZP „Coteaux du Grésivaudan”, ZOZP „Isère”, ZOZP „Vins des Allobroges” i ZOZP „Ardèche”. Oni su pridonijeli ugledu regionalnog vina (vin de pays) „Comtés Rhodaniens” koje je priznato 1989. te je dovelo do ZOZP-a „Comtés Rhodaniens”.

ZOZP „Comtés Rhodaniens” stoga ima širok zemljopisni obuhvat jer se proteže preko devet departmana, iako središte proizvodnog područja uglavnom čine departmani Ardèche, Drôme i Rhône.

Proizvođači se odavno oslanjaju na poznavanje prirodnog okruženja kako bi postigli optimalan uzgoj vinove loze i njezin proizvodni potencijal.

Zbog geoloških promjena na zemljopisnom području ZOZP-a Comtés Rhodaniens tijekom vremena su nastala propusna, uglavnom glinovito-vapnenačka tla, koja su pogodna za uzgoj vinove loze u podnožjima ili na brežuljcima i za dobivanje vina koja se odlikuju primarnim aromama različitih zasađenih sorti.

To područje obilježava i blaga kontinentalna klima s utjecajima sredozemne klime na jugu. Tijekom ljeta se izmjenjuju vrući dani i prilično svježe noći, što regionalnim i izvanregionalnim sortama omogućuje da u potpunosti dozriju i time zadrže podatnost, svježinu i voćnost.

Ta vina s obilježjima središnjeg područja doline rijeke Rhône redovito sudjeluju na natjecanjima (Concours Général Agricole) na kojima stječu priznanja, navode se u vodiču za vina Hachette te su neizostavni dio lokalnih proslava i turističkih događaja: u selima vinogradara, gradovima u toj regiji (Lyon, Valence) ili šire na jugoistoku Francuske (festival Hors les vignes (Izvan vinograda) u Marseilleu koji objedinjuje vina, kuhare i umjetnike).

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Comtés Rhodaniens” može se dopuniti nazivom jedne ili više sorti grožđa.

Ako je izraz „Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” zamijenjen tradicionalnim izrazom „Vin de pays”, na etiketi se navodi logotip ZOZP-a Europske unije.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8b3ff145-7894-405a-a562-1b4863a7bf16

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/54

---

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2022/C 286/13)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene dostupan je u Komisijinoj bazi podataka eAmbrosia.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„IDIAZABAL”

EU br.: PDO-ES-0082-AM02-16.2.2021.

ZOI (X) ZOZP

1.   Naziv

„Idiazabal”

2.   Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Sir „Idiazabal” prešan je, nekuhan sir proizveden isključivo od sirovog ovčjeg mlijeka pasmina Latxa i Carranzana, koji je sazrijevao najmanje 60 dana. Sir ima sljedeće karakteristike: masu od najmanje 1 kg, a najviše 3,5 kg, visinu od najmanje 8 cm, a najviše 12 cm te promjer od najmanje 10 cm, a najviše 30 cm. Za svaku od ovih karakteristika dopušteno je odstupanje od ±10 % .cm. Sir može biti i dimljen.

Mlijeku se ne smiju dodavati nikakve tvari osim fermentiranih mliječnih proizvoda, lizozima, sirila i soli.

Sir je cilindričnog oblika, glatke, tvrde kore i blijedožute boje ili, ako je riječ o dimljenom siru, tamnosmeđe boje. Površina (boja i rupe) mu je homogena i varira od boje bjelokosti do slamnatožute, s malobrojnim sitnim rupicama nepravilnog oblika. Tekstura sira prilično je elastična i čvrsta te donekle zrnata. Sir ima tipičnu snažnu aromu ovčjeg mlijeka i sirila te okus koji je uravnotežen i intenzivan na nepcu, s blago pikantnim, kiselim i, prema potrebi, dimljenim notama. Njegova snažna aroma ostaje u ustima dugo nakon gutanja.

Udio mliječne masti u siru ne smije biti manji od 45 % suhe tvari, ukupan udio bjelančevina mora biti najmanje 25 % suhe tvari, a same suhe tvari mora biti najmanje 55 %. pH-vrijednost proizvoda mora biti od 4,9 do 5,5.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje: pasmine ovaca Latxa i Carranzana obično se vode na ispašu gotovo cijele godine. Ovisno o godišnjem dobu, stada pasu u dolinama ili na višim padinama planina. Budući da gotovo cijele godine žive u prirodnom okolišu, ovce se u osnovi hrane samoniklim biljem u šumama na nižim padinama zimi te na pašnjacima na višim padinama ljeti. Kad su uvjeti na pašnjacima teški ili se to preporučuje zbog brojnih fizioloških razloga (laktacija), hrane se u oborima.

Sirovine: sirovo ovčje mlijeko pasmina Latxa i Carranzana s određenog zemljopisnog područja.

Mlijeku se ne smiju dodavati nikakve tvari osim fermentiranih mliječnih proizvoda, lizozima, sirila i soli.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja mlijeka, proizvodnja sira i faze njegova zrenja moraju se odvijati na određenom zemljopisnom području, tj. sve se faze proizvodnje moraju provoditi unutar tog područja.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje, itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Sir „Idiazabal” može se prodavati cijeli ili izrezan na kriške (komade).

Pakiranje sira „Idiazabal” ili, prema potrebi, njegovih komada uvijek se mora provoditi nakon minimalnog razdoblja zrenja sira od 60 dana.

Sir se reže na komade i, ako je primjenjivo, pakira samo na određenom zemljopisnom području. Postoje dva razloga za to.

Prvo, kad se sir reže, najmanje dvije stranice kriške gube zaštitnu koru. Stoga se komadi sira „Idiazabal” moraju pakirati vrlo brzo nakon rezanja kako bi se očuvala njihova organoleptička svojstva.

Drugo, može se dogoditi da kao posljedica rezanja na komade identifikacijske oznake autentičnosti i podrijetla proizvoda nestanu ili više ne budu vidljive. Sir se stoga mora rezati na komade i pakirati u regiji podrijetla kako bi se proizvodu koji se prodaje u komadima osigurala autentičnost.

Odstupajući od navedenoga, sir „Idiazabal na prodajnom se mjestu može rezati na komade, ali se to mora učiniti pred kupcem u trenutku prodaje.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Sir „Idiazabal” mora imati sljedeće tri identifikacijske oznake:

| — | kazeinska oznaka s jedinstvenim serijskim brojem mora biti pričvršćena na svaki sir u fazi stavljanja u kalup ili prešanja. Oznaku osigurava upravljačko tijelo, |
| --- | --- |

—

kazeinska oznaka s jedinstvenim serijskim brojem mora biti pričvršćena na svaki sir u fazi stavljanja u kalup ili prešanja. Oznaku osigurava upravljačko tijelo,

| — | etikete koje se upotrebljavaju za stavljanje sira na tržište moraju uključivati naziv i logotip zaštićene oznake izvornosti.
  Kad je riječ o sirevima proizvedenima isključivo od mlijeka s istog gospodarstva, uz logotip zaštićene oznake izvornosti „Idiazabal” može se dodati tekst „baserrikoa – de caserío” (s poljoprivrednog imanja), |
| --- | --- |

—

etikete koje se upotrebljavaju za stavljanje sira na tržište moraju uključivati naziv i logotip zaštićene oznake izvornosti.

Kad je riječ o sirevima proizvedenima isključivo od mlijeka s istog gospodarstva, uz logotip zaštićene oznake izvornosti „Idiazabal” može se dodati tekst „baserrikoa – de caserío” (s poljoprivrednog imanja),

| — | etikete koje se upotrebljavaju za sir, neovisno o tome stavlja li se na tržište cijeli ili u komadima, moraju biti pričvršćene u mljekarama koje su uvrštene u registre ZOI-ja, u skladu sa španjolskim zakonom, |
| --- | --- |

—

etikete koje se upotrebljavaju za sir, neovisno o tome stavlja li se na tržište cijeli ili u komadima, moraju biti pričvršćene u mljekarama koje su uvrštene u registre ZOI-ja, u skladu sa španjolskim zakonom,

| — | sir mora imati sekundarnu etiketu, svaku s vlastitim serijskim brojem, kodificiranu u skladu s veličinom i oblikom sira koji se certificira. Sekundarna etiketa mora sadržavati naziv „Idiazabal” i logotip zaštićene oznake izvornosti. Sekundarne etikete izdaje i provjerava upravljačko tijelo, a moraju biti dostupne na nediskriminatoran način svim gospodarskim subjektima koji ih zatraže i koji ispunjavaju uvjete specifikacije. |
| --- | --- |

—

sir mora imati sekundarnu etiketu, svaku s vlastitim serijskim brojem, kodificiranu u skladu s veličinom i oblikom sira koji se certificira. Sekundarna etiketa mora sadržavati naziv „Idiazabal” i logotip zaštićene oznake izvornosti. Sekundarne etikete izdaje i provjerava upravljačko tijelo, a moraju biti dostupne na nediskriminatoran način svim gospodarskim subjektima koji ih zatraže i koji ispunjavaju uvjete specifikacije.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje uključuje prirodne okoliše ovaca pasmine Latxa i Carranzana u pokrajinama Álavi, Vizcayi, Guipúzcoi i Navarri, osim općina Valle del Roncal. Područje proizvodnje nalazi se na sjeveru Iberskog poluotoka, između 43° 27′ i 41° 54′ sjeverne zemljopisne širine te 1° 05′ i 3° 37′ zapadne zemljopisne dužine u odnosu na nulti meridijan.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja

Postoje dokazi o uzgoju ovaca pasmina Latxa i Carranzana na navedenom području još od oko 2200. prije Krista. Te su se pasmine tijekom tolikih godina prilagodile području, što znači da su posebna svojstva tog područja najvažnija za ispravno upravljanje pasminama i njihov pravilan razvoj. Područje proizvodnje složena je planinska regija surovog i neravnog terena koji otežava komunikaciju. To je doprinijelo kontinuiranom uzgoju ovaca u mnogim dolinama i visoravnima. Tla su bogata osnovnim i ostalim hranjivim tvarima, a učinci ispiranja ublaženi su zahvaljujući prirodnim značajkama stijena i povremenoj prisutnosti karbonatnih stijena u profilu tla, što tlo čini izvrsnim za ispašu. Klima je zbog topografskih obilježja područja raznolika te varira od atlantske do mediteranske, s prijelaznim zonama zbog barijere koju čine planinski lanci. Mreža vodotoka velika je i bogata zbog brojnih brežuljaka i planina te velike količine padalina. Postoje dva porječja: kantabrijsko, u koje utječe voda iz pokrajina Vizcaye, Guipúzcoe i sjevernih dolina u pokrajinama Álavi i Navarri; i mediteransko, koje obuhvaća vode iz pokrajina Álave, Navarre Medie i La Ribere. Kad je riječ o biljnom svijetu, na području ima mnogo prirodnih livada i travnjaka. Povoljni klimatski uvjeti i uvjeti tla potaknuli su rast higrofitnih i mezofitnih biljaka karakterističnih za oceansku klimu na području Baskije i sjeverne Navarre.

Posebnosti proizvoda

Sir „Idiazabal” ima svoja istaknuta osjetilna svojstva, po kojima se razlikuje od ostalih sireva i koja se mogu prepoznati u bogatstvu nijansi aroma i okusa proizvoda. Ima i vrlo nisku do srednju elastičnost i zrnatost te srednju do visoku čvrstoću. Intenzivnog je okusa koji dugo ostaje na nepcu te savršeno uravnoteženih aroma mlijeka, sirila i prženja. Ta temeljna osjetilna svojstva dopunjena su mnogobrojnim nijansama okusa i mirisa koje siru daju snažan karakter.

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda:

Mlijeko za proizvodnju sira „Idiazabal” ima posebne karakteristike ponajviše zahvaljujući odobrenim pasminama (Latxa i Carranzana) od kojih se dobiva. Prilagodba tih ovaca određenom zemljopisnom području i povijesna povezanost okoliša, ovaca i pastira stvaraju trajnu vezu koja jasno doprinosi posebnim svojstvima sira „Idiazabal”. Pasmine ovaca Latxa i Carranzana vrlo su pogodne za davanje mlijeka, otporne su i prilagođene planinama te su obilježene baskijskom kulturom uzgoja ovaca, topografijom i ekološki održivim obilježjima njihova staništa.

Sva navedena svojstva koja su povezana s prirodnim okolišem i koja se mijenjaju s godišnjim dobima, vrstama pašnjaka, klimom itd. mogu se osjetiti u siru „Idiazabal” jer se on proizvodi od sirovog, termički neobrađenog mlijeka. Zagrijavanjem mlijeka poništile bi se ili umanjile osjetilne nijanse koje proizvod čine tako prepoznatljivim i povezuju ga s dugogodišnjom tradicijom tog područja.

Upućivanje na objavu specifikacije

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/DOP-Idiazabal-modificacion-menor.aspx

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

---

| 27.7.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 286/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 286/57

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 286/14)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Lumblija”

EU br.: PGI-HR-02809 – 28.10.2020

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv (nazivi) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Lumblija”

2.   Država članica ili treća zemlja

Hrvatska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 2.3. Kruh, pecivo, kolači, slastice i drugi pekarski proizvodi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Lumblija” je kolač okruglog oblika dobiven pečenjem dizanog tijesta. Izvana je tamnosmeđe boje, premazana varenikom (sirup od grožđanog mošta) ili rakijom i posuta šećerom. Aromatičnog je mirisa po dodanim mirodijama – cimetu, klinčiću, muškatnom oraščiću, korijandru i anisu. Svojstvenog je i punog orašasto-voćnog okusa po bademima, orasima, grožđicama, vareniku i citrusima – sirovinama koje se koriste za njezinu pripremu, a aromatična po dodanim mirodijama te harmonična.

Unutarnja tekstura je zbijena, ali mekana, a na presjeku su vidljivi komadići grožđica, badema i oraha, dok je vanjska tekstura čvrste konzistencije.

Masa kolača „Lumblije” je od 350 do 600 grama.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sirovine za izradu „Lumblije” su: glatko pšenično brašno, šećer, maslinovo ulje, svinjska mast ili maslac, varenik, bademi, orasi, grožđice, mljeveni klinčići, cimet, muškatni oraščić, korijandar, anis, korica limuna i naranče, vanilin šećer, rakija (rakija od ruža ili travarica), pekarski kvasac (svježi ili suhi), mlijeko, voda i sol od kojih se radi tijesto. Prilikom izrade tijesta može se dodati mljeveni rogač.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Priprema tijesta i pečenje „Lumblije” faze su proizvodnje koje se moraju provoditi na definiranom zemljopisnom području iz točke 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

„Lumblija” se na tržište stavlja u komadu, ne rezana.

Pakiranje u ambalažu mora se odvijati na definiranom zemljopisnom području iz točke 4. radi očuvanja specifičnih organoleptičkih svojstava i kvalitete proizvoda, koji bi mogli biti narušeni prilikom transporta. Da bi se sačuvala njezina svježina te kako bi se pripremila za daljnji transport, „Lumblija” se pakira u papirnatu ili plastičnu ambalažu (celofan). Kako bi se zaštitila od mehaničkog oštećenja, može se staviti u odgovarajuće kutije.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Prilikom stavljanja proizvoda na tržište naziv proizvoda „Lumblija” mora biti veličinom i vrstom slova jasnije istaknut od svih drugih natpisa.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje „Lumblije”, od pripreme tijesta do pečenja, obuhvaća područje cijelog otoka Korčule, kojem pripadaju katastarske općine Vela Luka, Blato, Smokvica, Čara, Račišće, Pupnat, Žrnovo, Korčula i Lumbarda.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Uzročna povezanost „Lumblije” i definiranog zemljopisnog područja temelji se na ugledu proizvoda i načinu pripreme odnosno na tradicionalnoj recepturi koja je sačuvana do danas.

Zahvaljujući veličini plodnih površina, neuobičajenih u Dalmaciji, temelj gospodarstva i glavni izvor bogatstva korčulanske komune u srednjem vijeku postala je poljoprivreda. Osim uzgojem vinove loze i maslina od kojih se dobivalo grožđe, varenik i maslinovo ulje, stanovnici su se bavili i voćarstvom (smokve, bademi, orasi i agrumi) te proizvodnjom žita od kojeg se pravilo brašno, a to su sve bili izvorni sastojci „Lumblije” – kolača koji su pripremali na otoku Korčuli. Važan sastojak za proizvodnju „Lumblije”, koji se temelji na tisućljetnoj tradiciji uzgoja vinove loze, je varenik (reducirani grožđani sok koji je prije pojave industrijskog bijelog šećera bio važno sladilo, pa se koristio i u izradi „Lumblije”). Isto su se tako za njezinu pripremu, do pojave industrijske proizvodnje grožđica (suhica), koristile grožđice proizvedene u domaćinstvima, koja su u svojem vinogradu imala po nekoliko trsova bezsjemenih sorti grožđa upravo za spomenutu svrhu.

Uoči blagdana Svih svetih, samo na otoku Korčuli, prvenstveno na području Vela Luke, Blata i Smokvica, a u novije vrijeme i u ostalim mjestima otoka Korčule, priprema se tradicionalni kolač „Lumblija”. Počeci obilježavanja ovog blagdana sežu u 4. st. u vrijeme Rimskog Carstva. Jedan od načina obilježavanja sačuvan je na otoku Korčuli kao običaj darivanja za Sve svete, a naziva se „kol(e)inde”. U stara vremena domaćice su pripremale poseban poklon koji se sastojao od kolača „Lumblije” i jesenskih plodova kao što su suhe smokve, bademi, agrumi i grožđe, a djeca su ga nosila svojim kumovima i članovima šire obitelji. Kako u Blatu na Korčuli od 14. stoljeća postoji župna crkva Svih svetih, stoljetna tradicija i običaj pravljenja „Lumblije” za dan Svih svetih zadržali su se do danas. Također, do danas su zadržani i tradicionalni način pripreme i receptura „Lumblije”.

„Lumbliju” su oduvijek prema tradicionalnom receptu pekle domaćice s otoka Korčule. Međutim sama receptura njezine izrade nije bila dovoljna, već je važno bilo umijeće i iskustvo u njezinoj pripremi te kako odrediti i postići idealan omjer potrebnih sastojaka. Isto tako, u vrijeme kada se ložila vatra u pećima, bilo je bitno znati kako postići odgovarajuću temperaturu pečenja. Za ručno miješanje tijesta, procjenu vremena potrebnog da se tijesto digne, kao i procjenu vremena za pečenje, potrebna je vještina i iskustvo u pripremi ovoga kolača. Umijeće je izraditi „Lumbliju” da bude pečena, ali sočna, ne isušena. Tradicionalna receptura prema kojoj su žene otoka Korčule pripremale „Lumbliju” prenosila se naraštajima i sačuvana je do danas, s dva ustaljena načina prema kojima se „Lumblija” priprema na otoku, ovisno o tome o kojem je dijelu otoka riječ.

„Lumblija” se proizvodi na tradicionalan način prema tradicionalnoj recepturi temeljenoj na usmenoj predaji, koji se na Korčuli prenose s generacije na generaciju.

Postoje dva uvriježena tradicionalna načina pripreme i pečenja „Lumblije”. Kod prvog načina tijesto sa sastojcima priprema se u odnosu na 1 kg brašna, a kod drugog načina tijesto se priprema u odnosu na 3 kg brašna. Isto tako, kod miješanja i oblikovanja tijesta u tradicionalnom načinu 1 (s 1 kg brašna) ukupna količina kvasca odmah se dodaje kao sastojak u tijesto i pušta da se tijesto udvostruči, dok se u tradicionalnom načinu 2 (s 3 kg brašna) dio kvasca dodaje naknadno, odnosno nakon što se tijesto prvi put udvostruči s jednim dijelom kvasca. Nadalje, u tradicionalnom načinu 1 ne koristi se mljeveni rogač kao sastojak, dok se rogač dodaje prilikom dodavanja sastojaka prema tradicionalnom načinu 2. Naposljetku, zrnca anisa izravno se dodaju kao sastojci u tijesto kod tradicionalnog načina 1, dok se zrnca anisa otapaju u mlakoj vodi kod tradicionalnog načina 2.

„Lumblija” je jedinstven proizvod ne samo zbog velikog broja sastojaka potrebnih za pripremu već i zbog opsežnog načina predpripreme većeg dijela sastojaka koji se dodaju u tijesto te same pripreme tijesta. Time se „Lumblija” razlikuje od uobičajenih faza pripreme sličnih proizvoda. Raznolikost, punoća i bogatstvo sastojaka, kao i težina koju svi ti sastojci imaju i zadržavaju u tijestu za vrijeme pripreme (primjerice grožđice natopljene u vareniku, određena količina masnoća, posebice maslinovo ulje, određena količina orašastih plodova, određena količina šećera, sami varenik koji je poseban po svojoj strukturi i gustoći), otežavaju brzo i lagano dizanje tijesta. Zbog težine dodanih sastojaka dizanje tijesta se provodi u više navrata i traje puno duže nego kod sličnih proizvoda (preporuka je čak i od večeri do jutra). Zbog toga je postupak pripreme „Lumblije” karakteristično dugotrajan, a u konačnici rezultira prepoznatljivim karakteristikama gotovog proizvoda, koje se odnose na zbijenu, ali mekanu teksturu, na presjeku uvelike obogaćenu orašastim plodovima i grožđicama, te svojstveni orašasto-voćni okus i bogatu i punu aromu dobivenu pažljivom kombinacijom dodanih mirodija u pravilnom omjeru. „Lumblija” je nastala na temelju ekonomskog bogatstva i raznolikog izbora kvalitetnih sirovina na otoku Korčuli te je specifična po recepturi, odnosno brojnim sastojcima od kojih se priprema. Upravo zahvaljujući sastojcima „Lumbliju” odlikuje svojstveno aromatičan, orašasto-voćni okus i miris, a zahvaljujući umijeću pripreme ima specifičnu zbijenu unutarnju teksturu.

Različite varijacije tradicionalne recepture za izradu „Lumblije” i načina pripreme objavili su u svojim kulinarskim publikacijama mnogi otočani (F. Mandić, Luškajića i pića, 2009., str. 244.–245.; Kaštropil-Culić, 1995., Blatska trpeza, str. 134.), a o neraskidivoj povezanosti pripreme „Lumblije” i tradicije otoka Korčule svjedoče i zapisi iz publikacije „Zapisi Danijela Kneževića” iz 2012. kao i zapisi iz knjige Franka Miroševića „Povjerenje ili zaborav” iz 2016., u kojoj autor opisuje zahtjevnost pripreme „Lumblije” (F. Mirošević Dubaj, 2016., Povjerenje ili zaborav, str. 11.).

Prvi pisani dokaz o nazivu „Lumblija” pojavio se 1881. u listu Slovinac, u kojem u članku „Nekoliko riječi u čakavštini” autor S. Castrapelli opisuje „Lumbliju” kao „pogaču od muke, varenika, žafrana, darčina što se mijesi o svijem Svetima” (S. Castrapelli, 9 Slovinac br. 20, 1881., Nekoliko riječi u čakavštini, str. 418.–419.).

Tijek povijesti dao je dodatni razlog za održavanje tradicije pripreme „Lumblije”. Brojni iseljenici koji su bili prisiljeni odlaziti s otoka mogli su je na dugim brodskim putovanjima koristiti za prehranu, stoga je „Lumblija” bila ne samo dnevni zalogaj već i veza s rodnim krajem, zadržavajući svježinu okusa i mirisa još dugo nakon što je izišla iz peći otočnih domaćica. U vezi s iseljeničkim valom na početku 20. stoljeća osmišljen je projekt „4 otoka/4 mjesta/4 recepta”, koji povezuje i predstavlja četiri tradicionalna jela iz četiri mjesta s velikim iseljavanjem stanovništva u tom razdoblju. U tom projektu otok Korčula sudjelovao je s „Lumblijom”, o čemu je u listopadu 2018. godine izvijestila Hrvatska radiotelevizija u magazinu „Priče iz Hrvatske”.

Na otoku Korčuli odvija se više manifestacija i događanja koji jasno ukazuju na ugled koji „Lumblija” ima, a kojima se ujedno njeguje tradicija i običaj pripreme tradicionalnog kolača „Lumblije”, započeti još od organizacije prvih kućnih zabava Viteškog udruženja Kumpanjija Blato. U statutu Viteškog udruženja Kumpanjije, koje je utemeljeno 1927., navodi se „zadaća brige i proizvodnje Lumblije”. Udruženje redovito organizira „kućne zabave”, odnosno večeri blatske „spize” (lokalni izraz za hranu) i slastica, na koje pozvani svojim prilozima u vidu tipičnih blatskih jela doprinose organizaciji zabave. Kućne zabave održavaju se tradicionalno prvi petak u veljači, a u zapisnicima s tih zabava redovito se spominje „Lumblija” kao kolač koji se donosi na zabavu (Arhiva Viteškog udruženja Kumpanjija, 1956., 1972., 1974., 1985.).Tradicija izrade „Lumblije” ne samo da je zadržana i danas u otočkim domaćinstvima već se na Korčuli, i to većinom na zapadnom dijelu, organiziraju i natjecanja u pečenju „Lumblije”, ali i degustacije i upoznavanje s tradicionalnom gastronomskom ponudom tog područja, kao i radionice izrade „Lumblije” u dječjim vrtićima, osnovnim i srednjim školama, domovima za umirovljenike i odrasle osobe te radionice za članove raznih otočnih udruga. Manifestacija pod nazivom Blagoslov i degustacija „Lumblija” ima dvadesetpetogodišnju tradiciju, a odvija se posljednje nedjelje u listopadu, kad se na blatskoj Plokati održava blagoslov i degustacija „Lumblija” koje pripremaju učenici Srednje škole Blato pod vodstvom svojih profesora i roditelja.

Razne manifestacije koje se održavaju izvan otoka Korčule svjedoče o ugledu „Lumblije”, pa je primjerice na Goodfood festivalu u organizaciji Turističke zajednice Grada Dubrovnika održanom 2016. u Dubrovniku „Lumblija” predstavljena brojnim domaćim i stranim posjetiteljima.

Isto tako, u 2016. na manifestaciji Noćnjak, međunarodnoj manifestaciji maslinara i uljara održanoj u Bolu na Braču, kolač „Lumblija” osvojio je priznanje za najbolji prehrambeni proizvod.

U okviru raznih manifestacija i posebnih prezentacija te gastronomskih sajmova i raznih medijskih konferencija izrada „Lumblije” često se prezentira hrvatskim i stranim medijskim predstavnicima.

O „Lumbliji” i specifičnom načinu njezine pripreme često se piše na raznim internetskim stranicama posvećenima gastronomiji, ističući pritom neraskidivu vezu s otokom Korčulom (Vilicom kroz Hrvatsku, „Lumblija: Imamo recept za mirisan kolač s otoka Korčule koji se sprema za blagdan Svih Svetih”, 29.10.2021.; Dobra hrana, „Korčulanska lumblija recept star 200 godina: Kolač vezan uz ljubavnu priču Korčulanke i francuskog vojnika!”, 20.10.2018.).

Ova otočna delicija gostima se nudi na raznim javnim događanjima tijekom cijele godine te poklanja kao gastronomska poslastica karakteristična za otok Korčulu.

Upućivanje na objavu specifikacije

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Lumblija_specifikacija_proizvoda10032022.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---