# Úřední věstník C 323/26.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 323 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6526. srpna 2022 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 323

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6526. srpna 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 569. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022 |
| 2022/C 323/01 | Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru k Zapojení organizované občanské společnosti do národních plánů na podporu oživení a odolnosti – jak ho můžeme zlepšit? | 1 |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 569. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022 |
| 2022/C 323/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu uplatňování pravidel státní podpory v oblasti zdravotních a sociálních služeb obecného hospodářského zájmu v období po pandemii – připomínky a návrhy k hodnocení provedenému Komisí za účelem pozměnění legislativního balíčku z roku 2012 (stanovisko z vlastní iniciativy) | 8 |
| 2022/C 323/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Organizace občanské společnosti jakožto ochránkyně společného blaha v procesu oživení a rekonstrukce společnosti a ekonomik v EU po pandemii COVID-19 (stanovisko z vlastní iniciativy) | 13 |
| 2022/C 323/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Obalový průmysl – bezpečné, cenově dostupné a ekologické obaly (stanovisko z vlastní iniciativy) | 19 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský hospodářský a sociální výbor

569. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022

2022/C 323/01

Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru k Zapojení organizované občanské společnosti do národních plánů na podporu oživení a odolnosti – jak ho můžeme zlepšit?

1

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

569. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022

2022/C 323/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu uplatňování pravidel státní podpory v oblasti zdravotních a sociálních služeb obecného hospodářského zájmu v období po pandemii – připomínky a návrhy k hodnocení provedenému Komisí za účelem pozměnění legislativního balíčku z roku 2012 (stanovisko z vlastní iniciativy)

8

2022/C 323/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Organizace občanské společnosti jakožto ochránkyně společného blaha v procesu oživení a rekonstrukce společnosti a ekonomik v EU po pandemii COVID-19 (stanovisko z vlastní iniciativy)

13

2022/C 323/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Obalový průmysl – bezpečné, cenově dostupné a ekologické obaly (stanovisko z vlastní iniciativy)

19

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 569. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022 |
| 2022/C 323/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Global Gateway (stanovisko z vlastní iniciativy) (JOIN(2021) 30 final) | 27 |
| 2022/C 323/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů –Politika hospodářské soutěže připravená na nové výzvy [COM(2021) 713 final] | 34 |
| 2022/C 323/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Rozvoj hospodářství ve prospěch lidí: akční plán pro sociální ekonomiku (COM(2021) 778 final) | 38 |
| 2022/C 323/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie EU pro normalizaci Stanovování celosvětových norem na podporu odolného, zeleného a digitálního jednotného trhu EU (COM(2022) 31 final) a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1025/2012, pokud jde o rozhodnutí evropských normalizačních organizací týkající se evropských norem a produktů evropské normalizace (COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD)) | 43 |
| 2022/C 323/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nová generace vlastních zdrojů pro rozpočet EU (COM(2021) 566 final), k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EU, Euratom) 2020/2093, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP)), k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS)) | 48 |
| 2022/C 323/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů k osmé zprávě o soudržnosti: Soudržnost v Evropě do roku 2050 (COM(2022) 34 final) | 54 |
| 2022/C 323/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu doporučení Rady o evropském přístupu k mikrokreditům pro celoživotní učení a zaměstnatelnost (COM(2021) 770 final), k návrhu doporučení Rady o individuálních vzdělávacích účtech (COM(2021) 773 final) | 62 |
| 2022/C 323/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o výměně informací mezi donucovacími orgány členských států a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2006/960/SVV (COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD)), k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o automatizované výměně údajů pro policejní spolupráci (Prüm II), kterým se mění rozhodnutí Rady 2008/615/SVV a 2008/616/SVV a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/818 (COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD)), k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o řešení situací účelového využívání migrantů v oblasti migrace a azylu (COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)), k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2016/399, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD)) | 69 |
| 2022/C 323/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o digitalizaci justiční spolupráce a přístupu ke spravedlnosti v přeshraničních občanských, obchodních a trestních věcech a o změně některých aktů v oblasti justiční spolupráce [COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)] a návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 2003/8/ES, rámcová rozhodnutí Rady 2002/465/SVV, 2002/584/SVV, 2003/577/SVV, 2005/214/SVV, 2006/783/SVV, 2008/909/SVV, 2008/947/SVV, 2009/829/SVV a 2009/948/SVV a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/41/EU, pokud jde o digitalizaci justiční spolupráce [COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD)] | 77 |
| 2022/C 323/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Inkluzivnější a bezpečnější Evropa: rozšíření seznamu trestných činů EU o nenávistné verbální projevy a trestné činy z nenávisti [COM(2021) 777 final] | 83 |
| 2022/C 323/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Agentuře Evropské unie pro drogy (COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD)) | 88 |
| 2022/C 323/16 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Udržitelné uhlíkové cykly (COM(2021) 800 final) | 95 |
| 2022/C 323/17 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o snižování emisí metanu v odvětví energetiky a o změně nařízení (EU) 2019/942 (COM(2021) 805 final/2 – 2021/0423 (COD)) k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem (COM(2021) 804 final – 2021/0424 (COD)) a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem, s plyny z obnovitelných zdrojů a s vodíkem (COM(2021) 803 final – 2021/0425 (COD)) | 101 |
| 2022/C 323/18 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Nový rámec EU pro městskou mobilitu [COM(2021) 811 final] | 107 |
| 2022/C 323/19 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zpráva o stavu energetické unie 2021 – příspěvky k realizaci Zelené dohody pro Evropu a oživení Unie (podle nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu) (COM(2021) 950 final) | 112 |
| 2022/C 323/20 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/25/ES, pokud jde o začlenění vylepšených požadavků na stabilitu a jejich sladění s požadavky na stabilitu stanovenými Mezinárodní námořní organizací [COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD)] | 119 |
| 2022/C 323/21 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii [COM(2022) 108 final] | 123 |
| 2022/C 323/22 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám [COM(2022) 0135 final – 2022/0090 (COD)] | 129 |
| 2022/C 323/23 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2016/1628, pokud jde o prodloužení zmocnění Komise přijímat akty v přenesené pravomoci [COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD)] | 133 |
| 2022/C 323/24 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014, pokud jde o zvýšené předběžné financování ze zdrojů REACT-EU [COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD)] pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014, pokud jde o zvýšené předběžné financování ze zdrojů REACT-EU [COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD)] | 134 |
| 2022/C 323/25 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění a opravuje nařízení (EU) č. 508/2014, pokud jde o zvláštní opatření ke zmírnění dopadů vojenské agrese Ruska vůči Ukrajině na rybolovné činnosti a zmírnění dopadů narušení trhu způsobeného touto vojenskou agresí na dodavatelský řetězec produktů rybolovu a akvakultury [COM(2022) 179 final – 2022/0118 COD] | 135 |

III   Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

569. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022

2022/C 323/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Global Gateway (stanovisko z vlastní iniciativy) (JOIN(2021) 30 final)

(JOIN(2021) 30 final)

27

2022/C 323/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů –Politika hospodářské soutěže připravená na nové výzvy [COM(2021) 713 final]

[COM(2021) 713 final]

34

2022/C 323/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Rozvoj hospodářství ve prospěch lidí: akční plán pro sociální ekonomiku (COM(2021) 778 final)

(COM(2021) 778 final)

38

2022/C 323/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie EU pro normalizaci Stanovování celosvětových norem na podporu odolného, zeleného a digitálního jednotného trhu EU (COM(2022) 31 final) a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1025/2012, pokud jde o rozhodnutí evropských normalizačních organizací týkající se evropských norem a produktů evropské normalizace (COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD))

(COM(2022) 31 final)

(COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD))

43

2022/C 323/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nová generace vlastních zdrojů pro rozpočet EU (COM(2021) 566 final), k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EU, Euratom) 2020/2093, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP)), k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS))

(COM(2021) 566 final)

(COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP))

(COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS))

48

2022/C 323/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů k osmé zprávě o soudržnosti: Soudržnost v Evropě do roku 2050 (COM(2022) 34 final)

(COM(2022) 34 final)

54

2022/C 323/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu doporučení Rady o evropském přístupu k mikrokreditům pro celoživotní učení a zaměstnatelnost (COM(2021) 770 final), k návrhu doporučení Rady o individuálních vzdělávacích účtech (COM(2021) 773 final)

(COM(2021) 770 final)

(COM(2021) 773 final)

62

2022/C 323/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o výměně informací mezi donucovacími orgány členských států a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2006/960/SVV (COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD)), k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o automatizované výměně údajů pro policejní spolupráci (Prüm II), kterým se mění rozhodnutí Rady 2008/615/SVV a 2008/616/SVV a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/818 (COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD)), k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o řešení situací účelového využívání migrantů v oblasti migrace a azylu (COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)), k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2016/399, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD))

(COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD))

(COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD))

(COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD))

(COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD))

69

2022/C 323/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o digitalizaci justiční spolupráce a přístupu ke spravedlnosti v přeshraničních občanských, obchodních a trestních věcech a o změně některých aktů v oblasti justiční spolupráce [COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)] a návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 2003/8/ES, rámcová rozhodnutí Rady 2002/465/SVV, 2002/584/SVV, 2003/577/SVV, 2005/214/SVV, 2006/783/SVV, 2008/909/SVV, 2008/947/SVV, 2009/829/SVV a 2009/948/SVV a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/41/EU, pokud jde o digitalizaci justiční spolupráce [COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD)]

[COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)]

[COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD)]

77

2022/C 323/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Inkluzivnější a bezpečnější Evropa: rozšíření seznamu trestných činů EU o nenávistné verbální projevy a trestné činy z nenávisti [COM(2021) 777 final]

[COM(2021) 777 final]

83

2022/C 323/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Agentuře Evropské unie pro drogy (COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD))

(COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD))

88

2022/C 323/16

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Udržitelné uhlíkové cykly (COM(2021) 800 final)

(COM(2021) 800 final)

95

2022/C 323/17

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o snižování emisí metanu v odvětví energetiky a o změně nařízení (EU) 2019/942 (COM(2021) 805 final/2 – 2021/0423 (COD)) k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem (COM(2021) 804 final – 2021/0424 (COD)) a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem, s plyny z obnovitelných zdrojů a s vodíkem (COM(2021) 803 final – 2021/0425 (COD))

(COM(2021) 805 final/2 – 2021/0423 (COD))

(COM(2021) 804 final – 2021/0424 (COD))

(COM(2021) 803 final – 2021/0425 (COD))

101

2022/C 323/18

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Nový rámec EU pro městskou mobilitu [COM(2021) 811 final]

[COM(2021) 811 final]

107

2022/C 323/19

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zpráva o stavu energetické unie 2021 – příspěvky k realizaci Zelené dohody pro Evropu a oživení Unie (podle nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu) (COM(2021) 950 final)

(COM(2021) 950 final)

112

2022/C 323/20

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/25/ES, pokud jde o začlenění vylepšených požadavků na stabilitu a jejich sladění s požadavky na stabilitu stanovenými Mezinárodní námořní organizací [COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD)]

[COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD)]

119

2022/C 323/21

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii [COM(2022) 108 final]

[COM(2022) 108 final]

123

2022/C 323/22

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám [COM(2022) 0135 final – 2022/0090 (COD)]

[COM(2022) 0135 final – 2022/0090 (COD)]

129

2022/C 323/23

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2016/1628, pokud jde o prodloužení zmocnění Komise přijímat akty v přenesené pravomoci [COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD)]

[COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD)]

133

2022/C 323/24

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014, pokud jde o zvýšené předběžné financování ze zdrojů REACT-EU [COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD)] pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014, pokud jde o zvýšené předběžné financování ze zdrojů REACT-EU [COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD)]

[COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD)]

[COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD)]

134

2022/C 323/25

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění a opravuje nařízení (EU) č. 508/2014, pokud jde o zvláštní opatření ke zmírnění dopadů vojenské agrese Ruska vůči Ukrajině na rybolovné činnosti a zmírnění dopadů narušení trhu způsobeného touto vojenskou agresí na dodavatelský řetězec produktů rybolovu a akvakultury [COM(2022) 179 final – 2022/0118 COD]

[COM(2022) 179 final – 2022/0118 COD]

135

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský hospodářský a sociální výbor

569. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/1

---

Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru k „Zapojení organizované občanské společnosti do národních plánů na podporu oživení a odolnosti – jak ho můžeme zlepšit?“

(2022/C 323/01)

Evropský hospodářský a sociální výbor přijal na svém plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. května 2022 (jednání dne 18. května), následující usnesení 197 hlasy pro, 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Úvod

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) ve svém usnesení z února 2021 (1) zhodnotil účast sociálních partnerů a organizací občanské společnosti na tvorbě národních plánů pro oživení a odolnost, jakož i kvalitu jejich zapojení, a to formou konzultací. Tyto plány předkládaly členské státy Evropské komisi za účelem využití podpory z Nástroje pro oživení a odolnost, který je ústředním prvkem dočasného nástroje na podporu oživení NextGenerationEU (NGEU). Navzdory čl. 18 odst. 4 písm. q) nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost (2) dospěl EHSV k celkovému závěru, že míra zapojení organizované občanské společnosti je ve většině členských států do značné míry nedostatečná. Navíc se ukázalo, že konzultace, často konané z podnětu sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, byly obecně považovány za pouhé formality, které nemají skutečný vliv na obsah plánů. Výbor vyzval evropské orgány a vlády členských států, aby tuto situaci napravily při provádění, sledování a úpravách plánů. EHSV kromě toho i nadále zdůrazňuje, že tato větší míra zapojení rovněž vyžaduje lepší připravenost organizované občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V uvedeném usnesení a v různých stanoviscích EHSV rovněž vyjádřil souhlas s investičními cíli a hlavními směry reforem Nástroje pro oživení a odolnost, jejichž záměrem by měla být změna výrobního modelu vedená snahou o dosažení klimaticky neutrální a digitalizované ekonomiky, a to prostřednictvím spravedlivých procesů transformace, jež by zajišťovaly ochranu dotčených pracovníků a regionů, převedení zaměstnanců a obnovu a obměnu výrobní struktury. Podle názoru Výboru by investice a reformy stanovené v národních plánech pro oživení a odolnost měly podporovat zlepšení produktivity podniků a hospodářství v členských státech, posílení inovační průmyslové struktury prostřednictvím podpory malých a středních podniků a podniků sociální ekonomiky a posílení sociální soudržnosti, čehož lze rovněž dosáhnout prostřednictvím rozvoje a provádění evropského pilíře sociálních práv. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V době, kdy se evropské hospodářství zotavovalo z hospodářské recese způsobené pandemií COVID-19 a z opatření v oblasti veřejného zdraví přijatých k jejímu potlačení a snažilo se překonat narušení dodávek a inflační tlaky, které pandemie vyvolala ve světové ekonomice, vytvořil nečekaný vnější otřes – invaze armády Ruské federace na Ukrajinu – nový politický a ekonomický scénář plný obtíží a rizik. EHSV tuto invazi důrazně odsuzuje jako závažné porušení platných mezinárodních pravidel a dohod (3). Ohrožuje evropskou a světovou bezpečnost, způsobuje obrovské lidské utrpení, hmotné škody a škody na životním prostředí a radikálně mění evropský a světový hospodářský rámec. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V březnu dosáhla meziroční inflace v eurozóně 7,5 %, což je nejvyšší hodnota od zavedení eura, a inflace cen energií dosáhla 44,7 %. Dlouhotrvající válka na Ukrajině by navíc mohla zapříčinit nedostatek fosilních paliv, na nichž jsme ještě stále závislí, i dalších surovin a potravin, což by způsobilo nepředvídatelnost vývoje cen a růstu, s obrovským dopadem na nejchudší země, tj. v Africe a na Blízkém východě. Stagflace je reálným rizikem, které hrozí ekonomikám Evropy i dalších regionů světa. Tímto vývojem mohou být dotčeny i cíle opatření a nástrojů Zelené dohody, jejímž záměrem je dosažení klimatické neutrality Evropy do roku 2050. Geopolitické důsledky války budou mít dopad na celý hodnotový řetězec potravin, průmysl, obranu a obchod v Evropě i ve světě, na příslušné politiky EU v těchto i dalších oblastech a také na probíhající úvahy o budoucnosti Evropy a úrovni integrace, které chceme jako evropské národy a občané společně dosáhnout. Ve světle tohoto nového scénáře by proto měla být zvážena revize finančních nástrojů EU. Kromě toho bude mít situace, která nastala v důsledku války na Ukrajině, vliv na provádění národních plánů pro oživení a odolnost, které bude třeba realizovat v souladu s novými cíli hospodářské politiky stanovenými za účelem řešení rizik a výzev plynoucích z této nové situace. Zmíněné scénáře zhoršujícího se vývoje předpokládají silnější a jednotnější přístup ze strany Evropy, která učiní vše, co je v jejích silách. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Cílem tohoto usnesení EHSV je posoudit, zda členské státy řeší zjištěné nedostatky v oblasti zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do přípravy národních plánů pro oživení a odolnost, a jak se vyvíjí účast těchto partnerů na provádění těchto plánů. Za tímto účelem shromáždila skupina ad hoc Evropský semestr v rámci EHSV názory organizované občanské společnosti prostřednictvím dotazníku rozeslaného členům skupiny. Dotazník obsahuje 21 otázek týkajících se zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do tvorby obsahu a provádění národních plánů pro oživení a odolnost a dopadu ekologické a digitální transformace na hospodářství a společnost členských států. Odpovědi na dotazník zaslalo celkem 21 členských států (4). Kromě toho proběhla tato konzultace také prostřednictvím kulatých stolů pořádaných společně s organizovanou občanskou společností a/nebo národními hospodářskými a sociálními radami v sedmi členských státech v období od podzimu 2021 do konce března 2022. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Metodika

| 2.1. | Údaje a informace potřebné pro vypracování této zprávy byly shromážděny v období od října 2021 do dubna 2022. Celkem bylo zasláno 23 příspěvků členských států (odpovědi na dotazník a/nebo v rámci kulatého stolu). Konzultace vycházely z přímých zkušeností členů a byli do nich zapojeni sociální partneři a organizace občanské společnosti. V některých zemích se jich zúčastnily národní hospodářské a sociální rady či obdobné subjekty, v jiných zase proběhly konzultace s představiteli vlády. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Z různých důvodů nebyly všechny národní plány pro oživení a odolnost schváleny Evropskou komisí, přičemž některé členské státy během naší konzultace ještě neukončily fázi provádění. Některé členské státy proto mohly na dotazník odpovědět pouze částečně nebo vůbec. V zájmu doplnění chybějících informací se toto usnesení opírá také o externí zdroje, jako jsou publikace analytických středisek, srovnávací výzkumné studie a vnitrostátní rozpravy. Kromě toho byl dotazník rozeslán také několika evropským organizacím občanské společnosti, které tvoří součást styčné skupiny EHSV (5), a dalším zástupcům všech tří skupin EHSV. Dodatečné informace, jejichž cílem je doplnit celkový přehled situace, jsou v tomto usnesení jasně odlišeny (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 21 otázek, o něž se konzultace opíraly, je rozděleno do následujících čtyř oddílů:






  — | Oddíl I: Jaký je názor organizované občanské společnosti na obsah plánů, jejich investiční cíle a navrhované reformy? |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Oddíl I: Jaký je názor organizované občanské společnosti na obsah plánů, jejich investiční cíle a navrhované reformy?

| — | Oddíl II: Jak probíhá provádění plánů, plnění jejich investic a provádění reforem? |
| --- | --- |

—

Oddíl II: Jak probíhá provádění plánů, plnění jejich investic a provádění reforem?

| — | Oddíl III: Potenciální dopad národních plánů pro oživení a odolnost na hospodářství a společnost členských států. |
| --- | --- |

—

Oddíl III: Potenciální dopad národních plánů pro oživení a odolnost na hospodářství a společnost členských států.

| — | Oddíl IV: Zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do provádění plánu. |
| --- | --- |

—

Oddíl IV: Zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do provádění plánu.

3.   Závěry týkající se výsledků konzultací

3.1.   Oddíl I: Jaký je názor organizované občanské společnosti na obsah plánů, jejich investiční cíle a navrhované reformy?

| 3.1.1. | Pokud jde o začlenění návrhů organizované občanské společnosti do obsahu národních plánů pro oživení a odolnost, Evropská komise ve své analýze plánů poukázala na konkrétní návrhy zúčastněných stran, které se skutečně projevily, například v plánech České republiky (7), Německa (8), Kypru (9), Rakouska (10), Portugalska (11) nebo Slovenska (12). Lotyšsko zveřejnilo kromě svého národního plánu pro oživení a odolnost i návrhy partnerů a některé z nich do plánu zahrnulo. Z konzultací provedených v souvislosti s tímto usnesením vyplynulo, že většina organizací občanské společnosti v členských státech je sice přesvědčena, že plán bude úspěšný, a podporuje jeho ekologické, digitální a sociální cíle, odpovědi však často uváděly, že sociální rozměr je poměrně málo rozvinutý. Kromě toho byly vyjádřeny obavy ohledně schopnosti členských států spravovat prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost nebo je spravovat ve vhodném časovém rámci, což by mohlo být překážkou úspěchu plánu. To platí zejména pro největší příjemce prostředků. Hodnocení schopnosti plánu posílit ekonomickou odolnost je nejednoznačné. Zejména země, které čerpají poměrně málo finančních prostředků, neočekávají, že by plán přispěl k dlouhodobé odolnosti jejich hospodářství. V neposlední řadě organizovaná občanská společnost do značné míry vyjadřuje politování nad tím, že její názory na priority, které by se měly v plánu projevit, nebyly v konečné verzi dostatečně zohledněny. Organizovaná občanská společnost rovněž opakovaně poukazovala na to, že řada reforem obsažených v národních plánech pro oživení a odolnost byla plánována už v předchozích národních programech reforem, a to nezávisle na Nástroji pro oživení a odolnost a jeho investičních a reformních cílech, takže organizované občanské společnosti byl ponechán jen malý prostor, aby mohla obsah plánu ovlivnit. |
| --- | --- |

3.1.1.

3.2.   Oddíl II: Jak probíhá provádění plánů, plnění jejich investic a provádění reforem?

| 3.2.1. | Dne 15. prosince 2021 spustila Komise Srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost (13) v souladu s nařízením o Nástroji pro oživení a odolnost. Nabízí přehled o postupu provádění Nástroje pro oživení a odolnost a národních plánů pro oživení a odolnost, neukazuje však, do jaké míry členské státy účinně směřují finanční prostředky na financování svých projektů. Proto některé členské státy, jako například Rakousko, Itálie, Lotyšsko, Portugalsko, Slovensko či Španělsko, zveřejňují na svých internetových stránkách některé informace o způsobu vynakládání finančních prostředků a provádění opatření. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Většina zúčastněných stran, které se zúčastnily konzultací do začátku dubna 2022, uvedla, že je ještě příliš brzy na to, aby mohly zpracovat ucelený přehled o provádění plánu a svém zapojení do něj. V některých členských státech je to částečně způsobeno pomalým postupem provádění nebo prodlevami při provádění a prosazování plánu. Zástupci organizované občanské společnosti však uvádí, že se už vyjádřili k (potenciálním) problémům, které mohou nastat ve fázi provádění. V tomto ohledu představuje jednu z hlavních uváděných překážek administrativní kapacita členských států, zejména na regionální a místní úrovni (jak se rovněž uvádí v diskusním dokumentu centra CEPS zveřejněném v březnu 2022 (14)). To platí zejména pro největší příjemce prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost. Z tohoto důvodu mnoho sociálních partnerů a organizací občanské společnosti trvá na větším zapojení místních a regionálních komunit. Většina zúčastněných stran však nepovažuje účast organizované občanské společnosti na provádění národních plánů pro oživení a odolnost na regionální a místní úrovni za účinnou. Druhou často zmiňovanou překážkou je nedostatečná výměna informací mezi vládou členského státu a sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti, což může představovat vážnou překážku jejich zapojení do fáze provádění a sledování. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Navzdory těmto zjištěným problémům se podle hloubkové analýzy výzkumné služby Evropského parlamentu zveřejněné v březnu 2022 (15) na jedné straně několik členských států, například Belgie, Kypr, Řecko, Estonsko či Finsko, obecně zavázalo, že budou během prováděcí fáze národních plánů pro oživení a odolnost pokračovat ve spolupráci se sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti, a na druhé straně jiné země, například Česká republika, Francie, Itálie, Portugalsko, odkazovaly na zvláštní výbor/orgán, který bude mimo jiné odpovědný za sledování dosaženého pokroku, dodržování milníků a cílů jednotlivých složek a dohled nad nimi, a také za propagační aktivity a hodnocení zpráv o provádění. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Oddíl III: Potenciální dopad národních plánů pro oživení a odolnost na hospodářství a společnost členských států

| 3.3.1. | Podle studie, kterou vypracovala výzkumná služba Evropského parlamentu (16), by měl Nástroj pro oživení a odolnost aktivovat veřejné investice a zaměřovat se přitom na zvýšení reálné produkce a napomáhat vytváření dodatečného fiskálního prostoru, což následně umožní plnění už naplánovaných výdajů členských států založené na doplňkovosti. Nástroj pro oživení a odolnost by na jedné straně vedl k podstatnému zvýšení HDP v krátkodobém a střednědobém horizontu prostřednictvím poptávky po veřejných a soukromých investicích, jež by umožnila nashromáždění základního kapitálu, který je na druhé straně nezbytný pro dosažení vyššího HDP ve střednědobém a dlouhodobém horizontu prostřednictvím růstu zaměstnanosti, vyšší produktivity a mezd a prostřednictvím příznivého účinku na produkci. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Názory sociálních partnerů a organizací občanské společnosti na možné dopady národních plánů pro oživení a odolnost na hospodářství a společnost v jejich zemi jsou poměrně různorodé. Toto vnímání se liší zejména v závislosti na výši finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených jednotlivým členským státům. V členských státech, které čerpají velké částky, je totiž dopad vnímán pozitivněji než v členských státech, které dostávají vzhledem k velikosti svého hospodářství poměrně malé částky. Navzdory těmto rozdílům organizovaná občanská společnost obecně vnímá dopad fondů Nástroje pro oživení a odolnost a investic národních plánů pro oživení a odolnost na reformy kladně, neboť představují impuls pro dosažení cílů souběžné ekologické a digitální transformace. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Oddíl IV: Zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do provádění plánu

| 3.4.1. | Účast organizované občanské společnosti ve fázi provádění plánu měla v oněch několika málo členských státech, kde byla tato fáze skutečně zahájena, různé podoby. Z informací poskytnutých zúčastněnými stranami vyplývají čtyři kategorie zapojení: 1) uložené právními předpisy; 2) prostřednictvím zvláštních pracovních skupin pro národní plány pro oživení a odolnost; 3) prostřednictvím setkání zúčastněných stran; 4) žádná konkrétní plánovaná forma zapojení. V porovnání se závěry z roku 2021, které ukázaly zjevně nedostatečné zapojení organizované občanské společnosti ve fázi přípravy plánu, je její zapojení ve fázi provádění hodnoceno kladněji, i když ve všech členských státech není ještě zdaleka uspokojivé. Z uvedených informací totiž vyplývá, že v některých zemích jsou podporovány iniciativy zvláště určené k zapojení organizované občanské společnosti do provádění národních plánů pro oživení a odolnost. Kromě toho, pokud jde o možný rozdíl v zapojení sociálních partnerů na jedné straně a organizací občanské společnosti na straně druhé, se ukazuje, že v členských státech buď obecně nedochází k zapojení žádné ze stran, nebo dochází k zapojení obou stran bez rozdílu. Avšak ve třech (Rakousko, Řecko a Portugalsko) z dvaceti oslovených členských států zúčastněné strany uvedly, že se zapojení těchto stran výrazně liší. V těchto zemích jsou sociální partneři zapojováni více než organizace občanské společnosti. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Průzkum BusinessEurope (17) ze začátku roku 2022 v této souvislosti ukázal, že sociální partneři jsou do plánů pro oživení zapojováni ve stále větší míře, což se projevuje v tom, že míra nespokojenosti s jejich dosavadní úlohou při provádění plánu činí pouze 30 %, zatímco v loňském roce dosáhla míra nespokojenosti s jejich úlohou při přípravě plánu 71 %. Kromě toho, jak se uvádí ve zprávě nadace Eurofound (18) z března 2022, po přijetí plánů sociální partneři poukazovali na význam zpráv o jednotlivých zemích vydávaných Evropskou komisí v rámci evropského semestru (19), které tvoří rámec pro diskusi o provádění vnitrostátních reforem a investicích a umožňují sociálním partnerům výměnu myšlenek a přispívají k tomu, že národní plány pro oživení a odolnost se mohou opírat o spolehlivé výchozí údaje. |
| --- | --- |

3.4.2.

4.   Závěry

| 4.1. | Obecně je konečný obsah plánů hodnocen kladně. V některých případech byly v konečných verzích národních plánů pro oživení a odolnost zohledněny připomínky organizované občanské společnosti. Celkově organizovaná občanská společnost podporuje zelené, digitální a sociální cíle národních plánů pro oživení a odolnost. Pokud jde o příspěvek k ekologické a digitální transformaci, byly vyjádřeny kladné názory, i když dopad národních plánů pro oživení a odolnost je až na několik případů hodnocen jako omezený. Často se bohužel objevovaly názory, že sociální rozměr plánu je navzdory svému významu pro hledisko odolnosti poměrně málo propracovaný. Zazněl názor, že transformace bude vyžadovat více investic, zejména s ohledem na současnou krizi. Navzdory vnímanému zlepšení v některých členských státech je stále obtížné jednoznačně odpovědět na otázku, zda se účast ve fázi provádění zlepšila, a to i proto, že provádění mnoha národních plánů pro oživení a odolnost se v řadě členských států značně zpozdilo. Sociální partneři a organizace občanské společnosti však poukazovali na to, že v této fázi došlo ke zlepšení institucionálního sociálního dialogu. Například ve Španělsku sociální partneři uznávají, že rámec Nástroje pro oživení a odolnost a národních plánů pro oživení a odolnost přispěl k důležitým dohodám o pracovních a důchodových reformách prostřednictvím tripartitního sociálního dialogu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Navzdory zpoždění při provádění mnoha národních plánů pro oživení a odolnost byly v některých členských státech zaznamenány osvědčené postupy v oblasti jejich provádění a sledování. Například v Rakousku, Francii, Lucembursku, Španělsku a Švédsku představuje úzká a konstruktivní spolupráce mezi sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti a vládou, umocňovaná transparentností a trvalým dialogem, důležitý nástroj jejich zapojení do Nástroje pro oživení a odolnost. V Česku, Estonsku, Finsku, Itálii a Španělsku byly navíc spuštěny propagační internetové stránky nebo vládní portál k Nástroji pro oživení a odolnost s transparentními informacemi přístupnými veřejnosti. V Itálii, která je hlavním příjemcem prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost, byl v listopadu 2021 na vládní úrovni zřízen stálý kulatý stůl pro partnerství (Tavolo permanente del partenariato) se zvláštními pracovními skupinami, které kriticky sledují směřování a kvalitu provádění národních plánů pro oživení a odolnost z hlediska očekávání občanů. Tomuto orgánu předsedá italský předseda vlády a jeho činnost koordinuje předseda Národní rady pro hospodářství a práci (CNEL). Kromě toho byla podepsána zvláštní strukturovaná dohoda s Národním sdružením italských měst a obcí (ANCI) o rozvoji dialogu a strukturované pomoci ve fázích provádění na místní úrovni týkající se záležitostí, které jsou předmětem jejich zájmu. V Itálii je podobným způsobem podporováno zapojení obcí a dalších místních subjektů, pokud jde o správní kapacitu. V Chorvatsku se organizovaná občanská společnost podílí na činnosti pracovních skupin připravujících výběrová řízení na provádění národních plánů pro oživení a odolnost a také na přípravě dohod s ministerstvem cestovního ruchu týkajících se opatření v rámci plánu pro odvětví cestovního ruchu. V Portugalsku se organizovaná občanská společnost podílí na sledování provádění národních plánů pro oživení a odolnost, zejména analýzou výsledků plánů a zpráv o hodnocení dopadů. V tomto ohledu byl vytvořen monitorovací orgán nazvaný Národní monitorovací výbor (CNA), v němž jsou zastoupeni mimo jiné zástupci sociálních partnerů, univerzit a sociálního sektoru. Tato výměna osvědčených postupů je vítána a slouží jako příklad ostatním členským státům. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V mnoha členských státech se objevují požadavky na lepší zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti do fáze provádění národních plánů pro oživení a odolnost. Organizovaná občanská společnost požaduje větší transparentnost při provádění a sledování těchto plánů a žádá, aby byly informace zveřejňovány a aby byl dále podporován dialog o národních plánech pro oživení a odolnost se všemi příslušnými zúčastněnými stranami. Bez tohoto dialogu nebudou pravděpodobně klíčové výzvy správně řešeny. A konečně, ve většině členských států se teprve ukáže, zda se účast organizované občanské společnosti výrazně zlepší ve fázích provádění a sledování plánů, které jsou v současnosti stále příliš pomalé nebo jsou provázeny prodlevami. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Výbor vyzývá vlády členských států, v nichž je zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti (20) dosud nedostatečné, aby tuto situaci urychleně napravily a postupovaly v souladu s pravidly stanovenými v nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Vyzývá Komisi a Evropský parlament, aby vymáhaly dodržování platných pravidel. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti je EHSV přesvědčen, že nedostatečně účinná a kvalitní účast organizované občanské společnosti na správě ekonomických záležitostí EU nebude uspokojivě vyřešena, dokud neproběhne reforma evropského semestru tak, aby byla tato účast zaručena prostřednictvím směrnice nebo nařízení. Výbor upozorňuje na skutečnost, že o řádnou účast se jedná tehdy, když jsou organizace občanské společnosti v rámci formálních konzultačních procesů založených na právních normách a veřejných a transparentních postupech náležitým způsobem písemně informovány, je jim poskytnut dostatek času k analýze vládních návrhů a k vypracování návrhů vlastních a zařazení nebo zamítnutí těchto návrhů je doprovázeno odůvodněním obsaženým ve veřejných zápisech nebo dokumentech. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Válka na Ukrajině a její bezprostřední rizika pro evropskou a světovou ekonomiku cíle národních plánů pro oživení a odolnost nezpochybňují, ale naopak by podle názoru Výboru měly evropské orgány a vlády členských států povzbudit, aby urychlily provádění a prosazování těchto plánů, jakož i související investice a reformy, a aby prosazovaly Zelenou dohodu EU s cílem udržet růst a urychlit dekarbonizaci energetického systému a zelenou strategickou autonomii Evropské unie. Zároveň musí EU učinit vše, co je nezbytné, aby pomohla vládě a obyvatelům Ukrajiny, poskytla odpovídající péči milionům lidí, kteří byli nuceni hledat útočiště v zemích EU, a pomohla členským státům, které jsou přímo postiženy, v různých odvětvích hospodářství. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Už před vypuknutím války nebyl celkový objem prostředků členských států a prostředků z nástroje NGEU dostatečný k dosažení cílů Zelené dohody a k uskutečnění potřebné spravedlivé a inkluzivní transformace energetiky, zejména cíle nahradit fosilní paliva čistými a obnovitelnými zdroji výroby energie v souladu s doporučeními Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC). Kromě toho je nyní naléhavě třeba ukončit energetickou závislost EU na Rusku i z geopolitického hlediska. Situace si navíc vyžádá výrazný nárůst investic do bezpečnosti a obrany, což značně zatíží veřejné rozpočty. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Z toho důvodu EHSV navrhuje:






  a) | urychlené přijetí nové energetické strategie EU, která podpoří účinné propojení unijních energetických sítí, rychlé nahrazení fosilních paliv obnovitelnými zdroji energie, vysokou energetickou účinnost a snížení poptávky po energii; |
| --- | --- | --- |

4.8.

a)

urychlené přijetí nové energetické strategie EU, která podpoří účinné propojení unijních energetických sítí, rychlé nahrazení fosilních paliv obnovitelnými zdroji energie, vysokou energetickou účinnost a snížení poptávky po energii;

| b) | zvážení možnosti přesměrovat investice do národních plánů pro oživení a odolnost na větší investice do čisté a obnovitelné energie a zároveň zajistit strategickou autonomii EU; |
| --- | --- |

b)

zvážení možnosti přesměrovat investice do národních plánů pro oživení a odolnost na větší investice do čisté a obnovitelné energie a zároveň zajistit strategickou autonomii EU;

| c) | aby všechny členské státy využívaly svůj podíl prostředků z národních plánů pro oživení a odolnost k financování nových programů v tomto směru, jako jsou programy pro investice do udržitelné energie; |
| --- | --- |

c)

aby všechny členské státy využívaly svůj podíl prostředků z národních plánů pro oživení a odolnost k financování nových programů v tomto směru, jako jsou programy pro investice do udržitelné energie;

| d) | aby v krátkodobém horizontu evropské orgány a vlády členských států přijaly veškerá nezbytná opatření jak v oblasti výroby, tak spotřeby za účelem ochrany ekonomik před řetězovými dopady války – která vážně narušuje potravinové, energetické a finanční trhy, zvyšuje ceny energií a narušuje dodavatelské řetězce – na hospodářství EU; |
| --- | --- |

d)

aby v krátkodobém horizontu evropské orgány a vlády členských států přijaly veškerá nezbytná opatření jak v oblasti výroby, tak spotřeby za účelem ochrany ekonomik před řetězovými dopady války – která vážně narušuje potravinové, energetické a finanční trhy, zvyšuje ceny energií a narušuje dodavatelské řetězce – na hospodářství EU;

| e) | posoudit vytvoření nového nástroje finančních investic a podpořit návrh Evropské komise obsažený ve sdělení nazvaném REpowerEU na urychlení restrukturalizace energetického odvětví s cílem zajistit bezpečnější a udržitelnější strategickou autonomii EU. Za tímto účelem by měl být použit nejvhodnější model, který bude určen na základě osvědčených postupů a výsledků Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) a Nástroje pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

e)

posoudit vytvoření nového nástroje finančních investic a podpořit návrh Evropské komise obsažený ve sdělení nazvaném REpowerEU na urychlení restrukturalizace energetického odvětví s cílem zajistit bezpečnější a udržitelnější strategickou autonomii EU. Za tímto účelem by měl být použit nejvhodnější model, který bude určen na základě osvědčených postupů a výsledků Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) a Nástroje pro oživení a odolnost.

| 4.9. | Závěry Mezivládního panelu OSN pro změnu klimatu z roku 2022 jsou další vážnou upomínkou, že úsilí v boji proti změně klimatu je nedostatečné. EHSV vyzývá evropské orgány, aby tyto závěry zohlednily při přijímání iniciativ v oblasti energetické, průmyslové a hospodářské politiky. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV si je vědom obrovských obtíží, které za současných okolností představuje provádění hospodářské politiky, jejímž cílem je současně snížit inflaci a zajistit hospodářský růst, zaměstnanost a udržitelnost veřejných financí ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Evropské orgány, vlády členských států a ECB musí postupovat v úzké koordinaci a přijmout nezbytná opatření, aby bylo zajištěno, že ukončení expanzivní měnové a fiskální politiky bude provedeno tak, aby nevedlo k nové recesi. EHSV je přesvědčen, že reforma pravidel Paktu o stabilitě a růstu by měla být provedena stanovením realistických cílových hodnot pro schodek a dluh, začleněním zlatého pravidla pro investice a stanovením flexibilních postupů k dosažení cílových hodnot určených ke snížení úrovně veřejného dluhu v závislosti na situaci jednotlivých zemí. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Nezbytným předpokladem zajištění spravedlivé a inkluzivní ekologické a digitální transformace je úsilí v oblasti vzdělávání a celoživotního učení pracovníků a obyvatelstva obecně. Prioritou by měla být odborná příprava a pracovně-profesní poradenství pro pracovníky postižené restrukturalizačními procesy, ale také předvídání potřeb vyplývajících z různých typů technologických změn ve výrobním systému. Digitalizace vyžaduje zvláštní pozornost v případě osob, které mají vzhledem ke svému věku nebo jiným okolnostem obtížnější přístup k digitalizovaným službám. Této části obyvatelstva je třeba zajistit přístup ke školení a speciálním podpůrným službám, které jim pomohou získat přístup ke všem typům výhod a služeb. |
| --- | --- |

4.11.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Usnesení EHSV k tématu Zapojení organizované občanské společnosti do národních plánů pro oživení a odolnost – co se osvědčilo a co nikoliv? (Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 1).

1

Zapojení organizované občanské společnosti do národních plánů pro oživení a odolnost – co se osvědčilo a co nikoliv?

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Válka na Ukrajině a její hospodářský, sociální a environmentální dopad (Úř. věst. C 290, 29.7.2022, s. 1).

3

(4)  Poznámka: před 1. dubnem 2022 Komise schválila 23 plánů (včetně švédského plánu z konce března 2022, který ještě čeká na schválení Radou). Na začátku dubna Komise schválila také bulharský plán, který rovněž ještě musí schválit Rada (tj. 24 plánů dosud schválených Komisí a 22 dosud schválených Radou).

4

(5)  Styčná skupina pro evropské organizace a sítě občanské společnosti.

5

(6)  Zprávy z jednotlivých členských států jsou analyzovány v příloze tohoto usnesení. Veškeré dokumenty jsou k dispozici na internetových stránkách Výboru.

6

(7)  SWD(2021) 211 final.

7

(8)  SWD(2021) 163 final/2.

8

(9)  SWD(2021) 196 final.

9

(10)  SWD(2021) 160 final.

10

(11)  SWD(2021) 146 final.

11

(12)  SWD(2021) 161 final.

12

(13)  Srovnávací přehled oživení a odolnosti.

13

(14)  Comparing and assessing recovery and resilience plans (Srovnání a hodnocení plánů pro oživení a odolnost) – druhé vydání, Centrum pro evropská politická studia (CEPS).

14

Comparing and assessing recovery and resilience plans

(15)  Recovery and Resilience Plans: stakeholders’ views (Plány pro oživení a odolnost: názory zúčastněných stran).

15

Recovery and Resilience Plans: stakeholders’ views

(16)  Recovery and Resilience Dialogue with the European Commission (Dialog s Evropskou komisí o oživení a odolnosti), 7. března 2022.

16

Recovery and Resilience Dialogue with the European Commission

(17)  BusinessEurope Reform Barometer 2022.

17

BusinessEurope Reform Barometer 2022

(18)  Involvement of social partners in the national recovery and resilience plans (Zapojení regionů a měst do národních plánů pro oživení a odolnost).

18

Involvement of social partners in the national recovery and resilience plans

(19)  Zpráva o evropském semestru pro koordinaci hospodářské politiky: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze udržitelného růstu na rok 2022.

19

(20)  A dalších relevantních zúčastněných stran, například mládežnických organizací, jak EHSV zdůraznil zejména ve svém stanovisku Jak mladým lidem zaručit důstojnou práci a zajistit začlenění osob NEET prostřednictvím řádného vypracování národních plánů pro oživení (Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 27).

20

Jak mladým lidem zaručit důstojnou práci a zajistit začlenění osob NEET prostřednictvím řádného vypracování národních plánů pro oživení

---

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

569. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/8

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu uplatňování pravidel státní podpory v oblasti zdravotních a sociálních služeb obecného hospodářského zájmu v období po pandemii – připomínky a návrhy k hodnocení provedenému Komisí za účelem pozměnění legislativního balíčku z roku 2012

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2022/C 323/02)

| Zpravodaj: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Giuseppe GUERINI

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 5. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 19. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 221/0/5 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20. 1. 2022

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

5. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

19. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

221/0/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) se domnívá, že různé zdravotní a sociální služby – například poskytování péče (mj. péče domácí), pomoc při opětovném začleňování znevýhodněných osob nebo osob se zdravotním postižením na trh práce, péče o děti a sociální bydlení – mají zásadní význam pro zajištění sociální soudržnosti v současném postpandemickém období, kdy se potýkáme s humanitární krizí a na mezinárodní úrovni panuje napětí. Vzhledem k tomu hrají evropská pravidla státní podpory v oblasti těchto služeb mimořádně důležitou roli. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV plně podporuje rozhodnutí Komise pojmout zdravotní a sociální služby při hodnocení právní úpravy v tomto odvětví (1) jako dílčí kategorii se specifickými znaky v širším kontextu služeb obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdůrazňuje, že tzv. balíček Almunia, který byl zveřejněn v roce 2012 a týká se státní podpory v odvětví služeb obecného hospodářského zájmu, přinesl vylepšení v podobě modernizace a zjednodušení předcházejících předpisů z roku 2005. Bylo by tudíž vhodné uplatnit regulační přístup tohoto balíčku i v budoucnu a doplnit při tom další modernizační prvky, pokud by se Komise v návaznosti na probíhající hodnocení rozhodla změnit platné předpisy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV poukazuje na to, že zdravotní služby a téměř všechny služby sociální péče mají v jednotlivých členských státech regionální, okresní, místní nebo – v případě rozlehlejších měst – dokonce obvodní rozměr. To znamená, že lidé jen v nepatrné míře využívají těchto služeb v jiných regionech a okresech daného státu a tím spíše je nepravděpodobné, že by se za nimi vydávali do jiných zemí. V souvislosti s absencí přeshraničního významu se tedy na státní podporu v oblasti zdravotních a sociálních služeb nemusí vztahovat článek 107 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV upozorňuje na to, že je pro vnitrostátní orgány obtížné získat specifické poznatky ohledně vypracovávání pověřovacích aktů, které jsou nezbytným předpokladem pro uplatňování rozhodnutí Komise 2012/21/EU (2) (rozhodnutí o výjimce týkajícího se vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby) a nařízení Komise (EU) č. 360/2012 (3) o podpoře de minimis v souvislosti se službami obecného hospodářského zájmu. Bylo by proto velice užitečné, kdyby Komise zřídila portál, na němž by byly k dispozici konkrétní příklady právoplatných pověřovacích aktů pro různé druhy zdravotních a sociálních služeb. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vybízí k výměně osvědčených postupů mezi členskými státy, které mají stejnou právní tradici, co se týče uplatňování pravidel státní podpory v odvětví zdravotních a sociálních služeb. Podpořilo by se tím účinnější využívání diskrečních pravomocí, které vnitrostátním orgánům v oblasti zřizování a realizace služeb obecného hospodářského zájmu na místní úrovni přiznává protokol č. 26 SFEU. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV poukazuje na to, že je nutné upřesnit pravidlo stanovené v rozhodnutí 2012/21/EU, podle něhož výše vyrovnávací platby za závazek veřejné služby nesmí přesáhnout částku nezbytnou k pokrytí vzniklých nákladů, včetně přiměřeného zisku. Je třeba při tom vyjasnit tyto otázky: i) jakým konkrétním způsobem má být určován přiměřený zisk ve vztahu ke kapitálu vynaloženému na zajištění dané služby s přihlédnutím k operačnímu riziku; ii) jakým konkrétním způsobem mají být vyčíslovány fixní a strukturální náklady, které lze zahrnout do nákladů vzniklých při poskytování služeb obecného hospodářského zájmu; iii) nakolik by bylo možné využít zvláštnosti služeb a organizačních modelů, jimiž se vyznačují subjekty sociální ekonomiky při provozování a poskytování služeb obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV se domnívá, že by měl pro zdravotní a sociální služby ve tříletém účetním období platit vyšší strop de minimis, než jaký pro obecně pojímané služby obecného hospodářského zájmu stanoví nařízení (EU) č. 360/2012 (500 000 EUR). Vyplynulo to mj. i z veřejné konzultace, kterou uskutečnila Komise. Toto navýšení oproti stávajícímu stropu se jeví být opodstatněné, a to vzhledem k důležité roli, kterou zdravotní a sociální služby hrají z hlediska sociální soudržnosti. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Úvod a souvislosti

| 2.1. | Státní podpora udílená podnikům, které poskytují služby obecného hospodářského zájmu, a organizacím působícím v užším sektoru zdravotních a sociálních služeb, jimiž se konkrétně zabývá toto stanovisko, byla upravena v roce 2012 legislativním balíčkem Almunia. Tímto balíčkem byl nahrazen a modernizován předcházející právní rámec z roku 2005 (tzv. balíček Monti-Kroes). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Balíček Almunia tvoří tyto akty:






  — | nařízení (EU) č. 360/2012 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis udílenou podnikům poskytujícím služby obecného hospodářského zájmu, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

nařízení (EU) č. 360/2012 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis udílenou podnikům poskytujícím služby obecného hospodářského zájmu,

| — | rozhodnutí 2012/21/EU ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu, |
| --- | --- |

—

rozhodnutí 2012/21/EU ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu,

| — | sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (4), |
| --- | --- |

—

sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (4),

| — | sdělení Komise Rámec Evropské unie pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (2011) (5). |
| --- | --- |

—

sdělení Komise Rámec Evropské unie pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (2011) (5).

| 2.3. | Právní rámec pro toto odvětví je tedy v platnosti již téměř 10 let a podle údajů Komise jej členské státy od samého počátku ve velké míře využívaly, byť s určitými problémy, které by mohly odůvodnit potřebu dalšího zásahu normotvůrce EU, vedle skutečnosti, že od jeho schválení uplynula dlouhá doba. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komise v této souvislosti zahájila rozsáhlou konzultaci se zainteresovanými stranami, jejímž smyslem bylo ověřit účelnost, účinnost a přidanou hodnotu platných právních předpisů a aktuální míru naplnění vytyčených cílů, a to zejména v odvětví zdravotních a sociálních služeb. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tato konzultace probíhala v období od 31. července 2019 do 14. prosince 2019. Komise za tímto účelem vypracovala dotazník a obdržela 51 odpovědí od podniků, podnikatelských sdružení, odborových svazů, nevládních organizací, jednotlivých občanů a orgánů veřejné správy. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV jakožto instituce, která zastupuje evropskou hospodářskou sféru a občanskou společnost, chce tímto stanoviskem z vlastní iniciativy upozornit Komisi na některé aspekty související s uplatňováním pravidel státní podpory v oblasti zdravotních a sociálních služeb, aby bylo popřípadě možné přezkoumat v budoucnu pravidla státní podpory pro tato odvětví. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV si je vědom toho, že je pro normotvůrce EU nesmírně složité stanovit pravidla státní podpory v oblasti zdravotních a sociálních služeb, neboť je při tom zapotřebí vypořádat se s nelehkým úkolem, který spočívá v nalezení rovnováhy mezi veřejnou podporou činností přispívajících k dosažení cílů obecného zájmu a ochranou volné a ničím nenarušené hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Evropské předpisy v oblasti státní podpory by mimoto měly zajistit, aby bylo možné učinit potřebné veřejné investice do rozvoje sociální a zdravotní infrastruktury sloužící k realizaci cílů evropského pilíře sociálních práv. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV plně podporuje rozhodnutí Komise pojmout zdravotní a sociální služby jako dílčí kategorii se specifickými znaky v širším kontextu služeb obecného hospodářského zájmu, a to vzhledem ke specifické povaze těchto služeb a ke speciálním cílům, jichž se má pomocí těchto služeb dosáhnout. Komise totiž v dokumentu, v němž hodnotí platná pravidla, uvádí, že z hlediska státní podpory představují zdravotní a sociální služby dílčí kategorii služeb obecného (hospodářského) zájmu (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zdůrazňuje, že tzv. balíček Almunia, který byl zveřejněn v roce 2012 a stanoví pravidla státní podpory v odvětví služeb obecného hospodářského zájmu, přinesl vylepšení v podobě modernizace předcházejících předpisů z roku 2005 a snížení administrativní a regulační zátěže vnitrostátních orgánů, které mají v úmyslu tyto služby financovat. Bylo by tudíž vhodné uplatnit regulační přístup tohoto balíčku i v budoucnu a doplnit při tom další modernizační prvky a vyjasnit některé konkrétní aspekty. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV se domnívá, že různé zdravotní a sociální služby – například poskytování péče (mj. péče domácí), pomoc při opětovném začleňování znevýhodněných osob nebo osob se zdravotním postižením na trh práce, péče o děti a sociální bydlení – mají zásadní význam pro zajištění sociální soudržnosti na vnitřním trhu a představují „společné hodnoty“ členských států, jak se uvádí v protokolu č. 26 SFEU. V současném postpandemickém období, kdy na mezinárodní úrovni panuje napětí a v členských státech sílí populismus, hrají tyto služby ještě strategičtější a důležitější roli. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV upozorňuje na to, že zdravotní a sociální služby jsou někdy zajišťovány státem prostřednictvím činností nehospodářské povahy, na něž se unijní pravidla v oblasti státní podpory nevztahují. Nicméně i v případech, kdy jsou zajišťovány prostřednictvím hospodářských činností, mají tyto činnosti jen nepatrný přeshraniční význam, poněvadž plní výlučně místní funkci a přispívají k sociální soudržnosti na území daného státu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV poukazuje na to, že zdravotní a sociální služby jsou mnohdy zajišťovány prostřednictvím činností nehospodářské povahy a v důsledku toho se na ně nemusí vztahovat rámec státní podpory (článek 107 SFEU). Navíc mají i v případech, kdy jsou poskytovány v tržním prostředí, výlučně místní rozměr a z hlediska poptávky nemají skutečný přeshraniční význam. Místní rozměr je ještě výraznější, jestliže tyto služby poskytují subjekty sociální ekonomiky se zapojením místních komunit s cílem posílit sociální soudržnost a ve veřejném zájmu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V souladu s prováděcí praxí Komise a evropskou judikaturou však nelze a priori vyloučit, že by zdravotní a sociální služby mohly mít přeshraniční význam, a to z důvodu možného narušení přeshraničních investic. EHSV sice chápe, že smyslem tohoto přístupu je plně ochránit svobody pohybu zakotvené ve Smlouvách, žádá však Komisi, aby vypracovala odpovídající pokyny ohledně přeshraničního významu zdravotních a sociálních služeb. Je totiž zapotřebí zaujmout k těmto službám zvláštní a flexibilní přístup v rámci širší diskuse o definici přeshraničního významu coby pojmového znaku státní podpory ve smyslu článku 107 SFEU. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV poukazuje na to, že i tehdy, kdy zdravotní a sociální služby mají přeshraniční rozměr, jako je tomu v případě 37 přeshraničních městských oblastí v EU podle směrnice o přeshraniční zdravotní péči (7), je to dáno zeměpisnou blízkostí sousedících území a při jejich poskytování jsou respektovány zásady územní subsidiarity. Vyšší státní podpora by tedy nijak podstatně nenarušila přeshraniční hospodářskou soutěž mezi podniky. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | EHSV podotýká, že právní koncepty uplatňované v odvětví služeb obecného hospodářského zájmu jsou i přes vyjasnění a zjednodušení, k němuž došlo v rámci balíčku Almunia z roku 2012, objektivně vzato stále složité, mj. s ohledem na úzkou provázanost mezi právními a ekonomickými úvahami typickými pro toto odvětví. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV proto vyzývá Komisi, aby zveřejnila pokyny aktualizující Příručku k uplatňování pravidel Evropské unie pro státní podporu, veřejné zakázky a vnitřní trh v oblasti služeb obecného hospodářského zájmu, zejména sociálních služeb obecného zájmu (8), jež byla pro subjekty působící v tomto odvětví v uplynulých letech velice užitečná. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV se domnívá, že zvláštní předpisy týkající se služeb obecného hospodářského zájmu, pokud jde o zadávání zakázek i státní podporu, jsou vnitrostátním orgánům méně známy než příslušné standardní předpisy pro zadávání zakázek a státní podporu. Mohlo by být tedy velmi přínosné náležitě investovat do vzdělávání zaměstnanců orgánů veřejné správy, mj. s využitím evropských zdrojů, aby bylo možné zkvalitnit tyto služby a zlepšit dodržování unijního práva. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV upozorňuje na to, že je pro vnitrostátní orgány z technického a operačního hlediska obtížné získat hlubší specifické poznatky ohledně vypracovávání pověřovacích aktů, které jsou nezbytným předpokladem pro uplatňování rozhodnutí o výjimce 2012/21/EU týkajícího se vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby a – ač ve zjednodušené formě – nařízení (EU) č. 360/2012 o státní podpoře (tzv. nařízení super de minimis, které stanoví zvýšení stropu v rámci tříletého účetního období na 500 000 EUR). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Bylo by proto velice užitečné, kdyby Komise zřídila portál, na němž by byly k dispozici konkrétní příklady pověřovacích aktů pro různé druhy zdravotních a sociálních služeb, které její Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž pokládá za právoplatné a správně vypracované. V tomto ohledu by mohla být velmi přínosná také výměna osvědčených postupů mezi členskými státy se stejnou právní tradicí, jelikož by se tím podpořilo účinnější využívání diskrečních pravomocí, které vnitrostátním orgánům v oblasti zřizování a realizace služeb obecného hospodářského zájmu na místní úrovni přiznává protokol č. 26 SFEU. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Je známo, že v souladu s pravidlem stanoveným v rozhodnutí 2012/21/EU nesmí výše vyrovnávací platby vyplácené subjektům pověřeným poskytováním veřejné služby přesáhnout částku nezbytnou k pokrytí vzniklých nákladů, včetně přiměřeného zisku. Bylo by vhodné toto pravidlo podrobněji rozvést s cílem vyjasnit tyto tři otázky: i) jakým konkrétním způsobem má být určován přiměřený zisk ve vztahu ke kapitálu vynaloženému na zajištění dané služby s přihlédnutím k operačnímu riziku; ii) jakým způsobem mají být vyčíslovány fixní a strukturální náklady, které lze zahrnout do nákladů vzniklých při poskytování služeb obecného hospodářského zájmu; iii) nakolik by bylo možné využít zvláštnosti služeb a organizačních modelů, jimiž se vyznačují subjekty sociální ekonomiky při provozování a poskytování služeb obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV připomíná, že při určování přiměřeného zisku je třeba zohledňovat charakter daného podniku, zejména v případě, kdy tento podnik soustavně reinvestuje zisky do své činnosti a řadí se mezi subjekty či podniky sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV se domnívá, že by měl pro zdravotní a sociální služby ve tříletém účetním období platit jiný, vyšší strop de minimis, než jaký pro služby obecného hospodářského zájmu stanoví nařízení (EU) č. 360/2012 (500 000 EUR). Jasně to vyplynulo z veřejné konzultace, kterou uskutečnila Komise. Toto navýšení by bylo opodstatněné, poněvadž zdravotní a sociální služby plní veřejnou funkci, jsou poskytovány v obecném zájmu a mají jen velmi malý dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Zvýšením stropu de minimis pro zdravotní a sociální služby by vznikl větší prostor pro uplatňování nařízení (EU) č. 360/2012, a bylo by tak snazší využívat toto nařízení i jeho zjednodušené formy. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Vzhledem k důležité roli, kterou zdravotní a sociální služby hrají z hlediska sociální soudržnosti, se jeví být opodstatněné navýšit stávající strop, což by mělo tři výhody: i) možnost poskytování rozsáhlejší podpory ve zjednodušeném a urychleném rámci pro podporu de minimis; ii) zohlednění vývoje inflace na makroekonomické úrovni a na základě toho častější úprava stropu pro tříleté účetní období; iii) uznání podpůrné úlohy, kterou plní mnohé subjekty sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV si je vědom významné role malých a středních podniků a soukromých podniků, které se podílejí na provozování zdravotních a sociálních služeb obecného hospodářského zájmu na základě zakázek zadávaných místními orgány. I v tomto ohledu by bylo užitečné, kdyby vnitrostátní orgány shromažďovaly a sdílely údaje a informace o výběrových řízeních na poskytovatele služeb, vyplacených vyrovnávacích platbách a dosažené výkonnosti. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV rovněž připomíná, že – jak uvedla i Komise ve svém akčním plánu pro sociální ekonomiku (9) – by bylo možné podpořit odvětví zdravotních a sociálních služeb také nepřímo tím, že budou organizace sociální ekonomiky, které se v tomto odvětví intenzivně angažují, moci snáze využívat podpůrná opatření v oblasti přístupu k finančním prostředkům a úvěrům. Pomoci by mohly také zvláštní pobídky v oblasti zaměstnávání znevýhodněných pracovníků nebo pracovníků se zdravotním postižením ve smyslu obecného nařízení o blokových výjimkách v oblasti státní podpory. V tomto ohledu by bylo mimořádně užitečné zavést na evropské úrovni jasná a flexibilní pravidla, která by umožnila kumulovat a kombinovat u téže činnosti v uvážlivé míře různé pobídky. |
| --- | --- |

4.11.

V Bruselu dne 19. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  ARES-2019-3858696.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2012/21/EU ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 7, 11.1.2012, s. 3).

2

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 360/2012 ze dne 25. dubna 2012 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis udílenou podnikům poskytujícím služby obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 114, 26.4.2012, s. 8).

3

(4)  Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 4.

4

(5)  Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 15.

5

(6)  ARES-2019-3858696.

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 45).

7

(8)  SWD(2013) 53 final/2.

8

(9)  COM(2021) 778 final.

9

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/13

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Organizace občanské společnosti jakožto ochránkyně společného blaha v procesu oživení a rekonstrukce společnosti a ekonomik v EU po pandemii COVID-19

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2022/C 323/03)

| Zpravodaj: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 28. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 3. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 189/1/4 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

28. 4. 2021

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

3. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

189/1/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Občanská společnost a sociální partneři překlenují propast mezi tvůrci politik a skutečnou situací těch, které zastupují. Vedení dialogu s těmito zúčastněnými stranami je tedy pro tvůrce politik účinným způsobem, jak porozumět různým potřebám lidí patřících do různých sociálních skupin. Kromě toho občanská společnost podporuje účast všech na „občanské demokracii“, aby tak mohli ovlivnit záležitosti, které se jich týkají. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | V EU působí občanská společnost a sociální partneři na různých úrovních. Některé organizace působí na úrovni EU, jiné na vnitrostátní úrovni a některé na úrovni regionální či místní. Náplň práce se na všech úrovních doplňuje. Pokud jde o práci na poli prosazování zájmů, zaměření na úrovni EU ve srovnání s vnitrostátními organizacemi je často dáno tím, jak jsou mezi EU a vnitrostátní úroveň rozděleny politické kompetence. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Občanská společnost působící na místní úrovni se může rovněž podílet na sledování provádění a dopadu nových politik a iniciativ. Občanská společnost neovlivňuje pouze politická rozhodnutí, ale poskytuje také služby lidem, které zastupuje. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Během pandemie COVID-19 a pomalého zotavování Evropy z této hluboké krize se role občanské společnosti a sociálních partnerů musely přizpůsobit. Ještě větší důraz než dříve je kladen na poskytování životně důležitých služeb, ochranu lidských práv a záchranu životů a zároveň na řešení problémů, kterým organizace čelí z hlediska financování a podpory svých vlastních zaměstnanců. Kromě toho se s pandemií objevila řada nových unijních iniciativ financování, v souvislosti s nimiž bylo nutné důrazně se zasadit o to, aby se investice dostaly k těm, kteří to nejvíce potřebují. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | V současné době přesouvá evropská občanská společnost svou pozornost od krize COVID-19 ke zcela nové krizi. Mnoho subjektů občanské společnosti nyní zaměřuje své úsilí na překonávání důsledků nevyprovokované invaze na Ukrajinu ze strany ruských orgánů. Mnoho nevládních organizací například nyní využívá poznatky, které získaly při řešení krize způsobené pandemií, aby podpořily ukrajinské uprchlíky, shromáždily finanční prostředky na mimořádnou pomoc a pomohly těmto lidem utéct před krveprolitím, které v jejich zemi právě probíhá. Své úsilí zaměřují také na ty v ostatních částech EU, kteří jsou nejvíce ohroženi chudobou, protože drasticky rostou ceny pohonných hmot a prudce stoupá inflace. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Zapojení občanské společnosti do procesu tvorby politik je neoddělitelnou součástí hodnot EU, přičemž článek 1 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že rozhodnutí by měla být „přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům“. V EU v žádném případě nesmí docházet k potlačování sociálního dialogu a dialogu s občanskou společností. Respektování těchto hodnot by mělo být základní podmínkou pro to, aby členské státy mohly od EU obdržet finanční prostředky. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU by měla mít nulovou toleranci k členským státům, v nichž se občanský prostor zmenšuje. Systém, v němž je umlčován hlas občanské společnosti, zejména těch, kteří se staví kriticky k postupu vlády, je systémem, který aktivně narušuje činnost tvůrců politik sloužících zájmům svých občanů. Místo toho se stává systémem, kde ti, kdo jsou u moci, jednají pouze ve svém vlastním zájmu. Tento přístup ohrožuje demokracii v EU a je v rozporu s evropskými hodnotami, které jsou zakotveny v kodaňských kritériích (1). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Dodržování hodnot EU ze strany členských států neznamená pouze to, že budou ochotny s občanskou společností spolupracovat, ale také že budou podporovat její činnost i v případech, kdy je kritická k jejich politice nebo s ní nesouhlasí. Všechny organizace občanské společnosti v EU musí mít svobodu a nezávislost. Členské státy, které vedou dialog pouze se speciálně vybranými a s vládou sympatizujícími organizacemi a považují jej za nutnou formalitu, se stejnou měrou podílejí na uplatňování nedemokratických praktik jako vlády, které s občanskou společností vůbec nekomunikují. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Tvůrci politik by měli zajistit smysluplné a nikoli pouze povrchní zapojení občanské společnosti. To znamená, že se musí podílet na všech fázích rozhodovacího procesu. Znamená to vyslechnout názory občanské společnosti během koncipování nových právních předpisů, projektů nebo iniciativ a pravidelně je s ní konzultovat v rámci jejich utváření, přijímání a následně provádění. Občanská společnost je příliš často žádána o názor, když už jsou právní předpisy nebo projekty téměř dokončené. Tvůrci politik tak nemohou zohlednit případné návrhy a vzniká tak precedens, kdy se od občanské společnosti očekává pouze potvrzení návrhů, které jí jsou předkládány. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Tvůrci politik na všech úrovních by měli zajistit, aby jejich konzultační procesy byly snadno dohledatelné a přístupné. EHSV oceňuje systém veřejných konzultací Evropské komise, poněvadž je otevřený všem organizacím občanské společnosti i jednotlivým občanům, a skutečnost, že všechny konzultace jsou systematicky zveřejňovány na stejných internetových stránkách (2). Na druhou stranu mohou být konzultace na úrovni EU někdy omezující, pokud jde o typ připomínek, které umožňují. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Občanská společnost může tvůrcům politik pomáhat v zásadních úkolech, jako je monitorování. Pokud má však být role občanské společnosti při sledování provádění nových politik a iniciativ brána vážně, pak by orgány EU i vnitrostátní a místní orgány měly podporovat provozní náklady těchto organizací. Je to mimořádně důležité vzhledem k nejistotě ohledně dostupnosti finančních prostředků a financování projektů kvůli pandemii COVID-19 a také vzhledem ke zvýšení provozních nákladů. Aby bylo možné získat od občanské společnosti co nejkvalitnější a nejkonstruktivnější podporu, nesmí být při poskytování finančních prostředků na provoz a budování kapacit zpochybněna nezávislost organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Existuje řada opatření, která by EU mohla zavést, aby zohlednila příspěvek občanské společnosti. Prvním z nich by mohlo být stanovení účastnického statusu. Dále je třeba dohodnout se na obecných zásadách a společných normách týkajících se práva na sdružování a občanského dialogu, které mají být uplatňovány ve všech příslušných procesech, a rovněž přijmout interinstitucionální dohodu o občanském dialogu. Zlepšení partnerství mezi tvůrci politik a občanskou společností na úrovni EU by rovněž velmi prospělo uznání a podpora úlohy sdružení a nevládních organizací v rámci Evropské unie. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Organizace občanské společnosti mají také řadu svých vlastních povinností, které musí ve jménu správné tvorby politik plnit. Tyto organizace by především měly mít neustále na zřeteli skutečnou situaci lidí, které zastupují, a měly by zajistit, aby prosazování zájmů odpovídalo jejich potřebám. Obzvláště důležité je podporovat zapojení mládeže do občanské společnosti a zajistit tomuto hnutí budoucnost. Je rovněž zásadní, aby příspěvky občanské společnosti byly konstruktivní a její doporučení jasná, a pomohla tak utvářet nové politiky způsobem, který považuje za nejlepší pro ty, které zastupuje. Příspěvky by se neměly soustředit pouze na to, co se dělá špatně, ale také konkrétně navrhovat, jak lze dosáhnout zlepšení. |
| --- | --- |

1.13

2.   Obecné připomínky

| 2.1 | V tomto dokumentu se pojem „občanská společnost“ vztahuje rovněž na sociální partnery, ačkoli je třeba poznamenat, že sociální partneři působí v ochraně práv jedinečným a specifickým způsobem. Organizace občanské společnosti prosazují zájmy také jménem skupin, které nemohou ovlivnit politiku prostřednictvím voleb, jako jsou děti, osoby se zdravotním postižením, kterým je odepřeno právo volit, nebo migranti a uprchlíci, a podporují jejich zapojení do demokratického života. Dialog mezi občanskou společností a tvůrci politik má proto stěžejní význam pro pochopení potřeb společnosti a navrhování účinných politických opatření. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Nezávislé a informované organizace občanské společnosti mohou k tvorbě politik neocenitelným způsobem přispět. Mohou také hrát zásadní roli při sledování účinnosti stávajících politik a iniciativ. Mimořádný význam však má podpora budování kapacit. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Prostor pro občanskou společnost se v některých částech Evropské unie drasticky zmenšuje a orgány EU musí na tento znepokojivý vývoj reagovat důrazně a nekompromisně. Zapojení občanské společnosti do procesu tvorby politik je neoddělitelnou součástí hodnot EU, přičemž článek 1 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že rozhodnutí by měla být „přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům“. V žádném případě nesmí docházet k jeho potlačování. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Rozdělení politických kompetencí mezi EU a vnitrostátní, regionální a místní úroveň dalo vzniknout různým úrovním zastoupení občanské společnosti. Existují organizace občanské společnosti na úrovni EU, které se zabývají konkrétně těmi oblastmi politiky, v nichž EU vydává právní předpisy, a další, které působí na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Na všech úrovních se občanská společnost obvykle potýká se dvěma hlavními překážkami, a sice s odporem tvůrců politik vést dialog a s absencí smysluplného zapojení ve všech fázích rozhodovacího procesu. Je třeba zavést na evropské a vnitrostátní úrovni právní předpisy, které by umožnily skoncovat s takovýmto přístupem. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Občanská společnost na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU hraje klíčovou roli v oživení Evropy po pandemii. Jedna z oblastí, ve kterých obě úrovně koordinují svou činnost, se týká toho, jak členské státy EU investují finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost, který může v nadcházejících letech a desetiletích výrazně změnit naši společnost a ekonomiku. Tento proces však jasně ukázal, že mnohé členské státy se dostatečně nesnaží vést smysluplné konzultace s občanskou společností a že řada organizací občanské společnosti byla z navrhování národních plánů pro oživení a odolnost zcela vynechána nebo do něj byla v nejlepším případě jen povrchně zapojena. EHSV na tuto skutečnost upozornil ve svém usnesení z února 2021 (3). Dále poukázal na to, že konzultace s občanskou společností neprobíhala v náležité míře, ačkoli byla podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (4), kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, povinná. |
| --- | --- |

2.6

3.   Jak zapojení občanské společnosti může vést k promyšlenější tvorbě politik

| 3.1 | Tvůrci politik na všech úrovních mají sloužit zájmům občanů, a ne naopak. Demokracie může správně fungovat pouze tehdy, když ti, kdo vytvářejí a provádějí zákony, naslouchají lidem a vědí, co lidé, které zastupují, potřebují. Existence občanské společnosti a její aktivní začlenění a smysluplné zapojení do rozhodovacího procesu na všech úrovních má zásadní význam pro účinnou a inteligentní správu věcí veřejných. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Organizace občanské společnosti mají za úkol tlumočit postoje lidí, které zastupují, či prosazovat zájmy veřejnosti a převádět je do jasných a souvislých připomínek a politických doporučení. Vedení dialogu s občanskou společností je tedy pro tvůrce politik účinným způsobem, jak porozumět různým potřebám lidí patřících do různých sociálních skupin. Pomáhá minimalizovat riziko přehlédnutí jakýchkoli problémů, které by mohly nastat při provádění politik, a může poskytnout vhled a odborné znalosti, které by jinak tvůrci politik neměli k dispozici. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tvůrci politik věnují pozornost tomu, co chtějí voliči. Jednou z klíčových rolí občanské společnosti ovšem je zastupovat skupiny, které nemají volební právo. To platí zejména pro organizace občanské společnosti chránící práva dětí, osob se zdravotním postižením, kterým je odepřeno právo volit, osob v opatrovnictví a přistěhovalců a uprchlíků, kteří nemají právo volit v zemi bydliště. Občanská společnost je tu od toho, aby hájila zájmy těch skupin, které nemohou svůj názor vyjádřit prostřednictvím voleb. Kromě toho také podporuje účast všech na „občanské demokracii“, aby tak mohli ovlivnit záležitosti, které se jich týkají. Bez silné občanské společnosti a její schopnosti podporovat zapojení lidí z těchto skupin by mnohým hrozilo, že budou dále přehlíženi těmi, kdo rozhodují. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Organizace občanské společnosti působící na místní úrovni, a zejména vnitrostátní nebo místní organizace občanské společnosti, se mohou rovněž podílet na sledování provádění a dopadu nových politik a iniciativ. Toto monitorování je však náročný úkol, který často vyžaduje velmi technické znalosti. Je proto nezbytné, aby EU a členské státy poskytovaly organizacím občanské společnosti finanční a technickou podporu, která jim umožní budovat kapacity. Kromě toho by měla Evropská komise začít s přípravou strategie pro sledování toho, jakým způsobem jsou využívány finanční prostředky EU, což je úkol, který zřejmě nemůže zvládnout sama. Měla by v této strategii jasně uvést, jak hodlá podporovat partnery, kteří se s ní na tomto monitorování budou podílet. |
| --- | --- |

3.4

4.   Úloha občanské společnosti na úrovni EU v procesu oživení po pandemii

| 4.1 | Občanskou společností na úrovni EU se označují subjekty, které prosazují zájmy u orgánů EU a zastupují lidi žijící ve všech 27 členských státech a často i mimo ně. Sehrává zásadní roli při prosazování zájmů v oblastech spadajících do působnosti EU, kde je nutné navázat dialog s tvůrci politik na úrovni EU. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Občanská společnost EU se často zaměřuje na následující oblasti. Jedná se o oblasti politiky, ve kterých může EU navrhovat právní předpisy, nebo kde členské státy mohou přijímat právní předpisy na vnitrostátní úrovni pouze tehdy, pokud to neodporuje již existujícím právním předpisům EU: zaměstnanost a sociální věci, hospodářská, sociální a územní soudržnost, zemědělství, rybolov, životní prostředí, ochrana spotřebitele, doprava, transevropské sítě, energetika, spravedlnost a základní práva, migrace a vnitřní věci, veřejné zdraví, rozvojová spolupráce a humanitární pomoc. Občanská společnost a sociální partneři se v současné době také zaměřují na politické iniciativy na úrovni EU, jako je evropský pilíř sociálních práv (5) a Zelená dohoda pro Evropu (6). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Pokud jde o prosazování zájmů ze strany organizací občanské společnosti na úrovni EU, přetrvávají četné překážky. Jak EHSV uvedl ve své informační zprávě SOC/639 (7), na rozdíl od jiných mezinárodních organizací EU ještě nevytvořila účastnický status pro evropská sdružení a nevládní organizace. Listina základních práv Evropské unie však zaručuje právo na shromažďování a právo sdružovat se, zejména pokud jde o občanské záležitosti, a to na všech úrovních včetně úrovně evropské (8).
  V souvislosti s oživením po pandemii COVID-19 občanská společnost EU ovlivňuje a sleduje, jak jsou finanční prostředky EU využívány na pomoc lidem při překonávání této krize. |
| --- | --- |

4.3

V souvislosti s oživením po pandemii COVID-19 občanská společnost EU ovlivňuje a sleduje, jak jsou finanční prostředky EU využívány na pomoc lidem při překonávání této krize.

| 4.4 | Využití finančních prostředků EU, zejména 723,8 miliardy EUR z Nástroje pro oživení a odolnost (9), může podnítit sociální a ekonomické oživení po krizi COVID-19. Závisí však na politickém rozhodnutí, kam budou finanční prostředky investovány. Národní plány čerpání těchto peněz vypracovávají členské státy, Evropská komise však má za úkol tyto plány posoudit a schválit. Občanská společnost EU se velmi aktivně snažila upozornit Evropskou komisi na znepokojivé návrhy financování v národních plánech. Poukazovala na stávající systémové problémy, které pandemie odhalila a umocnila, jako jsou nedostatečné investice do systémů veřejného zdraví, sociálního zabezpečení a vzdělávání, a zasazovala se o to, aby byl Nástroj pro oživení a odolnost využit k jejich řešení. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Několik národních plánů pro oživení a odolnost bylo na žádost Evropské komise upraveno a vyskytly se plány, které byly buď zamítnuty, nebo jejichž schválení bylo zmrazeno (10). Občanská společnost pomohla tyto problémové oblasti zdůraznit (11). Finanční prostředky EU musí být využívány v oblastech, v nichž během pandemie docházelo k největším potížím, největšímu počtu úmrtí a nejznepokojivějšímu porušování základních lidských práv. Bude nutné je mj. vynaložit na odklon od zařízení ústavní péče, zejména pro osoby se zdravotním postižením a starší lidi, a na zajištění lepší připravenosti a odolnosti v rámci poskytování pohotovostní zdravotní péče, aby již nikdy nemusel být uplatněn systém triáže, kdy byly určité skupiny v nemocnicích odmítány. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Finanční prostředky EU mají také podpořit hospodářské oživení a návrat lidí, kteří během pandemie přišli o živobytí, do pracovního života. Odhaduje se, že jen v EU kvůli pandemii COVID-19 zaniklo 6 milionů pracovních míst (12). Ne všechny lidi však ztráta zaměstnání postihla stejně. Sociální partneři hrají klíčovou úlohu při utváření hospodářských politik, politik zaměstnanosti a sociálních politik, které podporují náležité fungování trhů práce, a chrání tudíž pracovníky, kterým nejvíce hrozí ztráta příjmů, a také zaměstnavatele. Občanská společnost na úrovni EU se rovněž snažila zajistit, aby investice směřovaly k těm, kteří byli zasaženi nejvíce. Občanská společnost zastupující zájmy žen, mladých lidí, osob se zdravotním postižením a příslušníků etnických menšin hraje zvláště důležitou roli při zajišťování toho, aby finanční prostředky byly využívány na rekvalifikaci a podporu těchto skupin. Organizace občanské společnosti o to spolu s vnitrostátními a místními organizacemi občanské společnosti usilovaly tím, že ovlivňovaly priority a doporučení stanovená Evropskou komisí ohledně využívání finančních prostředků, hodnocení národních plánů ze strany EU a sledování způsobu, jakým jsou finanční prostředky vynakládány v členských státech. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EU rovněž začala vytvářet zdravotní unii, která jí zajistí větší připravenost v případě budoucích zdravotních krizí. Zdravotní unie bude znamenat řadu změn v koordinaci na úrovni EU v oblastech, jako je zjišťování nedostatku léčivých přípravků a preventivní vytváření jejich zásob, testování a schvalování nových léčivých přípravků a léčebných postupů a přeshraniční sdílení záchranných prostředků na základě potřeb. Občanská společnost EU musí opět sehrát svou roli při zajišťování toho, že tento nový plán bude lépe chránit skupiny, jimž EU a členské státy v reakci na pandemii pomohly nejméně. Tyto cíle byly popsány ve stanovisku EHSV SOC/665 (13). Je třeba zajistit, aby Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMA) vytvořila evropský model spravedlivého, odpovědného a transparentního stanovování cen léčivých přípravků. V souvislosti s tím je rovněž nutné usilovat o to, aby Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí mělo mandát a zdroje potřebné k řešení problému nerovností v oblasti zdraví a k zajištění toho, aby se reakce EU zaměřovala na osoby, které jsou považovány za nejohroženější, jakož i zabezpečení toho, aby zdravotní kampaně a informace o veřejném zdraví ze strany EU byly během budoucích krizí mnohem dostupnější a srozumitelnější pro všechny lidi. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Budoucí krize budou pravděpodobně způsobeny nejen viry, ale také nebo dokonce především přírodními katastrofami vyvolanými změnou klimatu. EU musí hrát klíčovou roli a pomáhat členským státům se snižováním jejich emisí CO2 a také při přípravě a společném řešení narůstajících problémů, kterých jsme byli svědky v posledních letech, jako jsou povodně a přírodní požáry. Nevládní organizace zabývající se životním prostředím tedy musí tvůrcům politik pomoci určit oblasti, které nejvíce potřebují investice, a navrhnout řešení pro lepší zvládání ekologických katastrof způsobem, který nikoho neopomíjí. |
| --- | --- |

4.8

5.   Úloha vnitrostátní a místní občanské společnosti v obnově k lepšímu

| 5.1 | V kontextu EU existuje řada oblastí politiky, kde odpovědnost za prosazování zájmů spadá přímo na bedra vnitrostátních a místních organizací občanské společnosti. Stejně jako v případě občanské společnosti na úrovni EU to závisí na rozdělení pravomocí mezi EU a jejími členskými státy. Vnitrostátní a místní organizace občanské společnosti v partnerství s občanskou společností EU zajišťují, aby byly pokryty všechny oblasti politiky. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Oblasti, na které se tak vnitrostátní a místní organizace občanské společnosti typicky zaměřují, jsou následující: veřejné zdraví, průmysl, kultura, vzdělávání, mládež a sport, sociální ochrana, ochrana životního prostředí, sociální služby, právní pomoc obětem, azylové domy pro oběti násilí atd. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Vnitrostátní a místní občanská společnost musela řešit mnoho problémů, které vyostřila pandemie COVID-19. Ve vnitrostátním kontextu byla přijímána rozhodnutí o pravidlech k zastavení šíření viru, o poskytování pohotovostní zdravotní péče, o prioritách očkování i o tom, jak pokračovat ve vzdělávání osob všech věkových kategorií a jak ochránit příjem pracovníků, kteří přišli o práci. Tyto organizace bojovaly také proti dezinformacím o očkovacích látkách a upozorňovaly na riziko diskriminace a nárůstu chudoby u určitých skupin lidí. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Právě vnitrostátní a místní občanská společnost zřejmě hraje nejzásadnější roli při podpoře EU v obnově k lepšímu, protože spoluutváří vnitrostátní a regionální politiku a poskytuje základní služby svým komunitám v následujících oblastech:






  — | zajištění, aby návrat k prezenčnímu vzdělávání po pandemii zahrnoval všechny účastníky vzdělávání, |
| --- | --- | --- |

5.4

—

zajištění, aby návrat k prezenčnímu vzdělávání po pandemii zahrnoval všechny účastníky vzdělávání,

| — | překlenutí digitální propasti, zejména u marginalizovaných skupin, |
| --- | --- |

—

překlenutí digitální propasti, zejména u marginalizovaných skupin,

| — | zajištění, aby politiky podporovaly kvalitní pracovní příležitosti pro ty, kteří jsou v současné době s největší pravděpodobností odříznuti od trhu práce, zejména mladé lidi, ženy, lidi z přistěhovaleckého prostředí a osoby se zdravotním postižením, |
| --- | --- |

—

zajištění, aby politiky podporovaly kvalitní pracovní příležitosti pro ty, kteří jsou v současné době s největší pravděpodobností odříznuti od trhu práce, zejména mladé lidi, ženy, lidi z přistěhovaleckého prostředí a osoby se zdravotním postižením,

| — | posílení systémů sociální ochrany a jejich schopnosti pomáhat všem lidem udržet si důstojnou životní úroveň, |
| --- | --- |

—

posílení systémů sociální ochrany a jejich schopnosti pomáhat všem lidem udržet si důstojnou životní úroveň,

| — | zajištění, aby se vnitrostátní politiky v oblasti dlouhodobé péče a sociální služby zaměřovaly na komunitní a rodinné alternativy k ústavní péči, kde bylo během pandemie zaznamenáno nejvíce úmrtí, |
| --- | --- |

—

zajištění, aby se vnitrostátní politiky v oblasti dlouhodobé péče a sociální služby zaměřovaly na komunitní a rodinné alternativy k ústavní péči, kde bylo během pandemie zaznamenáno nejvíce úmrtí,

| — | prosazování politik a investic, které usnadní začlenění migrantů a uprchlíků na trh práce a do systémů sociální ochrany, |
| --- | --- |

—

prosazování politik a investic, které usnadní začlenění migrantů a uprchlíků na trh práce a do systémů sociální ochrany,

| — | Občanská společnost má rovněž zásadní význam pro zlepšení hospodářských a politických podmínek. Zejména sociální partneři hrají stěžejní roli při zajišťování přiměřenějších příjmů a spravedlivějších pracovních podmínek prostřednictvím kolektivních smluv. |
| --- | --- |

—

Občanská společnost má rovněž zásadní význam pro zlepšení hospodářských a politických podmínek. Zejména sociální partneři hrají stěžejní roli při zajišťování přiměřenějších příjmů a spravedlivějších pracovních podmínek prostřednictvím kolektivních smluv.

| 5.5 | Rámec pro formální zapojení občanské společnosti do tvorby politik se v jednotlivých členských státech liší. Některé členské státy mají vnitrostátní ekvivalenty EHSV, pravomoci těchto orgánů se však liší a neustále se mění. Struktura EHSV, jehož členové jsou rozdělení do tří skupin – Zaměstnavatelé, Zaměstnanci a Různorodá Evropa – by se dala úspěšně replikovat na vnitrostátní, regionální a místní úrovni.
  V součinnosti s občanskou společností na úrovni EU byly vnitrostátní organizace občanské společnosti rovněž nápomocny při utváření způsobu, jakým se v členských státech využívá Nástroj pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

5.5

V součinnosti s občanskou společností na úrovni EU byly vnitrostátní organizace občanské společnosti rovněž nápomocny při utváření způsobu, jakým se v členských státech využívá Nástroj pro oživení a odolnost.

| 5.6 | EHSV ve své informační zprávě SOC/639 (14) a v usnesení k tématu Zapojení organizované občanské společnosti do národních plánů pro oživení a odolnost (15) ocenil dohodu, jíž bylo dosaženo v prosinci 2020 mezi Evropským parlamentem a Radou, o nařízení, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (16), v němž se v článku 18 uvádí, že se organizace občanské společnosti musí prostřednictvím konzultací podílet na navrhování a provádění národních plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

5.6

| 5.6.1 | Navzdory zmínce o zapojení občanské společnosti v nařízení, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, však občanská společnost paradoxně nebyla zapojena do formulování samotné části nařízení týkající se zapojení občanské společnosti do tohoto procesu. Nařízení mimoto nikdy výslovně nezmiňuje organizace občanské společnosti jako příjemce, na rozdíl například od malých a středních podniků. To způsobilo určité problémy, pokud jde o zapojení organizací občanské společnosti do provádění. Je to paradoxní vzhledem k tomu, že organizace občanské společnosti budou během oživení po pandemii COVID-19 klíčovými aktéry. |
| --- | --- |

5.6.1

| 5.6.2 | Navíc se v praxi ukázalo, že navzdory pokynům Evropské komise (17) bylo pro vnitrostátní organizace občanské společnosti značně obtížné ovlivnit výsledné národní plány pro oživení a odolnost. Jednou z překážek byla zjevná neochota některých vlád zapojit občanskou společnost do sestavování plánu dané země. Mnoho vlád aktivně nezapojilo občanskou společnost, a organizace občanské společnosti tudíž byly nuceny otevřeně požádat vnitrostátní orgány, aby jejich zapojení umožnily. I v případech, kdy zapojeny byly, byl čas vyhrazený na konzultace s občanskou společností výrazně nedostatečný. Nebylo proto možné věcně její příspěvky k národním plánům prodiskutovat a zohlednit. Velký počet členských států tedy sice prokázal určitou formu konzultací s občanskou společností, v příliš mnoha případech se však vnitrostátní občanská společnost nemohla skutečně podílet na vytváření výsledných plánů. |
| --- | --- |

5.6.2

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Přístupová kritéria, https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_en

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/consultations_cs

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/cs/documents/resolution/involvement-organised-civil-society-national-recovery-and-resilience-plans-what-works-and-what-does-not

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

4

(5)  Evropský pilíř sociálních práv, Evropská komise, https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights_cs

5

(6)  Zelená dohoda pro Evropu, Evropská komise, https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_cs

6

(7)  Vytvoření evropského statutu sdružení a nevládních organizací se zahrnutím přesné definice nevládní organizace nebo evropského sdružení (informační zpráva), Evropský hospodářský a sociální výbor, https://www.eesc.europa.eu/cs/our-work/opinions-information-reports/information-reports/creation-european-statute-associations-and-ngos-incorporating-precise-definition-ngo-or-european-association-information

7

(8)  Článek 12.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_cs

9

(10)  Bulharský plán nebyl schválen a schválení maďarského plánu bylo zmrazeno.

10

(11)  Úř. věst. C 517, 22.12.2021, s. 1.

11

(12)  „COVID-19 has already wiped out 6 million jobs, EU study finds“ (Podle studie EU již pandemie COVID-19 zlikvidovala 6 milionů pracovních míst), Zprávy o koronavirové pandemii, Al-Džazíra.

12

(13)  Úř. věst. C 286, 16.7.2021, s. 109.

13

(14)  Vytvoření evropského statutu sdružení a nevládních organizací se zahrnutím přesné definice nevládní organizace nebo evropského sdružení (informační zpráva), Evropský hospodářský a sociální výbor, https://www.eesc.europa.eu/cs/our-work/opinions-information-reports/information-reports/creation-european-statute-associations-and-ngos-incorporating-precise-definition-ngo-or-european-association-information

14

(15)  Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 1.

15

(16)  Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17.

16

(17)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part1_v2_en.pdf

17

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/19

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu

Obalový průmysl – bezpečné, cenově dostupné a ekologické obaly (stanovisko z vlastní iniciativy)

(2022/C 323/04)

| Zpravodaj: | Matteo Carlo BORSANI |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Dirk JARRÉ |

Zpravodaj:

Matteo Carlo BORSANI

Spoluzpravodaj:

Dirk JARRÉ

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 21. 10. 2021 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) |
| Přijato v sekci | 11. 3. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 19. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 201/1/5 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

21. 10. 2021

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI)

Přijato v sekci

11. 3. 2022

Přijato na plenárním zasedání

19. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

201/1/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Obaly jsou základní technologií, která má zásadní význam ve většině dodavatelských řetězců. Jejich dopad daleko přesahuje jejich vlastní ekosystém, a proto mají stěžejní význam pro evropskou ekonomiku a její jednotný trh a pro podporu oživení a udržitelného hospodářského růstu. EHSV doporučuje, aby Evropská komise a vlády členských států přijaly na základě konzultací se všemi zúčastněnými stranami z oblasti obalového průmyslu opatření v rámci celého životního cyklu výrobků s cílem podpořit procesy oběhového hospodářství, motivovat k udržitelné spotřebě a zajistit, aby se předcházelo vzniku odpadů a aby použité zdroje byly co možná nejdéle zachovány v hospodářství EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | S ohledem na současné společenské výzvy musí všichni – organizace zastupující průmyslové subjekty a pracovníky, vlády, veřejné orgány a nevládní organizace – hledat inovativní řešení, která by zvýšila udržitelnost obalového průmyslu, přičemž je třeba vzít v úvahu skutečnost, že oběhové obaly hrají klíčovou roli při ochraně planety. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kromě toho by Komise měla usilovně prosazovat navázání evropského sociálního dialogu mezi odborovými svazy a svazy zaměstnavatelů v obalovém průmyslu. Takovýto evropský dialog, jenž by byl dobře provázán s úrovní členských států a s úrovní podniků, by Evropské komisi zajistil nezbytnou podporu, co se týče navrhování a provádění jejích iniciativ, a umožnil by sociálním partnerům vyjednávat o spravedlivé transformaci. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV doporučuje zavést nové opatření zaměřené na to, aby všechny obaly byly „vhodné pro daný účel“, tj. všechny obaly by měly být vyvíjeny v souladu se zásadami ekodesignu: musí být vhodné pro daný výrobek a mít minimální prázdný prostor a hmotnost, čímž se zabrání nadměrnému či nedostatečnému balení a zbytečnému odpadu a ztrátám, jež jsou s tím spojeny. Optimalizovala by se tak rovněž uhlíková stopa přepravy baleného zboží, což by umožnilo splnění emisních cílů stanovených Evropskou komisí. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Rozsah změn se zatím neprojevil natolik, aby jej zaznamenaly zúčastněné strany, a proto EHSV požaduje, aby orgány EU převzaly větší odpovědnost a chopily se vedení tohoto procesu.
  To znamená, že bude třeba doplnit chybějící regulační prvky – způsobem, který bude snadno pochopitelný a proveditelný – a také podpůrná opatření v celém ekosystému, a to se zvláštním zaměřením na nejcitlivější subjekty, jako jsou malé a střední podniky a soukromé osoby. |
| --- | --- |

1.5

To znamená, že bude třeba doplnit chybějící regulační prvky – způsobem, který bude snadno pochopitelný a proveditelný – a také podpůrná opatření v celém ekosystému, a to se zvláštním zaměřením na nejcitlivější subjekty, jako jsou malé a střední podniky a soukromé osoby.

| 1.6 | EHSV vybízí k holistickému přístupu při posuzování celkové úlohy a dopadu obalů: zaměříme-li se pouze na obaly, může to negativně ovlivnit regulační rámec a přinutit společnosti, aby uplatňovaly strategie, které jsou nákladné, neúčinné a v konečném důsledku méně udržitelné. Zásadními prvky, které je třeba vzít v potaz, mají-li obaly být nejen udržitelné, ale i účinné, jsou bezpečnost a ochrana balených výrobků, zejména pokud jde o potraviny a nápoje (1). Funkčnost obalů v tomto ohledu nesmí být oslabena tím, že se při jejich navrhování uplatňuje přístup zaměřený na udržitelnost. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Evropské orgány a instituce by měly v zájmu podpory evropských společností obalového průmyslu při plnění cílů ekologické a spravedlivé transformace prosazovat minimální normy, které by se vztahovaly taktéž na všechny obaly vstupující na vnitřní trh ze třetích zemí. EHSV požaduje, aby tvůrci politik zajistili, že kritéria udržitelnosti stanovená v obchodních dohodách budou prosazována a že na dovoz budou uplatňována kritéria pro ověřování dodržování úmluvy MOP o lidských právech a právech pracovníků, a sice v celém hodnotovém řetězci obalového průmyslu. To by zajistilo rovné podmínky na trhu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV vyzývá Komisi, aby podporovala vzdělávací, informační a osvětové kampaně na úrovni EU s cílem zvýšit povědomí o významu postupů zaměřených na udržitelnost, a to ve všech fázích životního cyklu obalů. Tyto kampaně budou formovat kolektivní chování směrem k udržitelné výrobě, udržitelným nákupům nebo osvědčeným postupům v oblasti likvidace a recyklace obalů. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Budoucí právní předpisy a opatření EU by se neměly zaměřovat pouze na samotné obaly, nýbrž na celý řetězec: na výrobu, spotřebu a nakládání s odpady. EHSV doporučuje napomoci investicím do technologických inovací podporou poptávky po obnovitelných a vysoce kvalitních recyklovatelných materiálech a jejich nabídky. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Obaly musí podporovat oběhové hospodářství, přičemž je třeba se zaměřovat na ekodesign, stávající zavedené a recyklační technologie a prevenci rozptylu. EHSV doporučuje vymezit strategie účinného využívání zdrojů, které by byly přizpůsobeny povaze jednotlivých zdrojů a založeny na společných zásadách pro hospodaření se zdroji, jejich zachování a obnovu. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Řádný sběr a recyklace obalů mají zásadní význam pro omezení veškerého plýtvání zdroji. V tomto ohledu EHSV doporučuje, aby budoucí právní předpisy EU týkající se obalů důrazně prosazovaly veřejnou politiku a chování zaměřené na zlepšení třídění, sběru a likvidace obalových odpadů. To dále podpoří dosažení cílů EU v oblasti recyklovatelnosti všech obalových materiálů. EHSV rovněž doporučuje, aby byly vyhodnoceny iniciativy týkající se systému zálohování a zpětného odběru, které představují možný způsob, jak zintenzivnit činnost v oblasti recyklace obalů v některých konkrétních odvětvích. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV doporučuje, aby u pravidel pro recyklaci materiálů a u systémů sběru používaných na místní úrovni v členských státech, včetně úpravy poplatků v souvislosti s rozšířenou odpovědností výrobce, a nakonec i u označování recyklovatelných obalů byla uplatňována harmonizovaná kritéria. Pravidla EU týkající se obalů a baleného zboží musí být koncipována v souladu se zásadami jednotného trhu a musí podporovat jejich harmonizované provádění v celé Unii. Je nezbytné, aby Evropská komise zajistila stejnou použitelnost a prosazování regulačních požadavků na udržitelnost na celém území EU a zabránila roztříštěnosti a vnitřním technickým překážkám. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | K zajištění co nejlepšího výsledného efektu pro životní prostředí jsou zapotřebí fakticky podložená politická opatření. EHSV v tomto ohledu doporučuje, aby nadcházející revize směrnice o obalech a obalových odpadech (2) umožnila další inovace tím, že budou stanoveny cíle, které budou v souladu s přístupem zohledňujícím celý životní cyklus, budou podloženy solidními údaji a vědeckými fakty a budou přinášet nejlepší celkový výsledný efekt pro životní prostředí, přičemž bude rovněž náležitě vzat v potaz veškerý dopad na výrobky obsažené v obalech. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Normativní přístup, který by vnitrostátní orgány a orgány EU měly v tomto odvětví zaujmout, musí zajistit, aby byly do rozhodování zapojeny všechny zúčastněné strany. Je zásadní, aby platný regulační rámec byl spolehlivý a zaručoval právní jistotu. V opačném případě mají podniky tendenci odkládat investice nebo mohou provádět investice, které nejsou v souladu s regulačními požadavky. Tím by rozhodně byly ohroženy celkové cíle a vedlo by to k plýtvání zdroji a ztrátám pracovních míst v tomto odvětví. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Je třeba podporovat výzkum a inovace v oblasti nových technologií a také odbornou přípravu pracovníků v tomto odvětví. Kromě toho by bylo třeba, aby sociální partneři spolupracovali s cílem určit nové potřeby tohoto odvětví, co se týče dovedností, a aby společně s veřejnými orgány rozvíjely a podporovaly odbornou přípravu zaměstnanců v oblasti výroby a likvidace obalů. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EHSV doporučuje, aby budoucí právní předpisy vzaly rovněž v potaz potenciál digitalizace pro transformační pokrok v obalovém průmyslu. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Vzhledem k jedinečnému ústřednímu postavení obalů ve všech odvětvích hospodářství by Evropská komise měla rovněž ustavit každoroční fórum o obalech a obalových odpadech, do nějž by se zapojily zúčastněné strany a zástupci evropských orgánů a které by monitorovalo provádění příslušné směrnice, sloužilo k výměně informací o vývoji v tomto odvětví a identifikovalo a prosazovalo osvědčené postupy ohledně právních předpisů v oblasti udržitelných obalů. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Žádáme Evropskou komisi, aby uspořádala dialog s Evropským hospodářským a sociálním výborem o provádění doporučení předložených v tomto stanovisku, který by byl také příležitostí k výměně informací o možnostech spolupráce na vhodných následných opatřeních. |
| --- | --- |

1.18

2.   Obalový ekosystém: obecné informace a regulační rámec

| 2.1 | Obalový průmysl slouží v našem každodenním životě široké škále účelů: ochraně, propagaci, informování, pohodlí, zužitkování, manipulaci a snižování objemu odpadů. Právě obaly, jež jsou klíčovou společenskou a podnikatelskou infrastrukturou, umožňují prosperitu společnosti a obchod a jsou nezbytným prvkem podpory oživení a udržitelného hospodářského růstu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Obalový průmysl funguje ve stále složitějším ekosystému, který sestává z mnoha aktérů, od výrobců surovin používaných v obalech až po maloobchodníky prodávající balené výrobky, pracovníky v tomto odvětví, spotřebitele, společnosti a veřejné orgány, které nakládají s odpady tvořenými obaly na konci životního cyklu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Obalový průmysl EU je druhý největší na světě a zahrnuje výrobce a uživatele skla, železných kovů a hliníku a plastových, dřevěných a papírových obalových výrobků a zaměstnává v Evropě přes 6,5 milionu lidí (3). Očekává se, že evropský trh spotřebitelských obalů zaznamená v období 2021–2026, na něž se vztahuje prognóza, složenou roční míru růstu ve výši 4 %. K důvodům, proč je v oblasti spotřebitelských obalů očekáván takto pozoruhodný růst, patří technologické inovace, udržitelnost a atraktivní ekonomika (4). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Zelená dohoda pro Evropu (Evropská komise, 2019) stanoví vedle celkového záměru, kterým je snížení emisí skleníkových plynů, také důležité politické cíle, jež mají vést k dalšímu pokroku v udržitelné transformaci hodnotového řetězce v oblasti obalů. Patří mezi ně:






  — | zajistit, aby do roku 2030 byly všechny obaly na trhu EU opětovně použitelné nebo recyklovatelné tak, aby to bylo ekonomicky schůdné, |
| --- | --- | --- |

2.4

—

zajistit, aby do roku 2030 byly všechny obaly na trhu EU opětovně použitelné nebo recyklovatelné tak, aby to bylo ekonomicky schůdné,

| — | vymezit opatření ke snížení objemu obalových odpadů, |
| --- | --- |

—

vymezit opatření ke snížení objemu obalových odpadů,

| — | prosazovat v zájmu zvýšení míry recyklace silný jednotný trh s druhotnými surovinami. |
| --- | --- |

—

prosazovat v zájmu zvýšení míry recyklace silný jednotný trh s druhotnými surovinami.

| 2.5 | Tyto celkové cíle byly dále rozvedeny v akčním plánu pro oběhové hospodářství 2.0 (5), v jehož rámci se plánuje revize směrnice o obalech a obalových odpadech. Tato směrnice, která vstoupila v platnost v roce 1994, tvoří jádro stávajícího regulačního rámce. Komise v současné době tuto směrnici přezkoumává – viz příslušná konzultace (6) a posouzení dopadů (7) –, přičemž celkovým záměrem je zde snížit objem obalových odpadů a nahradit lineární toky produktů a materiálů (tj. výroba – použití – odpad) toky oběhovými. |
| --- | --- |

2.5

3.   Podpora oběhového hospodářství

| 3.1 | Obalový průmysl má vzhledem ke své schopnosti recyklovat materiály zásadní význam pro přechod Evropy k oběhovému hospodářství. Stále více obalových materiálů se recykluje nebo jsou samy vyráběny z recyklovaných materiálů pocházejících z jiných výrobních odvětví. Zároveň má obalový průmysl potenciál uzavřít okruh oběhového hospodářství tím, že zabrání vývozu pochybných odpadních materiálů (8) a zároveň nepřipustí, aby přístup na evropské trhy měli dovozci, kteří používají obaly neslučitelné s osvědčenými postupy ochrany životního prostředí. Otázka nekalé hospodářské soutěže ze strany společností ze zemí mimo EU zůstává velkým problémem, zejména pro malé a střední podniky, které by byly na trhu postiženy jako první. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Podle akčního plánu pro oběhové hospodářství 2.0 by do roku 2030 měly být všechny obaly opětovně používány nebo recyklovány. Všechny obalové materiály by tedy měly být hodnoceny z hlediska plnění cíle, kterým je oběhové hospodářství, přičemž je třeba se zaměřovat na ekodesign a stávající zavedené i nové recyklační technologie a posílit opatření k prevenci rozptylu. Nárůst světové populace spolu se zvýšenou spotřebou na hlavu vyvíjí stále větší tlak na stávající zdroje. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Obaly z materiálů na bázi vláken a dalších přírodních materiálů mohou podpořit růst, který nebude vázaný na využívání zdrojů. Jedná se o materiály, které jsou obnovitelné, ale současně i trvanlivé, atraktivní, recyklovatelné a biologicky rozložitelné. Nedávné studie ukázaly, že obaly na bázi vláken lze recyklovat více než 25krát, což dokazuje, že jsou zásadní složkou oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Stejně tak mohou k podpoře oběhového hospodářství rozhodujícím způsobem přispět i hliník a ocel jakožto jedinečné trvalé materiály. Díky vícenásobné recyklaci zůstávají produkty a obaly vyrobené z trvalých materiálů, jako jsou kovy či sklo, v materiálovém cyklu a mohou se stát zdroji pro jiné produkty a obaly. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jsou zapotřebí další opatření na podporu využívání biopolymerů, neboť potřebnou infrastrukturu pro sběr kompostovatelných obalů a jejich kompostování je ochotno podpořit pouze několik členských států. Pokud jde o plasty, je nezbytné podporovat projekty a investice zaměřené na nově vznikající inovativní technologie, jako je recyklace mechanických nebo chemických plastů, a zároveň zajistit, aby snížily celkový dopad na životní prostředí z hlediska životního cyklu. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Mění se rovněž to, jak spotřebitelé obaly vnímají a jak k nim přistupují. Podle studie zaměřené na to, jak Evropané vnímají spotřebitelské obaly, kterou v roce 2021 zadalo sdružení Pro Carton a nezávisle provedla agentura Perspectus Global, téměř dvě třetiny respondentů uvedly, že kvůli obalu přešli na jiný výrobek, a ještě více by jich bylo ochotno si připlatit za obaly šetrnější k životnímu prostředí. Tyto trendy lze dále posilovat prostřednictvím osvětových a informačních kampaní. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Existuje značný potenciál pro zvýšení míry sběru obalového materiálu, třídění a recyklace v Evropě. Zároveň mohou udržitelné obaly způsobit značné škody na životním prostředí, a to v případě, že jejich sběr, likvidace nebo recyklace neprobíhají správně. I když je nezbytné naléhat na obalový průmysl, aby uplatňoval udržitelnější postupy, je třeba, aby se v otázce zvyšování účinnosti sběru, opětovného použití a recyklace odpadů přímo angažovaly i veřejné orgány, subjekty zabývající se nakládáním s odpady, organizace občanské společnosti a spotřebitelé. Tento aspekt je třeba důrazně prosazovat v budoucích právních předpisech a veřejných politikách, aby bylo dosaženo cílů EU v oblasti recyklovatelnosti všech obalových materiálů, mimo jiné aby se napomohlo snížení emisí CO2, a přispělo se tak k agendě EU v oblasti ekologické transformace. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Mnohé z potřebných úprav umožní digitalizace. Digitální technologie skýtají možnost transformačního pokroku v obalovém průmyslu, neboť díky nim lze optimalizovat sledovatelnost, vhodnost pro daný účel a detekci manipulace s obalem. To jde ruku v ruce se zlepšeními provozní výkonnosti, což umožní lépe sloužit zákazníkům a napomůže při koncipování oběhovosti prostřednictvím inteligentních obalů, jež budou vycházet ze zásad udržitelnosti. Inteligentní obaly navíc usnadní recyklaci tím, že zjednoduší přístup k informacím o surovinách použitých v daném obalu. |
| --- | --- |

3.8

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | Jednou z hlavních priorit obalového průmyslu EU musí i nadále zůstat udržitelnost. V souladu s požadavky nového akčního plánu pro oběhové hospodářství (9) by měl obalový průmysl přijmout opatření v rámci celého životního cyklu výrobků. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Politiky ovlivňující legislativní rámec, který se vztahuje na obalový průmysl, včetně pravidel týkajících se obalových odpadů, mají tudíž významný dopad na všechna odvětví a společenské aktivity, kde jsou obaly využívány. Jako příklad můžeme zmínit obaly potravin. Ty zajišťují bezpečnost a ochranu výrobků, prodlužují poživatelnost potravin, minimalizují potravinový odpad a hrají stěžejní úlohu při zajišťování a zachovávání přístupu k cenově dostupným potravinám pro všechny. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | S ohledem na současné společenské výzvy musí všechny zúčastněné strany hledat inovativní řešení, která by zvýšila udržitelnost obalového průmyslu, přičemž je třeba vzít v úvahu skutečnost, že oběhové obaly hrají klíčovou roli při ochraně planety. Všichni sociální aktéři musí navázat jasný dialog, v jehož rámci bude respektována jejich úloha a kompetence při dosahování výše uvedených cílů. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Je zcela zásadní, aby uvnitř EU její jednotné trhy zajistily stejnou použitelnost a prosazování regulačních požadavků na udržitelnost na celém území Unie a zabránily roztříštěnosti a vnitřním technickým překážkám. Pravidla EU týkající se obalů a baleného zboží by měla být koncipována v souladu se zásadami jednotného trhu a musí podporovat jejich harmonizované provádění v celé Unii. To vyžaduje zakotvení základních zásad, cílů a jasných definic v souboru právních předpisů a jejich prováděcích aktech, čímž se zabrání tomu, aby se rozdílná vnitrostátní opatření vůbec objevovala. Důsledky jakýchkoli vnitrostátních opatření pro jednotný trh by neměly být příčinou k omezením volného pohybu obalů a baleného zboží, která by byla nepřiměřená nebo zbytečná z hlediska ochrany životního prostředí a mohla by způsobit nespravedlivé narušení trhu EU. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Zásadní je přispění obalů k hospodářské, environmentální a sociální udržitelnosti. Zaměříme-li se pouze na obaly, může to také negativně ovlivnit regulační rámec. Výrobky totiž obecně představují mnohem širší zdroje a mají mnohem vyšší vlastní hodnotu než obaly používané k jejich ochraně. Ztráty výrobků v důsledku špatně fungujících obalů tak pravděpodobně budou mít mnohem zásadnější nepříznivé dopady na životní prostředí. Například v potravinářském průmyslu se v rámci dodavatelského řetězce celosvětově nevyužije či vyplýtvá 30 % (10) všech vyprodukovaných potravin. Optimalizované balení může být jedním z řešení, jak tuto míru snížit. Potravinové ztráty a plýtvání potravinami – v rámci dodavatelských řetězců i ze strany spotřebitelů – jsou příčinou asi jedné čtvrtiny emisí skleníkových plynů z potravin, tj. 6 % celkových celosvětových emisí (11). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Podpora evropského obalového průmyslu je důležitá z mnoha důvodů. Jako příklad uveďme, že i když existuje legislativa zajišťující, aby obalové materiály odpovídaly normám ochrany životního prostředí, evropské společnosti vyrábějící obaly ještě navíc na základě dobrovolného rozhodnutí dodržují i řadu pokynů (např. certifikace organizace Forest Stewardship Council – FSC – u papírových, lepenkových či dřevěných obalů) s cílem snížit emise a prosazovat osvědčené postupy ochrany životního prostředí. Mimoevropští konkurenti nemusí dbát těchto dobrovolných kodexů a norem dodržovaných evropskými společnostmi, i když se po nich vyžaduje, aby vyhověli evropské legislativě. |
| --- | --- |

4.6

Obalový průmysl potřebuje vysoce kvalifikovanou pracovní sílu a také větší atraktivitu pro mladší generaci. Musí usilovat o neustálé zlepšování pracovních podmínek a zároveň vytvářet možnosti odborné přípravy a zaměřit se na to, jak motivovat vysoce kvalifikované odborníky a odborníky na digitální technologie, aby šli pracovat právě do tohoto odvětví.

| 4.7 | Pro obalový průmysl je tudíž stěžejní a měla by být podporována odborná příprava pracovníků v rámci jednotlivých odvětví a neustálá aktualizace postupu náležité péče. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Dvojí transformace, na níž se bude hospodářství EU v příštím roce soustředit, bude tedy hlavní prioritou i v odvětví obalů. V tomto ohledu by měl být při novém vymezení regulačního rámce zohledněn mechanismus pro „spravedlivou transformaci“, aby se zajistilo, že nikdo nebude opomenut. |
| --- | --- |

4.8

5.   Konkrétní připomínky

5.1   Optimalizace koncepce obalů pomáhá předcházet vzniku a snižovat objem obalových odpadů.

Návrh obalu je významný pro vymezení jeho environmentální výkonnosti v průběhu celého životního cyklu výrobku. Obaly, jež jsou dobře navržené a efektivně vyrobené při odpovědném využití zdrojů a které jsou náležitě používány a účinně recyklovány, přinášejí mnoho výhod – minimalizují škody na výrobcích, prodlužují jejich životnost, usnadňují účinné skladování, přepravu a distribuci, poskytují bezpečný a pohodlný přístup ke zboží, jsou atraktivní a obsahují zásadní informace pro spotřebitele. Obal proto nelze posuzovat odděleně od výrobku, který je v něm zabalený, protože jeho materiál, formát a design jsou neoddělitelně spjaty s funkcemi, které musí pro daný konkrétní výrobek plnit. A i přesto, že je třeba uznat, že zásadní význam má funkčnost obalů, je zřejmé, že by měly být v souladu se zásadami ekodesignu vyvíjeny udržitelné obaly, jež budou šetrné z hlediska nakládání se zdroji. To zahrnuje:

| — | minimalizaci spotřeby surovin, |
| --- | --- |

—

minimalizaci spotřeby surovin,

| — | maximalizaci využívání recyklovatelných a recyklovaných materiálů (při dodržení právních požadavků), |
| --- | --- |

—

maximalizaci využívání recyklovatelných a recyklovaných materiálů (při dodržení právních požadavků),

| — | zvýšení účinnosti výrobních procesů, |
| --- | --- |

—

zvýšení účinnosti výrobních procesů,

| — | optimalizaci řízení logistiky, |
| --- | --- |

—

optimalizaci řízení logistiky,

| — | zvyšování povědomí o hodnotě a opětovné použitelnosti obalů, |
| --- | --- |

—

zvyšování povědomí o hodnotě a opětovné použitelnosti obalů,

| — | zlepšení sběru, zpracování a recyklace obalů. |
| --- | --- |

—

zlepšení sběru, zpracování a recyklace obalů.

Je nezbytné zohlednit jak udržitelnost, tak funkčnost obalů.

Bez ohledu na druh použitého obalu je vždy třeba se vyhýbat nadměrnému balení, zejména v oblasti elektronického obchodu a výrobků dodávaných domů, kde je poměr mezi obaly a výrobky 1:1. V tomto ohledu by měla být věnována pozornost taktéž výzkumu a inovativním řešením, jež by snížila environmentální zátěž, kterou představují obaly dodávaného zboží.

5.2   K zajištění co nejlepšího výsledného efektu pro životní prostředí jsou zapotřebí fakticky podložená politická opatření.

Výzvy spojené se změnou klimatu představují pro Evropu příležitost vybudovat udržitelnou průmyslovou základnu zaměřenou na budoucnost. Pokud jde o obaly, měly by všechny nadcházející politické iniciativy být založeny na vědeckých faktech a na velmi dobrém porozumění jejich skutečnému dopadu na životní prostředí. Ze strategického hlediska je užitečné podpořit používání metodiky posuzování životního cyklu (LCA) coby nástroje pro přezkum dopadů výrobků na životní prostředí během celého jejich životního cyklu.

5.3   Plně recyklovatelné a obnovitelné obalové materiály napomáhají rozvoji oběhového hospodářství.

Budoucí právní předpisy a opatření EU by měly podpořit poptávku po obnovitelných a vysoce kvalitních recyklovatelných materiálech, což bude motivovat k dalším investicím do inovací v oblasti obalů. Konkrétně by se unijní právní předpisy a opatření neměly zaměřovat pouze na samotné obaly, nýbrž na celý výrobní řetězec: např. na to, z jakých zdrojů materiály pocházejí a jak jsou zpracovávány, na zdroje a energii potřebné ve výrobním procesu a na to, jak snadno může být materiál/produkt recyklován a do jaké míry se tak skutečně děje. EU by měla zvýšit dostupnost a kvalitu recyklovaných materiálů, přičemž by se měla rovněž zaměřit na schopnost materiálu uchovat si po recyklaci své specifické vlastnosti a nahradit při dalším použití primární suroviny (12).

5.4   Rozhodující význam pro dosažení cílů v oblasti recyklace obalů má harmonizace místních systémů sběru a recyklace.

Cílem EU je zvýšit míru recyklace obalových odpadů, jeho naplnění však bude záviset i na tom, nakolik místní orgány zvýší míru sběru a zlepší jej.

Míra recyklace komunálního odpadu se v rámci Evropské unie značně liší, a dokonce i v zemích s podobnou mírou recyklace se velmi různí pravidla a metody sběru. Je zapotřebí více harmonizovat pravidla pro recyklaci materiálů a systémy sběru používané na místní úrovni v členských státech a uplatňovat harmonizovaná kritéria pro úpravu poplatků v souvislosti s rozšířenou odpovědností výrobce a nakonec i pro označování recyklovatelných obalů.

Zásadní význam má rovněž vyhodnocení konkrétních cílů pro sběr a recyklaci u některých kategorií výrobků, jako jsou obaly ve stravovacích službách, a to jak u komerčního stravování přímo v daném zařízení, tak u jídel „s sebou“. Stanovením jasných cílů pro sběr a recyklaci v odvětvích maloobchodu, pohostinství, cateringu apod., ale také v obcích, lze omezit znečišťování odpadky z obalů, a tím zvýšit míru recyklace.

5.5   Systémy zálohování a zpětného odběru

Systémy zálohování a zpětného odběru mohou skutečně motivovat k recyklaci a zajistit podnikům účinnost sběru, což může v obrovském měřítku omezit znečišťování odpadky, zejména u některých druhů spotřeby, např. u nápojů prodávaných v plastových a skleněných lahvích.

5.6   Zlepšení kvality sběru obalů posiluje udržitelnost recyklačního průmyslu.

V zájmu podpory místních orgánů je nezbytné vypracovat ve spolupráci s recyklačním průmyslem jasné pokyny pro recyklaci a cíleně informovat o tom, jak by recyklovatelné materiály měly být v domácnostech efektivně tříděny a odevzdávány ke sběru.

V Bruselu dne 19. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  V některých odvětvích, jako je zemědělsko-potravinářský průmysl, hrají obaly důležitou úlohu i díky tomu, že brání křížové kontaminaci potravin a nápojů, a zamezují tak zdravotním rizikům, jež jsou s touto kontaminací spojena.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES ze dne 20. prosince 1994 o obalech a obalových odpadech (Úř. věst. L 365, 31.12.1994, s. 10.

2

(3)  Eurostat.

3

(4)  linkhttps://www.mordorintelligence.com/industry-reports/europe-consumer-packaging-market

4

(5)  https://environment.ec.europa.eu/strategy/circular-economy-action-plan_en

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12263-Snizeni-objemu-obalovych-odpadu-prezkum-pravidel_cs

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say_cs

7

(8)  Některé evropské země například vyvážejí svůj plastový odpad mimo Evropu. Tomu by bylo třeba se vyhnout posílením vnitrounijního systému recyklace, díky němuž by byl tento odpad přeměněn na cenné recyklované suroviny (https://www.theguardian.com/environment/2021/jan/12/loophole-will-let-uk-continue-to-ship-plastic-waste-to-poorer-countries).

8

(9)  https://environment.ec.europa.eu/strategy/circular-economy-action-plan_en

9

(10)  Gerber, P.J., Steinfeld, H., Henderson, B., Mottet, A., Opio, C., Dijkman, J., Tempio, G. (2013). Tackling climate change through livestock – A global assessment of emissions and mitigation opportunities (Boj proti změně klimatu prostřednictvím hospodářských zvířat – Globální posouzení emisí a příležitostí ke zmírňování). Řím, Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO).

10

(11)  Food waste is responsible for 6 % of global greenhouse gas emissions (Potravinový odpad je odpovědný za 6 % celosvětových emisí skleníkových plynů) – https://ourworldindata.org/food-waste-emissions

11

(12)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. února 2021 o novém akčním plánu pro oběhové hospodářství (2020/2077(INI)) (Úř. věst. C 465, 17.11.2021, s. 11), odstavec 39.

12

---

III Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

569. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/27

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Global Gateway

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(JOIN(2021) 30 final)

(2022/C 323/05)

| Zpravodaj: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Violeta JELIĆ |

Zpravodaj:

Dumitru FORNEA

Spoluzpravodajka:

Violeta JELIĆ

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 09/12/2021 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu |
| stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato v sekci | 12/04/2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 19/05/2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 206/1/3 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

09/12/2021

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Vnější vztahy

Přijato v sekci

12/04/2022

Přijato na plenárním zasedání

19/05/2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

206/1/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá zahájení iniciativy Global Gateway („Globální brána“), neboť je přesvědčen, že investiční projekty a projekty spolupráce EU a nestátních subjektů v EU musí být po celém světě více známy a prosazovány. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV si je vědom toho, že k propojení kritické globální infrastruktury je zapotřebí obrovské množství finančních prostředků. V této souvislosti je pevně přesvědčen, že v zájmu EU je koordinovat prostřednictvím strategie Global Gateway investice a rozvojovou spolupráci s podobnými programy zemí, s nimiž sdílíme hodnoty a společné strategické zájmy. Zároveň je zapotřebí zajistit součinnost se Strategií EU pro spolupráci v indicko-tichomořském regionu (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV považuje za důležité náležitě informovat o vyhlášení výzev k podávání nabídek, souvisejících správních postupech, o tom, v jaké fázi realizace se projekty nacházejí, i o výsledcích, jichž se díky činnosti EU a členských států podařilo dosáhnout. Pro lepší pochopení cílů a přínosu této iniciativy je tedy důležité, aby Evropská komise navrhla soubor nástrojů, které umožní přístup k potřebným údajům, a stanovila také parametry pro příslušné ukazatele, díky nimž bude možné pokrok dosažený při provádění této strategie měřit. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV se domnívá, že příslušné evropské orgány budou muset ve spolupráci s členskými státy a partnerskými zeměmi provést analýzu prioritních potřeb v oblasti investic do globální infrastruktury a zohlednit při tom jak strategické a hospodářské zájmy EU, tak i její sociální, klimatické a ekologické závazky. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV považuje za důležité, aby se EU zaměřila na zachování fungování a rozvoje fyzických vazeb mezi Evropou a ostatními částmi světa. Zásadní význam má infrastruktura, která obyvatelstvu zajišťuje přístup k vodě, potravinám a energii, přičemž v rámci opatření, která přijímají orgány EU a členské státy, je třeba klást prvořadý důraz na celý ekosystém, který umožňuje dosáhnout na globální úrovni potravinového zabezpečení. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV s obavami konstatuje, že dramatická válečná situace na Ukrajině vyžaduje, abychom přizpůsobili finanční nástroje EU tak, aby byly natolik flexibilní a komplexní, aby mohly být daleko rychleji použity, pokud nastane globální krize, zejména v sousedství EU. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV důrazně požaduje, aby investice do prioritních koridorů pro infrastrukturu v oblasti dopravy, energetiky a elektronických komunikací vycházely z posouzení dopadů, při nichž budou prozkoumány nejen strategické aspekty, včetně poučení, jež jsme si odnesli z ozbrojených konfliktů na Ukrajině, v Náhorním Karabachu, Sýrii, Osetii, Libyi atd., ale také další otázky týkající se změny klimatu, ochrany životního prostředí, lidských práv a sociální odpovědnosti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV doporučuje zlepšit systém podávání zpráv o činnostech a projektech prováděných státními a nestátními subjekty EU tím, že předkladatelé projektů a investic budou vybízeni, aby se dobrovolně zaregistrovali na portále Global Gateway, jejž bude třeba navrhnout na základě nejnovějších řešení v oblasti digitálních technologií pro zpracování dat a komunikaci. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV ve svých stanoviscích zdůraznil význam nadnárodních partnerství mezi rovnocennými subjekty, která mohou omezit závislost, vytvořit vazby a zajistit trvalý hospodářský a sociální přínos pro místní komunity v partnerských zemích. To bude možné pouze tehdy, pokud se bude postupovat zdola nahoru za účelem vybudování silných místních výrobních řetězců s přidanou hodnotou a posílení domácích trhů v partnerských zemích pomocí vytvoření vysoce kvalitních pracovních míst a udržitelného předávání know-how. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vítá cíl nabídnout spravedlivé financování za příznivých podmínek, aby se omezilo riziko zadlužení. Aby bylo tohoto cíle dosaženo udržitelným způsobem, je třeba zajistit, aby nevznikaly jiné druhy závislosti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzývá evropské orgány a vlády členských států, aby zajistily, že při provádění projektů registrovaných pod značkou Global Gateway budou respektovány a prosazovány evropské hodnoty. Mezi nezbytnými podmínkami pro zahájení jakýchkoli projektů financovaných státními a nestátními subjekty EU musí být dodržování základních lidských práv, posouzení sociálního a environmentálního dopadu a soulad s postupy v oblasti transparentností a náležité péče. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV souhlasí s myšlenkou, že podniky, které by se chtěly zapojit do strategie Global Gateway, musí účinně spolupracovat s diplomatickými sbory členských států i EU a musí mít na regionální úrovni snadný přístup k finančním prostředkům, příslušným informacím i k jednotným kontaktním místům, a soukromý sektor EU tak mohl snáze investovat po celém světě. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV vítá záměr Evropské komise vytvořit radu pro koordinaci iniciativy Global Gateway. Pro dosažení komplexních cílů navržených v této investiční strategii je nezbytné profesionální řízení. V této souvislosti Výbor poukazuje na to, že v zájmu zlepšení kvality a relevantnosti rozhodnutí, které bude tato rada přijímat, do nich musí být zapojeni i další členové zastupující organizace občanské společnosti, včetně sociálních partnerů, a zejména odborových svazů, a také zástupci podnikatelské sféry. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV konstatuje, že je zapotřebí jasněji prezentovat četné nástroje financování, které budou moci příjemci využít do roku 2027. Vzhledem k tomu, že fondy, jež budou spadat pod značku Global Gateway, jsou v dokumentu zveřejněném vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku popsány složitě, se zdá, že je zapotřebí jejich komplexní a inteligentní schematické znázornění, aby je všechny zainteresované strany pochopily. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Souvislosti návrhu

| 2.1. | Prezident Čínské lidové republiky Si Ťin-pching zahájil v roce 2013 během své návštěvy Kazachstánu a Indonésie dvě iniciativy týkající se mezikontinentálních propojení pozemní a námořní infrastruktury: Ekonomický pás podél Hedvábné stezky a Námořní hedvábná stezka 21. století. Ty se později, po několika pokusech vytvořit integrovaný název, začaly v roce 2014 označovat jako iniciativa Jedno pásmo, jedna cesta (2). Původně tato iniciativa nepředstavovala jen dopravní koridor, ale také oblastí, kde jsou ve státech zapojených do této iniciativy podporovány čínské investice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | První reakce na tuto čínskou iniciativu přišla z Japonska, které v roce 2015 navrhlo partnerství pro kvalitní infrastrukturu (3), což je iniciativa zaměřená na příjemce v Asii, jejíž rozpočet na pět let činí 10 miliard USD. V roce 2016 bylo toto partnerství rozšířeno tak, že se nyní vztahuje na celý svět, a přidělený rozpočet byl zvýšen na 200 miliard USD. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Evropská unie a nejvyspělejší demokratické státy sdružené ve skupině G7 po sedm let bezmocně a bez jakékoli reakce přihlížely, jak Čína prostřednictvím své iniciativy Jedno pásmo, jedna cesta pokračuje v posilování svých hospodářských a politických vztahů po celém světě. Jak odhaduje společnost Morgan Stanley Research, v době, kde se v červnu 2021 konalo zasedání skupiny G7 v Cornwallu ve Spojeném království (4), na kterém bylo rozhodnuto o vytvoření globální alternativy, tj. iniciativy Build Back Better World (Obnova světa k lepšímu), již Čína investovala více než polovinu svých celkových finančních prostředků, které v rámci iniciativy Jedno pásmo, jedna cesta vyčlenila na období od současnosti do roku 2027, tj. 1,2–1,3 bilionu USD. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V návaznosti na 26. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (COP 26), která se v listopadu 2021 konala v Glasgow, zahájil předseda vlády Spojeného království iniciativu Clean Green Initiative (5), která zdvojnásobila ekologické investice Spojeného království financované v rámci pomoci, a to na více než 3 miliardy GBP během pěti let. Zároveň tato iniciativa poskytla nové záruky na podporu projektů čisté infrastruktury, včetně 200 milionů GBP na nové nástroje pro inovace v oblasti klimatu. Spojené království oznámilo balíček záruk pro mezinárodní rozvojové banky, který by měl výrazně oživit investice do projektů souvisejících s klimatem v Indii a celé Africe. Očekává se, že díky nové záruce Room to Run pro Africkou rozvojovou banku (6) se uvolní nové finanční prostředky na projekty na tomto kontinentu ve výši až 1,45 miliardy GBP, přičemž polovina z nich zemím pomůže přizpůsobit se dopadům změny klimatu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pokud jde o EU, Rada pro zahraniční věci dne 12. července 2021 rozhodla přijmout v návaznosti na schůzi skupiny G7 určitá opatření a vyzvala Komisi, aby pod hlavičkou „tým Evropa“ připravila globální strategii v oblasti konektivity (7), která by zajistila, aby členské státy, EU, její orgány i vnitrostátní finanční instituce táhly za jeden provaz. Tato strategie byla zveřejněna dne 1. prosince 2021 pod názvem Global Gateway. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V dokumentu Evropské komise se uvádí, že strategie Global Gateway bude podporovat investice do hmotné a nehmotné infrastruktury, které budou respektovat hlavní zásady Evropské unie: demokratické hodnoty a vysoké standardy; řádná správa a transparentnost; rovnocenná partnerství; ekologické a čisté; zaměření na bezpečnost; stimulace investic soukromého sektoru. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Evropská unie se rozhodla, že vytvořením iniciativy Global Gateway, tj. hospodářské a investiční strategie, která má sloužit jako nástroj diplomacie a komunikace, zviditelní své investice v zemích, jež nejsou jejími členy, a to po celém světě. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Organizace občanské společnosti EU vítají cíl této iniciativy, kterým je nabídnout spravedlivé financování za příznivých podmínek, aby se omezilo riziko zadlužení. Aby bylo tohoto cíle dosaženo udržitelným způsobem, je třeba zajistit, aby nevznikaly jiné druhy závislosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nejde o dodatečnou strukturu, neboť tato iniciativa nemá správní ani finanční povahu. Jedná se o ZNAČKU, pod kterou musí všechny evropské finanční instituce, rozvojové agentury i soukromé podniky v jednotlivých členských státech připravovat své investiční projekty v zemích mimo Evropskou unii, které zase na oplátku musí splňovat požadavky vyplývající ze základních hodnot EU. Je třeba stanovit, za jakých podmínek bude možné tuto značku používat, a to včetně případů, kdy to naopak bude zakázáno, a EHSV je připraven k této práci přispět. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Na rozdíl od iniciativy Jedno pásmo, jedna cesta, v rámci níž Čína provádí svůj plán v oblasti mezinárodní infrastruktury s převážně vnitrostátním financováním, čínskými firmami a pomocí strategie řízené shora, se ve strategii Global Gateway uplatňuje přístup zdola nahoru. Vychází tedy ze skutečných investičních potřeb partnerských zemí z oblastí mimo EU, které chtějí rozvíjet svou infrastrukturu a současně jsou ochotny respektovat hlavní zásady, jež tvoří základ této strategie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podporovány jsou pouze kvalitní projekty vypracované na základě posouzení environmentálního a sociálního dopadu a současně je zohledňována úroveň kvality vybavení během jeho celého životního cyklu. Tato koncepce kvality zahrnuje jak materiální stránku každého projektu (hardwarové součásti, inženýrství, stavební proces, kvalifikovanou pracovní sílu atd.), tak stránku finanční, a to prostřednictvím transparentních zadávacích řízení, etického finančního postupu a také příslušných záruk. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Strategie Global Gateway je obdobou americké iniciativy Build Back Better (8) a britské iniciativy Clean Green Initiative. Ještě je třeba vyjasnit, zda tyto dvě iniciativy mají strategii Global Gateway konkurovat, doplňovat ji, nebo zda má být s nimi navázána spolupráce. Z pohledu občanské společnosti je zcela zřejmé, že je třeba podporovat koordinaci mezi strategií Global Gateway a dalšími strategiemi mezinárodní rozvojové spolupráce, které jsou založeny na stejných hodnotách. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Aby byly projekty způsobilé, musí být vedeny myšlenkou lepší „konektivita“ mezi dotčenými zeměmi a EU, mezi lidmi dané země nebo mezi dotčenou zemí a jejími sousedy. To je skutečně cíl, který odpovídá moderním požadavkům i schopnostem Unie. Na jedné straně se kontrola sítí a cest stává stále důležitější než kontrola oblastí. Na druhé straně může samotná EU hrát klíčovou roli při zajišťování pokrokového, spravedlivého mezinárodního partnerství a při dosahování cílů udržitelného rozvoje (9). Tato konektivita se bude vztahovat buď jen na hmotné vybavení, např. silnice, železniční tratě, přístavy, letiště atd., nebo kombinaci hmotného a nehmotného vybavení, např. sítě komunikačních kabelů, nebo hlavně na nehmotné vybavení, tj. vzdělávání, výzkum a vývoj. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Obecná koncepce konektivity zahrnuje například všechny typy investic do vodních zdrojů – nových studní, distribuce vody, zavlažování v zemědělství a nakládání s odpadními vodami. Vodní zdroje budou mít pro rostoucí počet zemí zásadní význam, a to jak v důsledku růstu počtu obyvatelstva, tak kvůli teplejšímu klimatu. Voda lidi spojuje nejen pomocí infrastruktur pro hospodaření s vodou, ale také – a v podstatě hlavně – tím, že poskytuje vodní cesty pro námořní a vnitrozemskou plavbu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Díky „značce“ či „iniciativě“ Global Gateway se nezvýší finanční prostředky v rámci stávajících evropských finančních investičních fondů a struktur, které jsou velmi rozmanité. Očekává se, že EU zmobilizuje pod touto hlavičkou v letech 2021–2027 investice do rozvoje infrastruktury ve výši až 300 miliard EUR. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Hlavním finančním nástrojem sloužícím k mobilizaci investic v rámci strategie Global Gateway bude Evropský fond pro udržitelný rozvoj plus (EFSD+) (10), který bude disponovat prostředky v hodnotě až 135 miliard EUR, včetně nové iniciativy vytvořené ve spolupráci s Evropskou investiční bankou, která by mohla přinést další investice ve výši 25 miliard EUR. K tomu je zapotřebí připočíst granty až do výše 18 miliard EUR v rámci programů vnější pomoci EU. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kromě těchto finančních prostředků se plánují investice poskytnuté evropskými finančními a rozvojovými finančními institucemi o objemu 145 miliard EUR. Záruky, které poskytuje, se použijí pro činnosti zaměřené na snižování rizika a zvýšení podílu investic ze soukromého sektoru. To se provede pomocí úzké spolupráce mezi Evropskou investiční bankou a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komise na šestém summitu Evropské unie a Africké unie (11), který se konal ve dnech 17. a 18. února 2022 v Bruselu, oznámila, že z celkového rozpočtu iniciativy Global Gateway bude 150 miliard EUR vyčleněno na investiční balíček Afrika – Evropa (12), který podpoří plnění společných cílů do roku 2030 a Agendy 2063 Africké unie (13), jež by měly celkově vést k vybudování inkluzivnějšího, rozmanitějšího a odolnějšího hospodářství. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | V rámci dalšího rozšiřování tohoto souboru finančních nástrojů zkoumá EU možnost vytvořit Evropský nástroj pro vývozní úvěry (14), který by doplnil stávající ujednání o vývozních úvěrech na úrovni členských států. Ve strategii Global Gateway sice není stanoveno pořadí zeměpisných oblastí z hlediska investičních priorit, nicméně pozornost se soustředí hlavně na země v bezprostředním sousedství EU, tj. na její východní hranici, ve Středomoří a Africe, v oblasti Černého moře, Střední Asie a v indicko-tichomořském regionu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | S ohledem na model pro posouzení fiskálních rizik v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru (PFRAM) (15) a rámec pro posouzení řízení veřejných investic (PIMA) (16), které vycházejí ze spolupráce orgánů EU s Mezinárodním měnovým fondem a Světovou bankou, nebude ani tak důležité, kde se daný projekt nachází, jako spíše jak je kvalitní a zda nedochází k duplicitě při provádění různých iniciativ. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Strategie Global Gateway je iniciativou a prioritou EU, která by však za určitých podmínek mohla zvážit partnerství se zeměmi, jež nejsou členy EU, jako jsou Švýcarsko, Spojené království a Indie. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | EHSV souhlasí s důvody, jež vedly Radu k rozhodnutí stanovit evropskou strategii, která by zviditelnila konkrétní investice a opatření, jež na globální úrovni provádějí orgány EU a státní i nestátní subjekty z jednotlivých členských států EU. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV chápe, proč se kapitoly týkající se zdraví zaměřují na prevenci a řešení pandemií, i to, že tyto otázky jsou v současnosti velmi aktuální. Prioritou však musí být dlouhodobý dopad, přičemž klíčovým aspektem je v této oblasti budování odolných a snadno využitelných sociálních a zdravotnických infrastruktur. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dramatická válečná situace na Ukrajině ukazuje, že tyto finanční nástroje musí být navrženy tak, aby byly dostatečně flexibilní a komplexní, a mohly tak být rychle použity v krizových situacích, které vznikají po celém světě, a zejména v blízkosti Evropské unie. Krize v bezprostředním sousedství jsou řešeny přednostně, aby se minimalizovala hrozba pro bezpečnost členských států, a to vyžaduje mimo jiné včasné přidělení finančních prostředků na naléhavé zásahy s cílem obnovit funkčnost propojovacích infrastruktur a zajistit nezbytné veřejné služby pro obyvatelstvo. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Výbor považuje za důležité, aby se EU zaměřila na zachování fungování a rozvoje fyzických vazeb mezi Evropou a ostatními částmi světa. Zásadní význam má rovněž infrastruktura, která obyvatelstvu zajišťuje přístup k vodě, potravinám a energii, přičemž v rámci opatření, která přijímají orgány EU a členské státy, je třeba klást prvořadý důraz na celý ekosystém, který umožňuje dosáhnout na globální úrovni potravinového zabezpečení. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Válka mezi Ruskem a Ukrajinou do značné míry narušuje dodavatelské řetězce obilovin a dalších zemědělských komodit pro zemědělsko-potravinářský průmysl. Infrastruktura, jež byla vybudována díky investicím v rámci strategie Global Gateway, by měla být rovněž v souladu se strategickými zájmy EU pro případ ozbrojených konfliktů či přírodních pohrom, z čehož vyplývá, že bezpečnost dodávek základních surovin je třeba zajistit mj. pomocí inteligentní koncepce distribučních sítí, logistických středisek a skladů. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV podporuje úsilí Evropské komise posílit mechanismy a nástroje pro konkrétní opatření, aby tak Evropská unie mohla zaujmout přední místo v rámci globálního sociálně-ekonomického a politického vývoje. V této souvislosti různí experti tvrdí, že je zapotřebí (přímý a nepřímý) mezinárodně koordinovaný růst peněžní zásoby a využití otevřeného fiskálního prostoru s cílem nastartovat globální hospodářský rozvoj, a to financováním investic do veřejné infrastruktury a veřejných nebo soukromých produktivních investic, odstraněním územních rozdílů a podporou sociálně-ekonomické a environmentální udržitelnosti (17). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ukázalo se, že skutečným problémem je správné a úplné podávání zpráv o všech činnostech EU v různých zemích po celém světě, což pramení z toho, že chybí trvalá a úzká koordinace mezi příslušnými subjekty. S ohledem na zahájení a provádění čínské iniciativy Jedno pásmo, jedna cesta je nutná lepší komunikace o tom, jak EU přispívá k rozvoji globální propojovací infrastruktury. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Za účelem lepšího pochopení cílů a přidané hodnoty této iniciativy je důležité, aby Evropská komise navrhla v nadcházejícím období soubor nástrojů, které umožní přístup ke klíčovým údajům a stanovení parametrů pro příslušné ukazatele, s cílem měřit pokrok dosažený při provádění této strategie. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Díky strategii Global Gateway bude moci „tým Evropa“ nabídnout zbytku světa lepší a úplnější informace. Tato strategie musí být coby prostředek pro konsolidaci evropských investic ve třetích zemích doplněna o databázi, která zajistí lepší přístup k příslušným informacím o všech projektech, rozpočtech a zapojených partnerech. Prvním krokem bude v tomto ohledu vytvoření a průběžná aktualizace internetových stránek strategie Global Gateway, které budou odpovídajícím způsobem poskytovat informace o příslušných opatřeních, výsledcích a dopadech. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | V zájmu omezení závislosti, vytvoření příslušných vazeb, a tudíž i zajištění trvalého hospodářského a sociálního přínosu pro místní komunity v partnerských zemích je naprosto nezbytné navázat skutečně rovnocenné partnerství. Toho bude možné dosáhnout pouze tehdy, pokud se bude postupovat zdola nahoru a budou vybudovány odolné místní výrobní řetězce, jež budou zdrojem užitku, a budou posíleny domácí trhy v partnerských zemích tím, že budou vytvořena vysoce kvalitní pracovní místa a bude udržitelným způsobem předáváno know-how. V případě Afriky by mohlo být vhodné podpořit vytvoření africké kontinentální zóny volného obchodu (18). Pro zajištění respektování evropských hodnot má zásadní význam posuzování sociálních dopadů, které může doplnit stávající postupy v oblasti náležité péče. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Evropské orgány uznávají úlohu, kterou při spolufinancování investic v rámci strategie Global Gateway sehrává soukromý sektor. Aby se posílilo odhodlání soukromých subjektů více se zapojit a přispět k dosažení specifických cílů této strategie a také aby se v tomto směru zvýšil jejich zájem, je třeba urychleně vytvořit mechanismy, které by usnadnily certifikaci a uznávání úsilí soukromých subjektů zapojených do provádění této iniciativy EU. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Podniky, které by se chtěly do strategie Global Gateway zapojit, potřebují příslušné informace na regionální úrovni, účinnou spolupráci s diplomatickými sbory členských států i EU a pokud možno, aby byla zřízena jednotná kontaktní místa, a soukromý sektor EU tak mohl snáze investovat po celém světě. Kromě toho po úspěšném absolvování posouzení environmentálního a sociálního dopadu i posouzení PFRAM a PIMA a prokázání udržitelného hospodářského, sociálního a ekologického přínosu pro EU, a zejména pro partnerské země, by měl mít soukromý sektor při spolupráci s příslušnými finančními institucemi zjednodušený přístup k finančním zdrojům, a to za co nejvýhodnějších podmínek. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Evropská komise oznámila, že má v úmyslu vytvořit Radu pro Global Gateway, které bude provádění této strategie koordinovat. EHSV tento návrh vítá a pevně věří, že má-li tato strategie přinést v relativně krátkém čase své výsledky, je nanejvýš zapotřebí ji řídit integrovaným způsobem. Aby se zlepšila kvalita a relevantnost rozhodnutí, jež tato rada přijme, musí do nich být zapojeni i další členové zastupující organizace občanské společnosti, včetně sociálních partnerů, a zejména odborových svazů, a také zástupci podnikatelské sféry. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Poradní skupina pro podnikání, jež je ve společném sdělení zmíněna, by mohla zaujmout příliš úzký přístup, neboť nezahrnuje odborníky na investiční priority v oblasti rozvojové spolupráce, zdravotní péče, ochrany životního prostředí a vzdělávání a odborné přípravy. V zájmu účinného pokrytí všech otázek, jichž se program Global Gateway dotýká, musí tato skupina zahrnovat odborníky ze všech příslušných oblastí. |
| --- | --- |

4.14.

V Bruselu dne 19. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-strategy-cooperation-indo-pacific-0_en

1

(2)  https://www.ebrd.com/what-we-do/belt-and-road/overview.html

2

(3)  https://www.mofa.go.jp/files/000117998.pdf

3

(4)  https://www.g7uk.org/

4

(5)  https://www.gov.uk/government/news/pm-launches-new-initiative-to-take-green-industrial-revolution-global

5

(6)  https://www.afdb.org/en/news-and-events/african-development-bank-launches-landmark-us-500-million-credit-insurance-deal-with-african-trade-insurance-agency-and-uk-reinsurers-18600

6

(7)  https://www.consilium.europa.eu/cs/press/press-releases/2021/07/12/a-globally-connected-europe-council-approves-conclusions

7

(8)  https://www.whitehouse.gov/build-back-better/

8

(9)  https://sdgs.un.org/goals

9

(10)  https://ec.europa.eu/eu-external-investment-plan/about-plan/how-it-works-finance_en

10

(11)  https://www.consilium.europa.eu/cs/press/press-releases/2022/02/18/sixth-european-union-african-union-summit-a-joint-vision-for-2030/

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/global-gateway/eu-africa-global-gateway-investment-package_cs

12

(13)  https://au.int/en/agenda2063

13

(14)  https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:5bf4e9d0-71d2-11eb-9ac9-01aa75ed71a1.0005.02/DOC_1&format=PDF

14

(15)  https://www.imf.org/external/np/fad/publicinvestment/pdf/PFRAM.pdf

15

(16)  https://www.imf.org/external/np/fad/publicinvestment/pdf/PIMA.pdf

16

(17)  https://www.longdom.org/open-access/relieving-inflation-or-palliative-selfdestruction-2168-9458-3-133.pdf

17

(18)  https://au.int/en/cfta

18

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/34

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů –Politika hospodářské soutěže připravená na nové výzvy

[COM(2021) 713 final]

(2022/C 323/06)

| Zpravodajka: | Emilie PROUZET |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Emilie PROUZET

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 20. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 5. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 19. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 223/1/6 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 20. 12. 2021

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

5. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

19. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

223/1/6

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Sdělení vyzdvihuje schopnost politiky hospodářské soutěže přizpůsobit se novým tržním podmínkám, strategickým prioritám a potřebám spotřebitelů. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) uznává, že politika hospodářské soutěže přispěla k zachování a podpoře hospodářské prosperity EU, přičemž Unie se pevně drží zásad sociálně tržního hospodářství. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vítá rozhodnutí Evropské komise prodloužit dočasný rámec státní podpory přijatý v návaznosti na pandemii. Uznává však, že tato opatření jsou příliš mimořádná na to, aby mohla být rozšířena na obecný rámec, a tedy stanovena jako trvalá. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | I když Komise v roce 2022 znovu dokázala rychle zareagovat přijetím dočasného rámce v souvislosti s konfliktem na Ukrajině, je třeba zajistit, aby jej podniky byly schopny skutečně využívat. Dočasný krizový rámec musí být možno použít jako doplnění nástrojů státní podpory, které již existují v členských státech, i stávajících mechanismů zařazených do národních plánů pro oživení a odolnost. EHSV vyzývá Komisi, aby vypracovala pokyny, které by vládám členských států umožnily rychle podpořit odvětví vážně postižená krizovými situacemi, např. formou vnitrostátních podpůrných opatření, jako jsou záruky za pojištění obchodních úvěrů či jiné finanční nástroje. EHSV rovněž zdůrazňuje, že nutným předpokladem přístupu evropských podniků k těmto dočasným opatřením jsou především splnitelné, nikoli restriktivní podmínky způsobilosti pro nejvíce postižené podniky. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V této situaci, kdy panuje značná nejistota, EHSV podporuje provádění politiky hospodářské soutěže, která bude obzvláště zaměřena na úspěšný průběh transformací. Ty vyžadují ambiciózní obchodní a investiční politiky, mimořádné veřejné a soukromé investice, inovace a dobře fungující jednotný trh. EU a členské státy nyní stojí před úkolem zavést právní a finanční rámec, který zajistí rovné podmínky na trhu ve prospěch všech aktérů, regionů i občanů. EHSV zde trvá na požadavku zajistit skutečně rovné zacházení mezi evropskými subjekty i ve vztahu k subjektům na globálním trhu. Jedná se nám především o integritu a neroztříštěnost našeho vnitřního trhu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV se domnívá, že právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže musí být i nadále založeny na pravidlech a faktech a že musí být zaručena nezávislost Komise. Politické směry EU, jejichž cílem je zajistit spravedlivou transformaci, by se však měly jasněji odrážet v právním rámci pro oblast hospodářské soutěže a v jeho uplatňování zejména ze strany příslušných úředníků. EHSV vyzývá Komisi, aby vyvinula intenzivní úsilí s cílem co nejvíce napomoci souběžné transformaci našeho hospodářství a konkurenceschopnosti našich odvětví na světovém trhu, který je velmi nestálý. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Za této situace je důležitější než kdy jindy, abychom dosáhli strategické autonomie. EHSV má za to, že probíhající přezkumy právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže by měly být posuzovány s ohledem na potřeby, které Komise identifikovala během práce na 14 strategických evropských ekosystémech. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV se domnívá, že k úspěšnějšímu zvládnutí výzev spojených s udržitelností, digitalizací a odolností je zapotřebí důkladnějších reforem. Strategickým směrům EU je třeba přizpůsobit jak klíčové instituty evropského soutěžního práva (typu příslušný trh), tak specifické rámce (jako de minimis nebo obecné nařízení o blokových výjimkách), avšak i provádění těchto pravidel. EHSV mimoto žádá Komisi, aby připravila nástroje, s jejichž pomocí budou moci všechny segmenty evropského hospodářství, a zvláště pak malé a střední podniky a služby, tuto souběžnou transformaci financovat. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Obecné připomínky

| 2.1. | EHSV a všechny zainteresované subjekty se shodují na tom, že režimy odchylující se od obecného právního rámce v oblasti hospodářské soutěže se od roku 2019 a krize COVID-19 osvědčily. Stejně tak je namístě vyzdvihnout rychlost, s níž GŘ COMP dokázalo svými rozhodnutími v maximální možné míře zabránit narušením na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Podporujeme rovněž přístup Evropské komise, jehož cílem je zabránit tzv. lavinovému efektu (angl. cliff edge) pro podniky, a to zejména tím, že umožní rozšíření dočasného rámce na opatření na podporu oživení. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV vítá nový dočasný rámec, který Komise přijala s cílem řešit vážné dopady války na Ukrajině způsobené ruskou agresí. Mimo jiné zde vyvstávají otázky vlivu této nové krize na revizi paktu o stabilitě i na priority nového plánu oživení. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV mimoto uznává relevantnost sdělení Komise v tom smyslu, že toto sdělení představuje obecný rámec pro přezkum pravidel hospodářské soutěže a globální a strategickou cestu, kterou se Komise v tomto procesu ubírá. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dnes však Unie čelí důsledkům své strategické závislosti na nečlenských zemích. Musíme oživit náš vnitřní trh po koronavirové krizi a umožnit evropským podnikům, aby posílily svou odolnost a zvládly souběžnou transformaci, a to v době, kdy budeme muset čelit četným a nejistým důsledkům války na Ukrajině způsobené ruskou agresí. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Funkční jednotný trh a politika hospodářské soutěže skýtají přístup na rozsáhlý trh, kde se může každý s každým utkat týmiž zbraněmi. Stimulují efektivitu a inovace a pro výkonné podniky tvoří prostředí, v němž se mohou rozvíjet a získat čelní pozice ve světě. EHSV proto připomíná, že integrita vnitřního trhu je klíčovým prvkem našeho plánu na podporu oživení. Budeme proto se zájmem sledovat použití nástroje vnitřního trhu v naléhavých situacích. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dnes se zdá, že režim kontroly spojování podniků v EU někdy pod záminkou toho, aby nedošlo k omezení hospodářské soutěž na vnitřním trhu, brání zakládání evropských podniků světové velikosti, které by mohly konkurovat společnostem z USA a Číny. Evropské podniky musí oproti svým konkurentům ve světě splňovat výrazně přísnější podmínky, chtějí-li využít veřejnou podporu, a tyto podmínky tak brzdí skutečnou politiku podpory hospodářských odvětví. A pokud jde o potlačování kartelových dohod a zákaz zneužívání dominantního postavení, zdá se, že zatím nejsou vhodné pro nové výzvy, které přináší digitální ekonomika a ekologická transformace. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Evropská komise v současné době přezkoumává nástroje politiky hospodářské soutěže (spojování podniků, antimonopolní pravidla a kontrola státní podpory), aby zajistila, že všechny budou i nadále vhodné pro daný účel a doplní její stávající soubor nástrojů. V takto neklidné situaci je zapotřebí, aby se našim ambicím v oblasti klimatu a digitalizace dostalo co největší podpory. EHSV vyzývá Komisi, aby v ještě větší míře než kdy jindy přizpůsobila a mobilizovala všechny nástroje politiky hospodářské soutěže na podporu ekologické a digitální transformace a aby se vybavila nástroji, bez nichž nelze v tomto kontextu čelit zahraniční konkurenci. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Přizpůsobení pravidel a prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže v zájmu naplnění našich ambicí

| 3.1. | EHSV se domnívá, že při přezkumu rámce pro hospodářskou soutěž nebyly dostatečně zapracovány evropské strategické směry na podporu udržitelnosti a digitalizace. Má za to, že přizpůsobení našich právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže se musí týkat jak samotné definice základních zásad, tak operačního hodnocení účinků omezujících hospodářskou soutěž a účinků, které jsou pro ni příznivé. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V první řadě je třeba přezkoumat klíčové zásady. Posouzení zákonnosti určitého jednání či dohody, na něž se vztahují právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, tak závisí na podílu dotčených subjektů na příslušném trhu. Pojmy „podíl na trhu“ a „příslušný trh“ jsou klíčové a EHSV vyzývá k co největší bedlivosti zúčastněných stran při provádění stávajícího přezkumu, neboť je třeba zohlednit reálné provozní podmínky v našich odvětvích. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | K tomu je třeba prozkoumat různé cesty. „Zaměnitelnost produktu/služby“ a „rovné podmínky hospodářské soutěže“ jsou pojmy, které je třeba přizpůsobit charakteristikám digitálního trhu a jeho účastníků. Další možností je zohlednit při posuzování této „zaměnitelnosti“ výrobku jeho environmentální charakteristiky. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.3. | Druhou oblastí činnosti je vyjasnění a posílení rozsahu podpor a postupů, které jsou slučitelné s obchodem nebo na něj nemají dopad, a na něž se tudíž nevztahují právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže. Některé prvky posuzování je třeba přezkoumat, aby se co největšímu počtu subjektů umožnilo investovat a koordinovat svou činnost, a to tak, aby měly úplnou právní jistotu a nemusely se zapojovat do evropského oznamovacího postupu. Zdá se tedy, že aby se mohly lépe vzít v potaz charakteristiky jednotlivých odvětví, např. pozemní dopravy nebo obchodu, je třeba přezkoumat tzv. pravidlo de minimis. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | EHSV mimoto vítá změny, které Komise navrhla, pokud jde o obecné nařízení o blokových výjimkách, neboť reagují na řadu potřeb podniků, zejména pak malých a středních, v oblasti finanční podpory, která jim umožní fungovat v rámci udržitelné transformace. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | Poslední oblastí činnosti je prosazování a kontrola. Zde by si GŘ COMP, a zejména příslušní úředníci měli být plně vědomi způsobů transformace stanovených pro 14 strategických evropských ekosystémů, které identifikovala Evropská komise. Právě v tomto rámci by mělo být určeno, zda určité jednání nebo dohoda omezuje hospodářskou soutěž s pravděpodobností negativního dopadu na cenu, výrobu, inovace, kvalitu nebo rozmanitost zboží a služeb na příslušném trhu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Těmto cílům by měly být přizpůsobeny i parametry hodnocení, na jehož základě lze těžit z výjimky nebo uzavřít dohodu o fúzi. Tyto podmínky se totiž zaměřují především na hospodářskou výhodu a přínos pro spotřebitele v oblasti cen, a to nad rámec rizika odstranění konkurence. Pozitivní účinky omezení by se měly více zaměřit na environmentální kvalitu výrobků a na zvýšení účinnosti z hlediska klimatických cílů, jsou-li tyto prvky definovány jednotně na evropské úrovni. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Naše cíle v oblasti udržitelnosti by tak měl odrážet pojem „kvalita“, který by měl být na evropské úrovni v tomto smyslu definován. Vymezen na evropské úrovni by měl být taktéž pojem „udržitelný produkt“, což by přispělo k zajištění rovných podmínek mezi subjekty a vymýcení problému lakování nazeleno. EHSV proto podporuje práci Komise na zajištění společných a transparentních vědeckých metodik k určování udržitelnosti výrobků, služeb, budov atd. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Zpětná vazba od zúčastněných stran týkající se zohlednění kritéria „inovace“ se různí. Podle GŘ COMP jsou inovace klíčovým parametrem tržního testu. Podle hospodářských subjektů je tento parametr brán v potaz velmi málo nebo v každém případě převážně odmítán. EHSV žádá Komisi, aby posoudila zohledňování politických směrů EU ve svých posledních rozhodnutích. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Zásadní je pak také usnadnit a zabezpečit spolupráci mezi podniky na projektech v oblasti životního prostředí, které v mnoha případech vyžadují začlenění celého hodnotového řetězce. EHSV proto vyzývá Komisi, aby vyjasnila novou výjimku SZP z antimonopolních pravidel (článek 210), která zemědělcům umožňuje dohodnout se se svými partnery, pokud jde o otázky udržitelnosti. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Stejně tak je třeba přizpůsobit pravidla pro vertikální i horizontální dohody (angl. VBER – nařízení o blokových výjimkách pro vertikální dohody; HBER – horizontální nařízení o blokových výjimkách) tak, aby zachycovala komplexnost ekosystémů, které je kolem těchto cílů udržitelnosti třeba vybudovat. Komise by měla pokud možno uvést, který druh informací souvisejících s udržitelností může být mezi soutěžiteli vyměňován zcela bezpečně. |
| --- | --- |

3.4.5.

4.   Získání nástrojů nezbytných k zajištění transformací a silného postavení vůči zahraniční konkurenci

| 4.1. | EHSV již uvedl (1), že zvýšení otevřené strategické autonomie zahrnuje posílení odolnosti jednotného trhu, investice do vlastní kompetence a technologické kapacity EU a do zdrojů pro výzkum a vývoj, ekologizaci výrobních a dodavatelských řetězců, zajištění digitální svrchovanosti, zajištění tvorby strategických zásob, přilákání investic a udržitelné výroby do Evropy a jejich podporu zlepšením podmínek, v nichž podniky působí, zkoumání alternativních řešení a modelů oběhového hospodářství, podporu široké průmyslové spolupráce napříč členskými státy, jakož i úsilí o dosažení vedoucího postavení v oblasti technologií, jak uvedla v listopadu 2020 Rada pro konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV se pozastavuje nad navrženými prostředky, které by měly usnadnit investice nezbytné pro klimatickou a digitální transformaci na odolném trhu a v takto nejistých časech. Pro úspěch těchto transformací jsou zapotřebí značné veřejné i soukromé investice, a to i přesto, že hospodářská a politická situace je mimořádně nestálá. Musíme usnadnit velké investice, před nimiž stojí naše strategické ekosystémy a obecně všechna naše odvětví činnosti, přičemž však cílem musí být rovněž vytvořit subjekty schopné rozvoje na světovém trhu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V některých odvětvích sice již byly vypracovány velké investiční plány, EHSV má však v tomto ohledu pochybnosti, pokud jde o zavedení opatření pro odvětví služeb, i o evropské hospodářství jako celek vzhledem k tomu, že jeho strukturu tvoří především malé a střední podniky. Pro úspěch těchto transformací budou velmi důležitá evropská pravidla státní podpory. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Podniky totiž také potřebují podporu pro své investice do digitalizace, a zejména do modernizace informačních systémů, automatizace, robotiky a umělé inteligence. Zejména malé a střední podniky potřebují podporu, aby mohly rozvinout svou digitální přítomnost. Jiným příkladem je státní podpora zavádění širokopásmového připojení, která bude klíčovým faktorem politiky územní soudržnosti. Vyzýváme Komisi, aby zahrnula další změny obecného nařízení o blokových výjimkách umožňující podporu digitalizace obchodních zařízení a operací. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | K rozvoji inovativních hodnotových řetězců na evropském území musí přispět i významné projekty společného evropského zájmu a také průmyslové aliance, ať již v oblasti baterií, polovodičů, nebo zdraví. První využití tohoto nástroje jsou zajímavá. EHSV bude věnovat pozornost zpřístupnění významných projektů společného evropského zájmu malým a středním podnikům, o němž se hovoří v návrhu hlavních směrů. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Je rovněž nezbytné zajistit rovné podmínky hospodářské soutěže s aktéry ze třetích zemí. Velkou výzvu v této oblasti představuje kontrola zahraničních subvencí.
  Mimoevropské podniky dostávají ohromnou státní podporu. EHSV se tudíž domnívá, že návrh Komise (2), jenž se týká situací, kdy státy poskytují podnikům působícím na trhu EU finanční prostředky, které pocházejí ze zahraničních zdrojů a mohou tento trh narušit, je užitečným a důležitým operačním nástrojem. Má nicméně za to, že je nutné důkladněji propracovat některé aspekty tohoto regulačního opatření, které má ze své podstaty komplexní a mnohovrstevnatý charakter. |
| --- | --- |

4.6.

Mimoevropské podniky dostávají ohromnou státní podporu. EHSV se tudíž domnívá, že návrh Komise (2), jenž se týká situací, kdy státy poskytují podnikům působícím na trhu EU finanční prostředky, které pocházejí ze zahraničních zdrojů a mohou tento trh narušit, je užitečným a důležitým operačním nástrojem. Má nicméně za to, že je nutné důkladněji propracovat některé aspekty tohoto regulačního opatření, které má ze své podstaty komplexní a mnohovrstevnatý charakter.

| 4.7. | Mimoto EHSV vítá přijetí aktu o digitálních trzích (angl. Digital Markets Act – DMA), neboť jeho cílem je zaručit spravedlivé digitální trhy otevřené hospodářské soutěži, a to v rámci regulace ex ante. Pro zajištění jednotného uplatňování nařízení o aktu o digitálních trzích v Evropské unii a pro jeho účinnost má zde evropská správa zásadní význam. Třebaže akt řeší otázky sdílení dat a přístupu k nim pro držitele brány, je nutno vyjasnit, jak data zapadají do posouzení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Na závěr je třeba podotknout, že EU musí být v rámci svých nadnárodních a globálních aliancí schopna identifikovat porušování lidských práv, základních svobod a zdraví a bezpečnosti lidí i životního prostředí ve všech článcích hodnotových a dodavatelských řetězců. EHSV bere na vědomí iniciativy, které byly v tomto směru zahájeny, zejména pokud jde o reciproční doložky. |
| --- | --- |

4.8.

V Bruselu dne 19. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Průzkumné stanovisko na žádost francouzského předsednictví Rady EU Jak přispějí vybrané průmyslové ekosystémy ke strategické autonomii EU a dobrým životním podmínkám jejích občanů?, přijato dne 19. ledna 2022 (Úř. věst. C 194, 12.5.2022, s. 34).

1

(2)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zahraničních subvencích narušujících vnitřní trh (COM(2021) 223 final – 2021/0114(COD)).

2

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/38

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Rozvoj hospodářství ve prospěch lidí: akční plán pro sociální ekonomiku

(COM(2021) 778 final)

(2022/C 323/07)

| Zpravodaj: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Giuseppe GUERINI

| Žádost o vypracování stanoviska | Komise, 21. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 6. 4. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 179/1/4 |

Žádost o vypracování stanoviska

Komise, 21. 1. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

6. 4. 2022

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

179/1/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá akční plán pro sociální ekonomiku, který zahrnuje řadu klíčových bodů, na něž Výbor v průběhu let upozorňoval, počínaje stanoviskem INT/447 v roce 2009 (1). V plánu se jasně uvádí, že evropské orgány musí uznat a podporovat různé právní formy, které se v ekosystému sociální ekonomiky vyskytují, mj. s ohledem na její zvláštní úlohu spočívající v podpoře místní ekonomiky a blízkého kontaktu s místními územními celky a komunitami. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | V souvislosti s brutální vojenskou agresí proti Ukrajině a uprchlickou vlnou, již tato agrese vyvolala, se jasně ukázala obrovská solidárnost evropských národů a organizací občanské společnosti, které se starají o uprchlíky a poskytují humanitární pomoc. Potvrdilo se tím rovněž, že sociální ekonomika hraje důležitou roli při organizování solidární reakce během humanitárních krizí. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | V mnoha členských státech zatím není potenciál sociální ekonomiky plně využíván. Z tohoto důvodu je zapotřebí doplnit do akčního plánu pro sociální ekonomiku střednědobá a dlouhodobá opatření, provádět nezbytná opatření cíleně a koordinovaně a posílit referenční právní rámec. EHSV v tomto ohledu plně podporuje kroky směřující k vypracování zvláštního doporučení Rady, které má být předloženo v roce 2023. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV doporučuje dodat akčnímu plánu pro sociální ekonomiku na účinnosti a posílit jej konkrétními návrhy ve čtyřech oblastech zájmu: i) spolupráce mezi orgány veřejné správy a subjekty sociální ekonomiky; ii) státní podpora; iii) investice a finanční nástroje; iv) zdanění. Je třeba úžeji tento plán provázat s evropskou strategií pro rok 2030 a položit při tom důraz především na to, že sociální ekonomika může podpořit ekologickou, digitální a sociální transformaci. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV se domnívá, že by plán měl podpořit cílenější vynakládání evropských prostředků vyčleněných na národní plány pro oživení a odolnost tak, aby přispívaly k realizaci cílů v oblasti sociálního začleňování, vzdělávání a podpory zaměstnanosti, především co se týče mladých lidí, rodin a zranitelných osob. Doporučuje věnovat zvláštní pozornost rozvoji digitálních dovedností u znevýhodněných osob. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV doporučuje, aby byly v zájmu prosazování osvědčených postupů spolupráce mezi veřejnými orgány a subjekty sociální ekonomiky vypracovány nástroje kooperativní územní správy a sdílené správy, které představují optimální způsob, jak zapojit široké spektrum zúčastněných stran a zajistit rozsáhlejší respektování zásady subsidiarity. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV vítá, že se v plánu navrhuje výrazněji usilovat o to, aby byly veřejné zakázky a koncese zaměřeny na uskutečňování sociálních a environmentálních cílů, a doporučuje posílit různé formy partnerství veřejného a soukromého sektoru. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV vybízí Komisi, aby – v souladu s návrhy akčního plánu ohledně zdanění – věnovala zvláštní pozornost zdanění subjektů sociální ekonomiky v rámci legislativní iniciativy Podnikání v Evropě: rámec pro zdanění příjmů (Business in Europe: Framework for Income Taxation – BEFIT), která má být předložena v nadcházejících měsících. |
| --- | --- |

1.8

2.   Obecné připomínky a souvislosti

| 2.1 | Akční plán pro sociální ekonomiku pokrývá víceletý časový horizont do roku 2030 a je doplněn dvěma pracovními dokumenty. První z nich poskytuje další pokyny ke sdělení „Rozvoj hospodářství ve prospěch lidí: akční plán pro sociální ekonomiku“ v souladu s prováděním evropského pilíře sociálních práv. Druhý dokument s názvem Scenarios towards co-creation of a transition pathway for a more resilient, sustainable and digital Proximity and Social Economy industrial ecosystem (Scénáře pro společné vypracování plánu transformace v zájmu odolnějšího, udržitelnějšího a digitálnějšího průmyslového ekosystému lokální a sociální ekonomiky) souvisí s novou průmyslovou strategií EU, podle níž může sociální ekonomika podnítit inovace ve strategických odvětvích – například v digitální ekonomice a zelené ekonomice – a tím v nich podpořit spravedlivou transformaci. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EHSV je potěšen záměrem usilovat o sblížení akčního plánu pro sociální ekonomiku jak s evropským pilířem sociálních práv, tak s novou průmyslovou strategií EU, přičemž jako inovativní se jeví rozhodnutí vymezit specifický „ekosystém“ sociální ekonomiky. V této souvislosti je důležité, aby byly lépe definovány střednědobé a dlouhodobé cíle i pro období po roce 2023. Sociální ekonomika totiž může významně přispět k řešení stěžejních otázek evropské agendy, k nimž patří snížení nerovností, demografické napětí, podpora mladé generace, řízení procesu přijímání uprchlíků a migrantů a udržitelnost systémů zdravotní péče a evropského sociálního modelu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV má za to, že plán musí podpořit také opatření prováděná v koordinaci s plánem jednotného kapitálového trhu, jak doporučil ve svých stanoviscích ECO/533 (2) a INT/965 (3), v nichž vyslovil požadavek, aby byla v rámci unie kapitálových trhů zohledněna specifická povaha finančních nástrojů pro odvětví sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Akční plán sice neobsahuje právní definici pojmu „sociální ekonomika“, vymezuje však charakteristické znaky jejích subjektů: i) lidé a sociální účely jsou nadřazeny zisku; ii) opětovné investování veškerých zisků nebo většiny zisků za účelem provádění činností zaměřených na kolektivní zájem nebo na zájem členů/uživatelů v kontextu obecného zájmu; iii) demokratická a participativní správa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EHSV tyto zásady sdílí a vybízí Komisi a členské státy, aby přijaly ambicióznější a koordinovanější iniciativy k vypracování společného a koordinovaného právního rámce pro sociální ekonomiku, který by tyto tři zásady konsolidoval a umožnil odstranit nejasnosti a nejistotu. Díky definici, která by zahrnovala různé organizační a podnikatelské postupy, jež se konsolidovaly v průběhu času, by rovněž bylo možné poskytnout sdružením, vzájemným společnostem a nadacím (zejména těm, které potřebují působit v přeshraničním měřítku) evropský status. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EHSV oceňuje, že Komise navrhuje pomoci členským státům při definování opatření ve prospěch sociální ekonomiky s cílem podpořit udržitelnější, inkluzivnější a inovativnější model hospodářského a sociálního rozvoje. Konkrétně Komise navrhuje, že bude buď přímo, nebo společně s členskými státy působit ve třech prioritních oblastech: i) vytvoření vhodných podmínek pro sociální ekonomiku; ii) vytváření příležitostí pro zahájení a rozvoj činností v rámci sociální ekonomiky; iii) zaručení uznání sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V této souvislosti EHSV vítá, že akční plán zmiňuje nutnost využití řady politických opatření, která zahrnují zdanění, předpisy v oblasti zadávání veřejných zakázek, hospodářské soutěže a státní podpory a vhodnou regulaci pracovních podmínek, vzdělávání a výzkumu. V tomto kontextu zdůrazňuje, že je třeba podporovat kvalitu pracovních míst a zlepšit postupy informování a zapojení pracovníků do strategických rozhodnutí subjektů sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Mezi odvětví, v nichž působí subjekty sociální ekonomiky, patří sociální, zdravotní a pečovatelské služby, vzdělávání a odborná příprava, kultura, ochrana životního prostředí a obecně vzato mnohé ze služeb obecného hospodářského zájmu, které jsou uvedeny v evropském pilíři sociálních práv. Jde o odvětví, která stále významnější měrou vytvářejí ekonomické hodnoty a zaměstnanost. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | V mnoha evropských zemích působí subjekty sociální ekonomiky ve všech hospodářských odvětvích – v průmyslové a řemeslné výrobě, oběhovém hospodářství, udržitelném cestovním ruchu, ve výrobě energie z obnovitelných zdrojů, v dopravě, komunikačních a informačních službách atd. Tyto subjekty hrají zásadní roli při sociálních inovacích a rozsáhlém transferu technologií ve prospěch znevýhodněných skupin obyvatelstva a územních oblastí. Vzhledem k rozmanitosti právních a organizačních forem je třeba se vyhnout univerzálnímu přístupu, avšak neupouštět od určité koordinace pod vedením Komise. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Podniky sociální ekonomiky jsou z velké části zakořeněny na místní úrovni, kde přispívají k sociální soudržnosti a zvyšují tak odolnost a inkluzivnost územních oblastí. Díky svému místnímu rozměru mohou mj. velice účinně podporovat ekologickou a digitální transformaci tím, že všem lidem, i těm zranitelnějším a osobám ohroženým sociálním vyloučením, zpřístupňují digitální technologie (především základní technologie, které podporují začlenění osob se zdravotním postižením na trh práce). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Zvláštní pozornost je třeba věnovat také zapojení mladých lidí a využití jejich schopností, což je třeba podpořit vzdělávacími opatřeními, jež u mladé generace rozvíjejí podnikatelského ducha. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Aby bylo možné tohoto potenciálu využít, je zapotřebí zlepšit přístup subjektů sociální ekonomiky k investičnímu kapitálu, zejména s cílem navýšit investice do sociální infrastruktury (cenově dostupné bydlení, zdravotní a dlouhodobá péče, vzdělávání a celoživotní učení, snižování chudoby, zajištění lepší přístupnosti). Tuto infrastrukturu je třeba posílit s cílem snížit nerovnosti a míru sociálního vyloučení, které se v Evropě prohloubily v důsledku pandemie. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Akční plán představuje příležitost rozvinout sociální ekonomiku prostřednictvím lepší průmyslové politiky a uznat úlohu, kterou hrají zejména družstva v odvětví služeb a v evropském průmyslu, kde rovněž vytvářejí důležité výrobní klastry a mají vysokou inovační kapacitu. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EHSV považuje za důležité, že se Komise zavázala uskutečnit v oblasti sociální ekonomiky studie a průzkumy s cílem předložit v roce 2023 návrh doporučení Rady. Vítá rovněž to, že má Komise v úmyslu zhodnotit v roce 2025 provádění akčního plánu. Aby však tyto studie a toto hodnocení byly účinné, bylo by vhodné jasněji v akčním plánu definovat očekávané střednědobé a dlouhodobé cíle, které pomohou specifikovat zamýšlené sociální dopady, mj. i v souvislosti s evropskou strategií pro rok 2030. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | EHSV vítá a podporuje cíle Komise spočívající v podpoře mezinárodních vztahů a internacionalizace sociální ekonomiky tím, že bude podněcována a podporována účast podniků sociální ekonomiky v evropských platformách partnerství, a to zřízením jednotného portálu pro sociální ekonomiku. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | V souvislosti s iniciativami na podporu podnikatelské kultury a zejména pak v zájmu většího zapojení mladých lidí do zakládání nových podniků je nezbytné, aby byly v rámci učebních plánů středních a vysokých škol zprostředkovávány rozsáhlejší znalosti o potenciálu sociální ekonomiky. EHSV proto vítá návrh na vytvoření nové Akademie pro politiku v oblasti podnikání mladých lidí, která bude zahrnovat i sociální ekonomiku. |
| --- | --- |

2.16

3.   Konkrétní připomínky

3.1   Vztahy mezi orgány veřejné správy a subjekty sociální ekonomiky

| 3.1.1 | Akční plán uznává potenciál sociální ekonomiky pro budoucí sociální a průmyslovou politiku a potvrzuje význam úkolů obecného zájmu, jež sociální ekonomika pomáhá plnit. Je tedy důležité vymezit cíle v oblasti zlepšení spolupráce mezi veřejnou správou, subjekty sociální ekonomiky a účastníky sociálního dialogu. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | V této souvislosti EHSV považuje za nezbytné investovat do posílení sdílené správy mezi veřejnými orgány a sociálními podniky, které by – s přihlédnutím ke zvláštním pravomocem a autonomii – usilovaly o dosažení cílů společného zájmu. Je tudíž zapotřebí podporovat takové formy programování a plánování, které jsou založeny na inkluzivních způsobech řízení a uznávají úlohu subjektů sociální ekonomiky, především v rámci územních systémů spolupráce mezi sociální ekonomikou a místními orgány. Tyto inovativní formy musí splňovat požadavky týkající se transparentnosti, rovného zacházení, hospodárnosti a otevřenosti vůči různým zúčastněným stranám v souladu se zásadou subsidiarity. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Takovéto formy spolupráce jsou obzvláště účinné, pokud jde o poskytování služeb obecného zájmu, protože umožňují vhodněji řídit konkurenceschopnost a rozvíjet a využívat spolupráci a pozitivní sociální dopady, které vznikají díky uplatňování přístupu zaměřeného na obecnou prospěšnost. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | EHSV proto podporuje záměr Komise usilovat o zlepšení přístupu subjektů sociální ekonomiky na trh veřejných zakázek. V tomto ohledu bylo dosaženo velkého pokroku díky směrnici (4) o veřejných zakázkách z roku 2014. EHSV však doufá, že Komise při revizi směrnice o zadávání veřejných zakázek – a zejména článku 77 o mírnějším režimu pro sociální služby – zavede jasnější rozlišení mezi sledováním obecného zájmu a vytvářením jednotného trhu, aby poskytla lepší právní základ pro uzavírání dohod o spolupráci mezi veřejnými subjekty a subjekty sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Státní podpora

| 3.2.1 | Je známo, že některá odvětví, ve kterých působí subjekty sociální ekonomiky (zejména sociální péče, zdravotnictví, vzdělávání a podpora kultury), potřebují odpovídající veřejnou finanční podporu. V případech, kdy jsou dané služby poskytovány nejen subjekty sociální ekonomiky, ale také komerčními podniky, však tato podpora za žádných okolností nesmí narušit tržní pravidla. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Kontrola státní podpory usiluje o zachování rovnováhy mezi poskytováním podpory a spravedlivou hospodářskou soutěží. V akčním plánu bylo zdůrazněno, že orgány veřejné moci a příjemci často plně nevyužívají stávajících možností, pokud jde o flexibilitu státní podpory. To je jistě pravda a lze z toho vyvodit, že je nezbytné cíleně investovat prostředky do specializovaného vzdělávání pro orgány veřejné správy v oblasti evropských pravidel státní podpory, zejména těch, která se týkají služeb obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Pravidla hospodářské soutěže však nejsou vždy vhodná k řešení otázek, jako je řízení sociálních služeb, zejména služeb zdravotních a pečovatelských, které se neřídí tržní logikou, nýbrž jsou založeny na solidaritě. EHSV ve svém stanovisku TEN/605 (5) upozornil, že „nedostatek jistoty nebo značné náklady spojené s plněním požadavků vytvářejí přílišné překážky, které orgánům brání plně provádět politiku v oblasti služeb obecného hospodářského zájmu“. Je nutné využít akční plán ke zlepšení dialogu mezi Komisí, členskými státy, místními orgány a zástupci sociálních partnerů a sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Předpisy EU upravující služby obecného hospodářského zájmu zaručují kýženou flexibilitu, pokud jde o pravidla státní podpory. Řada veřejných orgánů však nevyužívá možnost uplatnit právní rámec týkající se veřejné podpory na služby obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Návrh Komise uspořádat specializované internetové semináře a pracovní setkání s cílem zajistit dostatečnou znalost různých forem přístupu ke státní podpoře je sice vítaný, ale nedostačující. Bylo by zapotřebí jednak výraznějšího regulačního zásahu, a to i prostřednictvím nevynutitelných předpisů (soft law), které by vyjasňovaly požadavky v oblasti přístupu a výši státní podpory, jaká je k dispozici subjektům sociální ekonomiky, zejména pokud jde o odvětví služeb obecného hospodářského zájmu, a jednak poskytnutí podpory na nábor znevýhodněných pracovníků podle obecného nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Je také třeba uznat, že dotace vyplácené subjektům sociální ekonomiky, které pomáhají dosáhnout cílů obecného zájmu, jsou slučitelné s vnitřním trhem. Z tohoto důvodu by bylo rovněž vhodné přezkoumat prahové hodnoty de minimis pro intervence na podporu podniků sociální ekonomiky s ohledem na skutečnost, že tyto podniky realizují sociální opatření a poskytují služby obecného zájmu. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Investice a finanční nástroje

| 3.3.1 | Podle odhadů uvedených v akčním plánu bylo v programovém období 2014–2020 z rozpočtu EU uvolněno na podporu sociální ekonomiky nejméně 2,5 miliardy EUR, a to prostřednictvím různých evropských programů a fondů. EHSV vítá, že má Komise v období 2021–2027 v úmyslu dále tuto podporu navýšit a omezit při tom překážky, které subjektům sociální ekonomiky brání v přístupu k evropským fondům. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Je tudíž důležité, že má Komise v úmyslu zavést již v roce 2022 v rámci Programu InvestEU nové finanční produkty s cílem mobilizovat soukromé financování v souladu s potřebami podniků sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Kromě podpory investic a finančních nástrojů je třeba vzít v potaz, že pro mnoho subjektů sociální ekonomiky je i nadále obtížné získat prostý přístup k bankovním úvěrům. Z tohoto důvodu považuje EHSV za nezbytné záruční nástroje pro přístup k úvěrům, které již byly rozsáhle vyzkoušeny u malých a středních podniků a které je třeba systematicky rozšířit i na sociální ekonomiku. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | EHSV navrhuje pobídnout každý členský stát k tomu, aby mj. prostřednictvím podpory z nástroje InvestEU zřídil „záruční fond“ pro subjekty sociální ekonomiky, v jehož rámci budou uplatňována specifická kritéria posuzování úvěruschopnosti. Je třeba podpořit zavedení vhodných ukazatelů pro hodnocení investic do sociální ekonomiky, což by přispělo také k rozšíření inovativních finančních nástrojů. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | EHSV souhlasí s kladným názorem, který byl v akčním plánu vyjádřen, pokud jde o zkušenosti s odkoupením podniku ze strany pracovníků. Byla v něm vyzdvižena úloha, kterou hrají družstva zakládaná pracovníky v souvislosti s převzetím činnosti podniku, který se ocitl v krizi. Takovéto odkoupení podniku bývá úspěšné, pokud se pracovníci sdružení v družstvu mohou spolehnout na příslušné mechanismy financování a na vytváření fondů pro kapitalizaci těchto podniků. Vedle finančních nástrojů je však nezbytné náležitě pracovníky podporovat také prostřednictvím školení a rozvíjení dovedností. EHSV mimoto Komisi vyzývá, aby se v úzké spolupráci s členskými státy nadále snažila identifikovat nástroje a řešení, jež by umožnily odstranit překážky a urychlit právní postupy v souvislosti s převodem vlastnictví podniků s ukončenou činností na zaměstnance vytvářením zaměstnaneckých družstev či jiných forem podniků sociální ekonomiky vlastněných zaměstnanci. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Daňová politika zohledňující plnění úkolů obecného zájmu

| 3.4.1 | Subjekty sociální ekonomiky působí v roztříštěném daňovém rámci, jejž z velké části definují členské státy. EHSV vítá, že bylo v akčním plánu zdůrazněno, že je třeba zavést pro sociální ekonomiku specifické daňové předpisy a že jen málo zemí již vytvořilo zvláštní a jednotný rámec pro zdanění sociálních podniků. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Bylo by přínosné a žádoucí, aby v tomto ohledu probíhala koordinovaná harmonizace a aby se při tom vycházelo z osvědčených postupů členských států, zejména co se týče osvobození od daně u nerozdělených zisků, snížené sazby DPH, osvobození od plateb sociálního pojištění nebo jejich snížení a daňových úlev v případě poskytnutí darů. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EHSV oceňuje, že se v akčním plánu navrhuje zveřejnit pokyny objasňující pravidla pro daňový režim v případě přeshraničních darů určených pro veřejně prospěšné iniciativy a vypracovat zvláštní studii o dobročinných darech v EU. V této souvislosti se EHSV domnívá, že by tyto pokyny měly zahrnovat doporučení členským státům, jak rozpoznat, zda jsou tuzemské veřejně prospěšné organizace srovnatelné s organizacemi se sídlem v jiné zemi EU. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | V neposlední řadě je důležité, aby se akční plán pro sociální ekonomiku stal strategickým nástrojem, který bude zahrnovat konkrétní opatření zaměřená na podporu subjektů sociální ekonomiky a místních komunit a který bude doprovázen daňovou politikou v souladu s vytyčenými sociálními cíli. |
| --- | --- |

3.4.4

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Úř. věst. C 318, 23.12.2009, s. 22.

1

(2)  Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 20.

2

(3)  Úř. věst. C 194, 12.5.2022, s. 39.

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

4

(5)  Úř. věst. C 345, 13.10.2017, s. 45.

5

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/43

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie EU pro normalizaci Stanovování celosvětových norem na podporu odolného, zeleného a digitálního jednotného trhu EU

(COM(2022) 31 final)

a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1025/2012, pokud jde o rozhodnutí evropských normalizačních organizací týkající se evropských norem a produktů evropské normalizace

(COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD))

(2022/C 323/08)

| Zpravodajka: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Sandra PARTHIE

| Žádost o vypracování stanoviska | a) | Evropská komise, 2. 5. 2022 |
| --- | --- | --- |

Žádost o vypracování stanoviska

a)

Evropská komise, 2. 5. 2022

| b) | Evropský parlament, 14. 2. 2022 |
| --- | --- |

b)

Evropský parlament, 14. 2. 2022

| c) | Rada, 17. 2. 2022 |
| --- | --- |

c)

Rada, 17. 2. 2022

Právní základ

| a) | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| --- | --- |

a)

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

| b) | článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| --- | --- |

b)

článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

5. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

186/1/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá sdělení Evropské komise o budoucnosti normalizace EU v globálním kontextu. Návrh Evropské komise správně odráží vývoj mezinárodních norem a reaguje na změny, k nimž došlo. Pokud jde o návrh obsažený v článku 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (1), EHSV přezkum správy vítá. Správa evropských normalizačních organizací musí vzít v úvahu transparentní, otevřenou, inkluzivní a spravedlivou účast všech příslušných tržních subjektů, spotřebitelů, zúčastněných stran v oblasti životního prostředí a v sociální oblasti, odborových svazů, malých a středních podniků a velkých společností. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Aby se zajistila obecná společenská shoda, je nezbytné zaručit inkluzivní a vyvážený přístup, který plně umožní účast všech zúčastněných stran, jež mají zájem a jež jsou touto problematikou dotčeny. Na úrovni EU a členských států se politika a normalizační organizace utvářením rámcových podmínek navzájem podporují. Požadavek, aby byla evropská strategie pro normalizaci inkluzivní, je ve světě jedinečný a je vhodné jej podpořit. Na mezinárodní úrovni je absence inkluzivity coby základního kamene mezinárodní normalizace důvodem k obavám. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV spatřuje riziko v tom, že v jiných částech světa se normalizace stala nástrojem „průmyslové politiky“ nebo nástrojem geopolitickým. Evropská unie musí být připravena svůj přístup přizpůsobit, aby zajistila a zvýšila konkurenceschopnost evropských podniků a ochranu spotřebitelů. EHSV tedy vítá 22 navrhovaných opatření, včetně vytvoření fóra na vysoké úrovni s cílem lépe koordinovat zájmy zúčastněných stran, vytvoření pozice „vrchního úředníka pro normalizaci“, požadavku týkajícího se reformy v evropských normalizačních organizacích, stanovení priorit v oblasti normalizace pro souběžnou zelenou a digitální transformaci a urychlení procesů normalizace. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Je nezbytné spojit „přístup zdola nahoru“, který je vlastní normám řízeným trhem, a politicko-strategický „přístup shora dolů“ prostřednictvím užší spolupráce mezi vládami/politikou, průmyslem a dalšími zúčastněnými stranami s cílem vytvořit společné evropské strategie a podporovat demokratické hodnoty. Za tím účelem musí být navázána nepřetržitá výměna mezi Evropskou komisí, evropskými normalizačními organizacemi, národními normalizačními orgány, průmyslem a zúčastněnými stranami z řad občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV také podporuje výzvu, aby evropské normalizační organizace modernizovaly svou správu, tak aby plně zastupovaly evropský veřejný zájem a demokratické hodnoty i zájmy malých a středních podniků, zúčastněných stran v oblasti životního prostředí a v sociální oblasti, odborových svazů a občanské společnosti a uživatelů, a aby usnadnily přístup k normám. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Evropská strategie pro normalizaci zmiňuje několik iniciativ v oblasti odborné přípravy a vzdělávání zaměřených na výzkumné pracovníky, mladé odborníky a odborníky z praxe, které se snaží podpořit rozvoj dovedností v oblasti normalizace. EHSV se domnívá, že tyto návrhy mají klíčový význam, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky a za účelem stanovení rámce pro investování do talentů, a důrazně podporuje jejich plošné a pohotové zavedení. Považuje za nutné, aby evropské i vnitrostátní orgány navýšily finanční prostředky určené všem subjektům, které se na normalizaci podílejí, jako jsou odbory, organizace občanské společnosti a podniky, a posílily tak jejich schopnost se do této činnosti zapojovat. |
| --- | --- |

1.6

2.   Návrhy Komise v souvislostech

| 2.1 | Normy jsou jádrem jednotného trhu EU. Během posledních třiceti let přinesl evropský systém normalizace více než 3 600 harmonizovaných norem umožňujících společnostem, aby prokázaly svůj soulad s právem EU. Evropské normy přinesly značné výhody, neboť vytvořily rovné podmínky na jednotném trhu pro podniky a zvýšily důvěru spotřebitelů. Obsah definují odborné výbory, přičemž stát má právo se do nich zapojit, nemá však práva intervence, která by sahala dále. V některých členských státech EU existují další regulace pro zpracování projektů veřejného zájmu. Vzhledem k tomu, že harmonizované normy jsou součástí práva EU (2), musí být vypracovány v souladu se zásadami demokracie, se zapojením všech zúčastněných stran (včetně občanské společnosti, spotřebitelů, sociálních, environmentálních a odborových zájmů a malých a středních podniků), a se zárukou vyváženého rozhodovacího procesu v rámci národních, evropských (a mezinárodních) normalizačních organizací. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropská normalizace funguje ve stále konkurenčnějším globálním kontextu. Konkurenceschopnost Evropy, její technologická suverenita, schopnost snižovat závislost a ochrana hodnot EU, včetně našich sociálních a environmentálních ambicí, budou záviset na tom, jak úspěšní budou evropští aktéři v oblasti normalizace na mezinárodní úrovni. To vyžaduje prostředky a odbornost na straně evropských zúčastněných stran, bez čehož nelze udržet vedoucí postavení Evropy na poli mezinárodní normalizace. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ambice EU na cestě ke klimaticky neutrálnímu, odolnému a oběhovému hospodářství nelze splnit bez evropských norem. Aby EU zůstala tvůrcem celosvětových norem, musí zanechávat silnou globální stopu v normalizačních aktivitách a aktivně působit v čele hlavních mezinárodních fór a institucí. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komise ve své strategii pro normalizaci (3) popisuje svůj přístup k normám v rámci jednotného trhu i celosvětově. Tuto strategii doplňuje návrh na změnu nařízení o normalizaci (4), zpráva o jejím provádění (5) a roční pracovní program EU pro oblast evropské normalizace na rok 2022 (6). Cílem této strategie je posílit globální konkurenceschopnost EU a umožnit tak odolnou, zelenou a digitální ekonomiku a zakotvit demokratické hodnoty do uplatňování technologie. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V případě nových a vznikajících technologií nedokáže evropský systém normalizace často vypracovat normy včas, a tím ztrácí důležitou výhodu „prvního tahu“ prostřednictvím normalizace. Tato strategie navrhuje soubor opatření, jejichž cílem je znovu učinit normy ústředním prvkem odolného, zeleného a digitálního jednotného trhu EU a posílit globální úlohu evropského systému normalizace. Na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni členských států se politika a normalizační organizace utvářením těchto rámcových podmínek navzájem podporují. Tato spolupráce se ukázala být úspěšná a je základem hospodářského úspěchu a přístupu evropských společností na mezinárodní trh. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komise také navrhuje změnu (7) nařízení (EU) č. 1025/2012 o normalizaci s cílem zlepšit správu v rámci evropského systému normalizace. Ačkoli zůstane evropský systém otevřený, transparentní, inkluzivní a nestranný, návrh stanoví, že žádosti Komise o normalizaci adresované evropským normalizačním organizacím musí vyřizovat národní normalizační orgány. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komise předložila v souladu s nařízením (EU) č. 1025/2012 sdělení, v němž načrtla roční pracovní program EU pro oblast evropské normalizace na rok 2022. V tomto programu jsou popsána opatření, která má Komise v úmyslu přijmout během roku 2022 s cílem zlepšit otevřenost, transparentnost a inkluzivitu evropského systému normalizace. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Podle čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. 1025/2012 Komise každých pět let předloží zprávu o provádění. Komise předložila druhou zprávu (8), která pokrývá zejména období 2016–2020, přičemž některá fakta a čísla byla aktualizována během roku 2021. Ukazuje, že evropský systém normalizace se v některých aspektech zlepšil – např. pokud jde o nové nástroje v oblasti informačních technologií –, stále však existuje prostor pro zlepšení v ostatních oblastech. To platí zejména pro inkluzivitu, úlohu vnitrostátních normalizačních orgánů v evropském systému normalizace a dobu dodání harmonizovaných norem Komisi. |
| --- | --- |

2.8

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV vítá sdělení Evropské komise o budoucnosti normalizace EU v globálním kontextu. Návrh Evropské komise správně odráží vývoj mezinárodních norem a reaguje na změny, k nimž došlo. Snaží se zajistit silný evropský hlas a zabezpečit evropské zájmy v postupech a strukturách stanovování norem. Pokud Evropa náležitě využije dynamiku souběžné transformace, může se stát průkopníkem v oblastech zelené a digitální normalizace. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pokud jde o návrh obsažený v článku 10 nařízení (EU) č. 1025/2012, EHSV přezkum správy vítá. Správa evropských normalizačních organizací musí vzít v úvahu transparentní, otevřenou, inkluzivní a spravedlivou účast všech příslušných evropských tržních subjektů, spotřebitelů, zúčastněných stran v oblasti životního prostředí a v sociální oblasti, odborových svazů, malých a středních podniků a velkých společností. Musí odrážet legitimní rozsah standardizace a vyhnout se při tom oslabování demokraticky oprávněných legislativních procesů a nadměrným požadavkům ohledně normalizace. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Normy obvykle vytvářel průmysl. Aby se zajistila obecná společenská shoda, je nezbytné zaručit inkluzivní a vyvážený přístup, který plně umožní účast všech zúčastněných stran, jež mají zájem a jež jsou touto problematikou dotčeny. Na úrovni EU a členských států se politika a normalizační organizace utvářením rámcových podmínek navzájem podporují. Požadavek, aby byla evropská strategie pro normalizaci inkluzivní, je ve světě jedinečný a je vhodné jej podpořit. Na mezinárodní úrovni je absence inkluzivity coby základního kamene mezinárodní normalizace důvodem k obavám. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV by rád zdůraznil přínosy nového legislativního rámce (NLR) předloženého Evropskou komisí pro používání harmonizovaných norem za účelem konkretizace regulačních požadavků. EHSV by rád poukázal na to, že účelem norem není přesunout regulační pravomoc na soukromý sektor. Socio-politickými ohledy, které spadají do oblasti působnosti sociálních partnerů a/nebo regulačního orgánu, by se neměly zabývat evropské normalizační organizace a mezinárodní normalizační orgány. EHSV zdůrazňuje, že zejména normalizace služeb vyžaduje pečlivé zvážení demokratické oprávněnosti. Obsah a složitost služeb jsou mimořádně rozmanité, přičemž sahají např. od poštovních služeb ke složitým intelektuálním službám, a průřezové normy nemohou tuto skutečnost náležitě zohlednit. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV spatřuje riziko v tom, že v jiných částech světa se normalizace stala nástrojem „průmyslové politiky“ nebo nástrojem geopolitickým. Evropská unie musí být připravena svůj přístup přizpůsobit, aby zajistila a zvýšila konkurenceschopnost evropských podniků a ochranu spotřebitelů. EHSV tedy vítá 22 navrhovaných opatření, včetně vytvoření fóra na vysoké úrovni s cílem lépe koordinovat zájmy zúčastněných stran, vytvoření pozice „vrchního úředníka pro normalizaci“, požadavku týkajícího se reformy v evropských normalizačních organizacích, vymezení priorit v oblasti normalizace pro souběžnou zelenou a digitální transformaci a urychlení procesů normalizace. Tato opatření by měla posílit evropský a mezinárodní systém normalizace. |
| --- | --- |

3.5

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Normy vytvářejí trhy. EHSV se domnívá, že jednotný evropský trh a poskytnutí přístupu na něj třetím stranám je také strategickým přínosem. Aby se zabezpečila interoperabilita produktů a služeb na celém světě a napříč různými hospodářskými a společenskými systémy, potřebujeme zachovat základní zásadu „jedna norma – jedna zkouška – platnost pro všechny“. Je nutné zajistit, aby procesy normalizace, které jsou poháněny hospodářskými zájmy nebo politickými zájmy třetích stran, nepřevážily demokraticky ustanovenou legislativu. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EHSV se domnívá, že mezinárodní normy, a zvláště v případě provedení do norem evropských, musí zohledňovat evropské sociální hodnoty důrazem na skutečně inkluzivní povahu mezinárodního systému normalizace. V této souvislosti EHSV požaduje důslednější uplatňování Vídeňské (9) a Frankfurtské (10) dohody, uzavřených mezi normalizačními orgány s cílem zabránit konkurenci či dokonce kolizím mezi evropskými a mezinárodními normami. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Zásadními faktory úspěchu jsou provádění stávajících závazků v oblasti normalizace v obchodních dohodách EU a spolupráce ohledně normalizace s podobně smýšlejícími partnery ve strategických oblastech a mezinárodních normalizačních organizacích. EHSV se domnívá, že by měl být posílen dialog s USA prostřednictvím Rady EU–USA pro obchod a technologie a že mohou být přínosná digitální partnerství s Japonskem, Singapurem a Jižní Koreou a dalšími podobně smýšlejícími zeměmi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Je nezbytné spojit „přístup zdola nahoru“, který je vlastní normám řízeným trhem, a politicko-strategický „přístup shora dolů“ prostřednictvím užší spolupráce mezi vládami/politikou, průmyslem a dalšími zúčastněnými stranami s cílem vytvořit společné evropské strategie. Za tím účelem musí být navázána nepřetržitá výměna mezi Evropskou komisí, evropskými normalizačními organizacemi, vnitrostátními normalizačními orgány a průmyslem. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV také podporuje výzvu, aby evropské normalizační organizace a jejich členské organizace modernizovaly svou správu, tak aby plně zastupovaly veřejný zájem a zájmy malých a středních podniků, zúčastněných stran v oblasti životního prostředí a v sociální oblasti, odborových svazů a občanské společnosti a uživatelů, a aby usnadnily přístup k normám. Je však třeba zajistit, aby tento přezkum neochromil probíhající normalizační činnost nebo nevedl k opožděnému uvádění produktů na trh. Se všemi příslušnými účastníky trhu je třeba projednat otázku bezplatného přístupu k normám. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV by rád poukázal na to, že normy nejen regulují technický aspekt produktu, ale mohou mít také dopad na lidi. Proto EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby lépe specifikovala, jak zavázat členské státy EU k tomu, že umožní aktivní účast sdružení občanské společnosti na normalizačních činnostech. EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby poskytla další finanční podporu s cílem pomoci malým a středním podnikům a zúčastněným stranám ve společnosti (jako jsou spotřebitelské organizace) s menšími zdroji zapojit se do procesů normalizace a zajistit tak vyvážené zastoupení. Přinášejí velkou škálu nezávislých odborných znalostí a zkušeností, jež jsou významné pro procesy normalizace. EHSV také upozorňuje na skutečnost, že navzdory dobrovolné povaze norem může mít jejich neuplatňování závažné negativní dopady, včetně vzniku problémů ohledně odpovědnosti a souladu s právními předpisy. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV se domnívá, že je důležité, aby všechny zúčastněné strany, evropské normalizační organizace a další partneři spolupracovali na okamžitém řešení zjištěných naléhavých záležitostí v oblasti normalizace, jako je výroba očkovacích látek a léčivých přípravků proti onemocnění COVID-19, recyklace kritických surovin, hodnotový řetězec pro čistý vodík, nízkouhlíkový cement, certifikace čipů a normy pro údaje. EHSV tedy vyzývá Komisi, aby před tím, než vymezí priority v oblasti normalizace, vedla rozhovory s členskými státy EU a zúčastněnými stranami, tak aby nebyly přehlédnuty důležité normy. To by zabránilo riziku přerušení probíhající normalizační činnosti novými cíli. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EHSV plně podporuje urychlení postupů stanovování norem a navrhuje v této fázi procesu začlenit právní kontrolu norem na úrovni technických výborů a úzkou spolupráci s konzultanty pro harmonizované normy. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EHSV upozorňuje, že navrhovaný přezkum stávajících norem s ohledem na cíle Zelené dohody pro Evropu a souběžné transformace nesmí vést k jejich hromadnému přepracování, které by zpozdilo tvorbu tolik potřebných nových norem. Tento přezkum si vyžádá zdroje, které by neměly pocházet jen od velkého průmyslu, ale také od vnitrostátních orgánů, výzkumných institucí a zúčastněných stran v oblasti životního prostředí a v sociální oblasti, včetně odborových svazů. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | V tomto kontextu EHSV zdůrazňuje možnost uplatnit „rovnocenná alternativní řešení“. Tato koncepce je mimořádně důležitá, zejména pokud jde o inovace, a je třeba ji posílit, prosazovat a lépe sdělovat, aby se zabránilo brzdění inovací kvůli případným nárokům z odpovědnosti. EHSV však upozorňuje, že tato řešení by se neměla využívat v odvětvích zdraví a bezpečnosti. „Rovnocenná alternativní řešení“ by měla být zvážena také v zadávání veřejných zakázek jako nástroj pro zavádění norem. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EHSV podporuje návrh zřídit fórum na vysoké úrovni, které bude Komisi nápomocno při předvídání nadcházejících priorit v oblasti normalizace a jež bude spolupracovat s Evropským parlamentem a Radou s cílem zajistit pro tyto priority politickou shodu. Je však zásadní zajistit účast průmyslu a příslušných zúčastněných stran na tomto fóru na vysoké úrovni a soudržnost s prací průmyslového fóra EU a průmyslových partnerství. EHSV nicméně vyzývá Komisi, aby upřesnila vztah navrhovaného centra excelence pro normy s ostatními fóry. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Strategie zmiňuje několik iniciativ v oblasti odborné přípravy a vzdělávání zaměřených na výzkumné pracovníky, mladé odborníky a odborníky z praxe, které se snaží podpořit rozvoj dovedností v oblasti normalizace. Patří k nim platforma „Standardisation Booster“, univerzitní dny zaměřené na oblast normalizace, šíření příslušných materiálů platformou Akademie EU a financování projektů v oblasti normalizace v zahraničí. EHSV se domnívá, že tyto návrhy mají klíčový význam, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky a za účelem stanovení rámce pro investování do talentů, a důrazně podporuje jejich plošné a pohotové zavedení. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EHSV zejména podporuje mezinárodní spolupráci v oblasti norem EU za využití programů a finančních prostředků EU (jako je Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa (NDICI-GE) a program Horizont Evropa) a za podpory zapojení zúčastněných stran do mezinárodní normalizace v zahraničí (malé a střední podniky, občanská společnost, akademická obec), např. v Africe, jakožto pozitivní iniciativu, která vyváží zapojení ostatních regionů na africkém kontinentu. Posílení normalizace by se mělo stát jedním z hlavních prvků iniciativy EU Global Gateway. |
| --- | --- |

4.13

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12).

1

(2)  Viz sdělení Komise COM(2018) 764.

2

(3)  COM(2022) 31.

3

(4)  COM(2022) 32.

4

(5)  COM(2022) 30.

5

(6)  Úř. věst. C 66, 8.2.2022, s. 1.

6

(7)  COM(2022) 32.

7

(8)  COM(2022) 30.

8

(9)  https://isotc.iso.org/livelink/livelink/fetch/2000/2122/3146825/4229629/4230450/4230458/01__Agreement_on_Technical_Cooperation_between_ISO_and_CEN_(Vienna_Agreement).pdf?nodeid=4230688&vernum=-2

9

(10)  http://www.iec.ch/about/globalreach/partners/pdf/IEC-CENELEC_Frankfurt_Agreement%7B2016%7D.pdf

10

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/48 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/48

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nová generace vlastních zdrojů pro rozpočet EU

(COM(2021) 566 final)

k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EU, Euratom) 2020/2093, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027

(COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP))

k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053 o systému vlastních zdrojů Evropské unie

(COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS))

(2022/C 323/09)

| Zpravodaj: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |

Zpravodaj:

Philip VON BROCKDORFF

Spoluzpravodaj:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 1. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 6. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 144/2/7 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 1. 3. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

6. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

144/2/7

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV bere na vědomí, že aby bylo možno doplnit nové vlastní zdroje, které pokryjí splácení dluhu vyplývajícího z výpůjček v rámci iniciativy NextGenerationEU, aniž by byly ohroženy rozpočty ostatních programů a nástrojů EU nebo bylo nutné významně zvýšit příspěvky do vlastních zdrojů odvozené od HND, je zapotřebí dosáhnout konsensu. Ačkoli jsou návrhy Komise stanovené ve sdělení považovány za nezbytné, EHSV se domnívá, že Komise by měla zajistit, aby návrh nového systému vycházel z toho, že je třeba dosáhnout rovnosti a spravedlnosti, účinnosti, transparentnosti, jednoduchosti a stability, aby se zaměřil na konkurenceschopnost a aby tam, kde to bude zapotřebí, uplatňoval solidaritu. EHSV se zejména domnívá, že je prvořadé podporovat v nezbytných případech domácnosti a podniky, a důrazně doporučuje cílenější posuzování dopadů na úrovni jednotlivých zemí a pro konkrétní odvětví, aby bylo možno stanovit veškeré negativní dopady na domácnosti a na celkovou konkurenceschopnost podniků EU. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | I když jsou vlastní zdroje založené na systému obchodování s emisemi (ETS) zásadním nástrojem snižování emisí skleníkových plynů, EHSV naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila, že tento systém bude prováděn nákladově efektivním způsobem bez rušivých účinků. Kromě toho EHSV bere na vědomí rozšíření ETS na námořní odvětví, postupné zvyšování povolenek pro letectví a začlenění silniční dopravy a budov. EHSV je přesvědčen, že bude možné, aby byl omezený podíl příjmů ze systému ETS odváděn do rozpočtu EU. Jde totiž o celoevropský klimatický nástroj, který přispívá k naplňování cílů v oblasti klimatické neutrality a posiluje vnitřní trh. V tomto ohledu by měly být k dispozici dostatečné příjmy na podporu odvětví, která jsou povinna provádět další opatření za účelem řešení změny klimatu. Kromě toho EHSV připomíná, že ve všech zemích musí být uplatňována zásada „znečišťovatel platí“. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | S ohledem na to, že EU ETS a mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM) jsou vzájemně propojeny, se EHSV domnívá, že by na ně mělo být nahlíženo ve stejném duchu. Zatímco systém EU ETS může způsobit únik uhlíku, CBAM by tento únik kompenzoval tím, že by stanovil cenu pro obsah emisí skleníkových plynů v dovozech. EHSV však varuje před navržením systému CBAM způsobem, který by evropské výrobní a jiné podniky znevýhodnil v hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV se také domnívá, že je třeba zajistit naplnění kritérií předvídatelnosti a transparentnosti, neboť příjmy ze systému EU ETS a mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích by mohly být proměnlivé. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komise také navrhuje třetí kategorii vlastních zdrojů, kdy by členské státy poskytovaly vnitrostátní příspěvek do rozpočtu EU na základě podílu zbytkových zisků nadnárodních společností přerozdělených jednotlivým členským státům. EHSV má za to, že jde o vhodný základ pro vlastní zdroje EU, který splňuje kritérium spravedlnosti, protože podniky by hradily určitý podíl zbytkových zisků všude tam, kde provozují svou činnost a vytvářejí zisky. Domnívá se však, že je nezbytné, aby v mezinárodním daňovém systému existovaly rovné podmínky, které podniky EU nebudou znevýhodňovat v hospodářské soutěži. Nová pravidla by měla být zavedena ve stejnou dobu jako v zemích, které jsou hlavními obchodními partnery a konkurenty EU. Nová pravidla by navíc měla být uplatňována v souladu s harmonizovanými definicemi a normami. EHSV také poukazuje na volatilitu výnosů daně z příjmů právnických osob a obtížné odhadování budoucích příjmů z tohoto vlastního zdroje a poukazuje na skutečnost, že o konečných podrobnostech provádění dohody se stále jedná. V tomto smyslu EHSV považuje za předčasné počítat tyto nové zdroje mezi trvalé zdroje EU, zejména vzhledem k tomu, že nelze vyloučit, že členské státy EU budou muset odvádět určitý podíl daňových příjmů třetím jurisdikcím. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV upozorňuje, že by mohla být nezbytná daňová reforma nebo kompenzační mechanismy na vnitrostátní úrovni s cílem neutralizovat veškerou dodatečnou daňovou zátěž pro domácnosti a podniky. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV se také domnívá, že k tomu, aby mohl být vhodným způsobem navržen a bez komplikací zaveden systém nových vlastních zdrojů, je zapotřebí jak silná politická vůle prohloubit integraci EU, tak jasný plán pro budoucnost Evropy. To je o to důležitější v kontextu války na Ukrajině – v určité fázi proto možná bude třeba návrh Komise přepracovat. EHSV hodlá nepřetržitě vyhodnocovat a monitorovat nejistý vývoj v souvislosti s tím, jaké bude mít tato hrůzná invaze důsledky z materiálního a lidského hlediska, s cílem včas zvolit nejvhodnější další kroky. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Souvislosti návrhu

| 2.1. | Evropská komise navrhuje vytvořit novou generaci vlastních zdrojů pro rozpočet EU, přičemž předkládá tři nové zdroje příjmů: první je založen na příjmech z revidovaného ETS; druhý vychází ze zdrojů generovaných navrhovaným unijním mechanismem CBAM; a třetí je založen na podílu zbytkových zisků nadnárodních podniků, jež budou přerozdělovány členským státům EU podle nedávno uzavřené předběžné dohody OECD/G20 o přerozdělení daňových práv („pilíř 1“), kterou je ještě třeba finalizovat. Odhaduje se, že od roku 2026 do roku 2030 přinesou tyto nové zdroje do rozpočtu EU celkem až 17 miliard EUR ročně. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nové vlastní zdroje pomohou splatit finanční prostředky, které EU získala na financování grantové složky nástroje NextGenerationEU. Konkrétně nový ETS by se měl podílet na financování Sociálního fondu pro klimatická opatření, jak je stanoveno v balíčku „Fit for 55“. Financování Sociálního fondu pro klimatická opatření je důležitým cílem návrhu. Tento fond by přispěl k sociálně spravedlivé transformaci a zranitelné domácnosti, uživatele dopravy a mikropodniky by podpořil při financování investic do energetické účinnosti, nových systémů vytápění a chlazení a čistší mobility a případně by nabídl i dočasnou přímou podporu příjmů. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Záměrem balíčku „Fit for 55“ z července 2021 je snížit čisté emise skleníkových plynů v EU do roku 2030 alespoň o 55 % ve srovnání s rokem 1990. Cílem EU je dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality. Balíček zahrnuje revizi systému EU ETS, který by se do budoucna vztahoval i na námořní odvětví, umožnil by zvýšení podílu povolenek pro letectví prodávaných prostřednictvím dražby a zavedl nový systém pro budovy a silniční dopravu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nový systém ETS by přispěl k zajištění hladkého přechodu na bezuhlíkové hospodářství, přičemž by neopomíjel ty nejvíce zranitelné osoby ve společnosti. V současnosti je většina příjmů z dražeb emisních povolenek převáděna do vnitrostátních rozpočtů. Podle nového navrhovaného systému by 25 % příjmů z obchodování s emisemi v EU plynulo do rozpočtu EU a podle odhadů by příjmy pro rozpočet EU v letech 2026–2030 dosahovaly v průměru 12,5 miliard EUR ročně. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komise také navrhuje mechanismus CBAM zaměřený na snížení rizika úniku uhlíku do EU pomocí stanovení ceny uhlíku v případě dovozu, přičemž tato cena odpovídá tomu, co by bylo zaplaceno, kdyby bylo dané zboží vyrobeno v EU. Tento mechanismus se bude vztahovat na konkrétní vybraná odvětví, přičemž Komise se domnívá, že je plně v souladu s pravidly WTO. V souladu s návrhem bude postupné zavádění mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích probíhat souběžně s postupným ukončováním systému ETS pro přerozdělování, jenž byl vždy plánován jako dočasný. Za zboží dovážené do EU by byl hrazen poplatek odrážející jeho „obsah uhlíku“ – to znamená emise CO2 vzniklé při jeho výrobě (celková cena těchto emisí CO2 by byla stejná jako cena uhlíku v EU). Na zboží vyvážené do jiných zemí by sleva (odrážející rozdíl mezi cenou uhlíku uhrazenou za jeho výrobu v Evropě a cenou uhlíku na trhu určení) naopak uplatňována nebyla. S cílem kompenzovat výše uvedené pomůže Inovační fond evropskému průmyslu přizpůsobit se procesu dekarbonizace, a to na základě příjmů, jež vzniknou vydražením 450 milionů povolenek ETS v průběhu let 2020 až 2030. V období 2020–2030 mohou prostředky fondu dosáhnout zhruba 10 miliard EU, v závislosti na ceně uhlíku. Investiční fond je klíčovým nástrojem financování, pokud jde o splnění závazků EU přijatých v rámci Pařížské dohody, vztahujících se na celé hospodářství, a o podporu strategické vize Evropské komise v podobě dosažení klimaticky neutrální Evropy do roku 2050, jak je uznáno i v investičním plánu Zelené dohody pro Evropu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komise navrhuje přidělit do rozpočtu EU 75 % příjmů vzniklých v rámci CBAM, přičemž na období 2026–2030 se příjmy odhadují v průměru na 1 miliardu EUR ročně. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Třetí navrhovaný zdroj příjmů by pocházel ze zdanění podílu „zbytkových zisků“ největších nadnárodních podniků na světě, jak bylo v loňském roce odsouhlaseno stranami inkluzivního rámce pro řešení eroze základu daně a přesouvání zisku OECD/G20, jehož podrobné znění je ještě třeba finalizovat. To zahrnuje dvoupilířové řešení, které má řešit problém převodů daní mezi jednotlivými zeměmi, zvýšit soulad mezi mezinárodními daňovými pravidly a zajistit, že zisky budou zdaňovány tam, kde probíhá hospodářská činnost a kde je vytvářena hodnota. Komise navrhuje vlastní zdroj ve výši 15 % podílu zbytkových zisků podniků spadajících do oblasti působnosti daného opatření, který bude přerozdělen členským státům EU. Není však zohledněno přerozdělování daňových příjmů do třetích zemí. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V dalším kroku Komise navrhne směrnici EU poté, co budou dokončeny podrobnosti dohody OECD/G20 o inkluzivním rámci týkající se pilíře 1. Tento proces doplní směrnici týkající se pilíře 2, k níž Komise nedávno přijala samostatný návrh (1). Do dokončení dohody by příjmy rozpočtu EU měly podle odhadu dosáhnout 2,5–4 miliardy EUR ročně. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Za účelem začlenění navrhovaných nových vlastních zdrojů do rozpočtu EU bude EU muset změnit dva důležité právní předpisy. Zaprvé Komise navrhuje změnit rozhodnutí o vlastních zdrojích s cílem doplnit ke stávajícím zdrojům tři navrhované nové zdroje. Zadruhé Komise rovněž navrhuje konkrétní změnu nařízení o současném dlouhodobém rozpočtu EU na období 2021–2027, které je známé také jako nařízení o víceletém finančním rámci (VFR). Tato změna přináší zákonnou možnost začít splácet úvěry nástroje NextGenerationEU již během současného VFR. Současně se navrhuje zvýšit příslušné výdajové stropy VFR na období 2025–2027 s cílem sladit dodatečné výdaje se Sociálním fondem pro klimatická opatření. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Rozhodnutí o vlastních zdrojích musí být po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslně přijato v Radě. Toto rozhodnutí může vstoupit v platnost poté, co jej schválí všechny země EU v souladu se svými ústavními požadavky. Nařízení o VFR musí být jednomyslně přijato v Radě poté, co jej schválí Evropský parlament. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Není pochyb o tom, že za účelem splacení finančních prostředků, které EU použila na financování grantové složky nástroje NextGenerationEU a Sociálního fondu pro klimatická opatření, je zapotřebí finanční model vlastních zdrojů. Otázka zavedení tohoto finančního modelu je však i nadále problematická. EHSV také konstatuje, že návrh Komise stabilizuje soubor pravidel, podle nichž by byly do rozpočtu EU přiděleny dodatečné vnitrostátní příspěvky od členských států. V případě schodku by se nadále uplatňoval současný systém přidělování založený na HND. EHSV však bere na vědomí, že v roce 2023 Komise navrhne nový soubor vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V každém případě je EHSV toho názoru, že návrh, který je předmětem tohoto stanoviska, je odrazem stávajícího systému výběru příjmů a bude i nadále do značné míry záviset na příspěvcích členských států. EHSV však uznává, že by rozšíření modelu vlastních zdrojů poskytlo finanční prostředky, díky nimž by bylo možné účinněji reagovat na hospodářské otřesy a podpořit financování iniciativ v oblasti udržitelného růstu a hospodářského oživení. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Celkově vzato by model vlastních zdrojů také podpořil fiskální kapacitu hospodářské a měnové unie, což by mohlo vést ke zvýšení hospodářské konvergence a rovněž pomáhat zmírňovat asymetrické makroekonomické otřesy. Čerpání z vlastních zdrojů by dále posílilo účinnost politik pomocí financování přísně provázaného s cíli EU například v oblasti změny klimatu a hospodářské udržitelnosti. Spojitost mezi cíli politik EU a jejich zdroji financování při volbě forem vlastních zdrojů je důležitým hlediskem, které EHSV podporuje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV uznává, že určení vlastních zdrojů je náročným úkolem a že zvažované možnosti mohou mít své vlastní specifické nedostatky (zejména z hlediska dostatečnosti, stability nebo účinnosti). Je tedy nezbytné, jak navrhla Komise, mít systém, který kombinuje různé vlastní zdroje, aby se minimalizovaly například výkyvy v jejich přísunu. Kombinace vlastních zdrojů rovněž přispívá ke spravedlivějšímu rozdělení finanční zátěže mezi členské státy. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV se také domnívá, že zásadní je efektivita správy vlastních zdrojů. Ruku v ruce s ní však musí jít efektivita a účelnost ve všech fázích na straně výdajů. To platí zejména pro výdaje v rámci Sociálního fondu pro klimatická opatření (2), který má zmírnit negativní sociální dopady vyšších cen uhlíku v dopravě a systémech vytápění budov. EHSV již v této souvislosti vyjádřil znepokojení, zejména ohledně nákladů spojených se systémem obchodování s emisemi pro budovy a dopravu, které by mohly převážit nad zamýšlenými přínosy a vést k nekontrolovaným nárůstům cen. EHSV také uvedl, že obrovskou výzvou bude navrhnout účinný a spravedlivý kompenzační mechanismus pro EU skládající se z 27 členských států, jejichž socioekonomický a klimatický kontext se často velmi liší. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV konstatuje, že v současné situaci členské státy využívají příjmy z dražeb v rámci systému ETS k financování opatření v oblasti klimatu a k podpoře investic v rámci odvětví, jichž se týká obchodování s emisemi, což urychluje snižování emisí. Vzhledem k tomu, že část příjmů ze systému ETS bude využívána ke splácení grantové složky nástroje NextGenerationEU, varuje EHSV před možnými finančními omezeními, v jejichž důsledku by se snížila další podpora evropského hospodářství a obyvatel Evropy v rámci přechodu k uhlíkové neutralitě. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV vítá Investiční fond a jeho záměr pomáhat podnikům s investicemi do čisté energie a čistého průmyslu. Vyjádřil však pochybnosti, zda bude v moci tohoto fondu zachovat a posílit konkurenceschopné postavení průmyslu EU. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV sice souhlasí se třemi novými zdroji příjmů, které navrhuje Komise, varuje však před dopady, které by dodatečné příjmy mohly mít na domácnosti a podniky. Mohlo by proto být nezbytné provázat dodatečnou daňovou zátěž s daňovou reformou nebo s kompenzačními mechanismy na vnitrostátní úrovni. Kromě toho EHSV varuje před dopadem zvýšení cen energie v důsledku války na Ukrajině na domácnosti a podniky. Tyto dodatečné náklady a jejich sociální a hospodářské důsledky by mohly návrh Komise ohrozit. To je o to důležitější v kontextu války na Ukrajině – v určité fázi proto možná bude třeba návrh Komise přepracovat. EHSV proto hodlá nepřetržitě vyhodnocovat a monitorovat nejistý vývoj v souvislosti s tím, jaké bude mít tato hrůzná invaze důsledky z materiálního a lidského hlediska, s cílem včas zvolit nejvhodnější další kroky. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | EHSV souhlasí s tím, že aby bylo možné efektivním způsobem splatit nástroj NextGenerationEU, jsou zapotřebí zdroje financování, tyto zdroje však musí být stabilní, sociálně spravedlivé a příznivé z hlediska podniků. Stabilita je stejně jako jednoduchost a jistota naprosto nezbytná. Konkrétněji je třeba zajistit, aby byly zavedené systémy, zejména ETS a mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, odolné vůči hospodářským otřesům. Je také třeba zabránit zvýšení zátěže pro domácnosti a podniky. EHSV se prozatím zdrží posuzování toho, jaký dopad by zdroje financování mohly mít na domácnosti a podniky. Vzhledem k těmto skutečnostem EHSV doporučuje cílenější posuzování dopadů na úrovni jednotlivých zemí a pro konkrétní odvětví, aby bylo možno stanovit veškeré negativní dopady na domácnosti a na celkovou konkurenceschopnost podniků EU. Bylo by rovněž vhodné provést hodnocení, pokud jde o finanční prostředky vyplácené v rámci nástroje NextGenerationEU. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV sice souhlasí s tím, aby členské státy po daňové reformě OECD převáděly určitý podíl zbytkových příjmů, které jim připadnou, Komisi coby vlastní zdroj, tento převod by však neměl vést ke zvýšení zátěže pro domácnosti nebo podniky. V případě potřeby EHSV doporučuje spojit tento převod s reformou daní na jiných úrovních, aby se tak předešlo ukládání jakýchkoliv dalších finančních povinností domácnostem a podnikům. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV se domnívá, že předběžná mezinárodní dohoda OECD o dani z příjmů právnických osob je významným posunem ve snaze zajistit, aby byly globální obchodní společnosti zdaňovány tam, kde probíhá hospodářská činnost a kde je vytvářena hodnota. EHSV je také přesvědčen, že nová pravidla mohou do mezinárodního daňového systému vnést stabilitu a soudržnost. Domníváme se však, že v mezinárodním daňovém systému by měly být vždy zachovány rovné podmínky. Nová pravidla by měla být zavedena ve stejnou dobu jako v zemích, které jsou hlavními obchodními partnery a konkurenty EU. Nová pravidla by navíc měla být uplatňována v souladu s harmonizovanými definicemi a normami. EHSV také poukazuje na volatilitu výnosů daně z příjmů právnických osob a obtížné odhadování budoucích příjmů z tohoto vlastního zdroje a poukazuje na skutečnost, že o konečných podrobnostech provádění dohody se stále jedná. V tomto smyslu EHSV považuje za předčasné počítat tyto nové zdroje mezi trvalé zdroje EU, zejména vzhledem k tomu, že nelze vyloučit, že členské státy EU budou muset odvádět určitý podíl daňových příjmů třetím jurisdikcím. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV považuje návrh změny, kdy se příjmy ze systému ETS, jež byly v zásadě vnitrostátním zdrojem, stanou zdrojem vlastním, za odvážný. Je však znepokojen tím, že tento návrh nezajistí, aby znečišťovatelé platili, a tedy nemotivuje k výraznému snížení znečištění. Kromě toho se EHSV domnívá, že zásada „znečišťovatel platí“ by měla být uplatňována ve všech členských státech stejně. Problematickým bodem je i nadále otázka, jakým způsobem by tyto příjmy měly být opětovně investovány, aby to bylo přínosné pro komunity. Bylo by též třeba posoudit dopad tohoto návrhu na odvětví, jako je trh s nemovitostmi, a to pro jednotlivé země či regiony, neboť pravidla pro plánování se často liší a náklady na energetickou účinnost by mohly vést ke zvýšení cen nemovitostí. EHSV vítá dočasný solidární mechanismus úpravy, který pomáhá zajistit spravedlivý příspěvek všech členských států z hlediska vlastních zdrojů, přičemž se podle klíče HND bude používat horní a dolní hranice. Tím se zabrání situaci, kdy by v průběhu přechodu na udržitelnější ekonomiky některé z členských států přispívaly do rozpočtu EU neúměrně ve srovnání s velikostí své ekonomiky. Na druhé straně vyjadřuje EHSV znepokojení ohledně toho, že v případě, že bude systém ETS uplatněn jen částečně, bude ohrožen Sociální fond pro klimatická opatření, přičemž zároveň hrozí, že to členským státům poskytne záminku ke svádění nepopulárních opatření na Evropu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV se také domnívá, že navrhované nové vlastní zdroje musí podpořit cíle politik EU, zejména pokud jde o jednotný trh, konkurenceschopnost a udržitelný růst, a současně vést ke zlepšení životních podmínek občanů EU. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Další významnou ideou je, že finanční zátěž vyplývající z návrhů musí být spravedlivě rozdělena mezi členské státy. EHSV poukazuje na strukturální rozdíly mezi členskými státy, v jejichž důsledku mají jednotlivé návrhy rozdílný dopad na jednotlivé členské státy. EHSV vítá způsob, jakým budou prostředky ze Sociálního fondu pro klimatická opatření přidělovány na vnitrostátní úrovni na základě poměrného bohatství jednotlivých zemí a regionů. Je však zcela nezbytné, aby byl spravedlivý způsob, jakým budou prováděny návrhy napříč EU. Stejně tak důležité je, aby výpočet, převod a kontrola nových vlastních zdrojů nevedly k nadměrné administrativní zátěži pro Evropskou komisi, orgány Unie nebo vnitrostátní správní orgány. |
| --- | --- |

4.6.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Návrh směrnice Rady o zajištění globální minimální úrovně zdanění nadnárodních skupin v Unii (COM (2021) 823 final).

1

(2)  Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 158.

2

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/54

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů k osmé zprávě o soudržnosti: Soudržnost v Evropě do roku 2050

(COM(2022) 34 final)

(2022/C 323/10)

| Zpravodaj: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Zpravodaj:

Krzysztof BALON

Spoluzpravodaj:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 6. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 19. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 132/0/1 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 2. 5. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

6. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

19. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

132/0/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) zdůrazňuje, že sociální, hospodářská a územní soudržnost je cílem zakotveným ve Smlouvě o fungování Evropské unie a že splnění tohoto cíle bude mít v dlouhodobějším horizontu zásadní význam pro dosažení klimatické neutrality v Evropě do roku 2050. V krátkodobém a střednědobém horizontu je však nejzávažnější výzvou – a to i pro politiku soudržnosti – agrese Ruska vůči Ukrajině, která je ve skutečnosti rovněž aktem agrese vůči Evropské unii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV v této souvislosti a vzhledem k tomu, že Ukrajina podala žádost o členství v Unii a že její občanská společnost důrazně podporuje co nejrychlejší vstup této země do Evropské unie, požaduje, aby byla Ukrajina co nejdříve přijata do EU. Žádá rovněž, aby byla politika soudržnosti spolu se svými finančními nástroji v nadcházejících letech náležitě uzpůsobena, a byla tudíž s to reagovat na výzvy spojené s poválečnou obnovou této země. EHSV navrhuje, aby byl za tímto účelem neprodleně zřízen zvláštní fond Evropské unie zaměřený na obnovu a rozvoj Ukrajiny. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Zároveň EHSV vyzývá členské státy a regiony EU a organizace občanské společnosti, aby co nejrychleji a nejefektivněji využily možnosti pomoci ukrajinským uprchlíkům, jež přináší návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Akci soudržnosti pro uprchlíky v Evropě (CARE) (1), který dne 8. března 2022 předložila Evropská komise, a také změna nařízení REACT-EU (2), kterou Komise navrhla dne 23. března 2022. Tuto pomoc by měly distribuovat především organizace občanské společnosti, včetně nevládních organizací, které působí v této sféře činnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Další závažnou výzvou je překonání důsledků současné krize, kterou vyvolala pandemie COVID-19. V rámci politiky soudržnosti by měla být zejména zohledněna skutečnost, že obecně vzato se negativní dopad pandemie markantněji projevil v méně rozvinutých regionech a u znevýhodněných sociálních skupin. S ohledem na tuto situaci by bylo opodstatněné uplatňovat při přijímání rozhodnutí o investicích a o přidělení finančních prostředků EU „pozitivní diskriminaci“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV souhlasí se závěry, které jsou uvedeny v kapitole 5 sdělení Komise, obzvláště co se týče boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení v rámci politiky v oblasti klimatu, navýšení investic do vzdělávání a také do výzkumu a inovací, účinné reakce na demografické změny, posílení přeshraniční spolupráce (mj. v oblasti infrastruktury), zajištění všeobecného přístupu ke službám obecného zájmu i ve venkovských oblastech, jednoduššího a flexibilnějšího využívání fondů a důsledného dodržování zásady partnerství, zejména ve vztazích s organizovanou občanskou společností. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV se domnívá, že je zapotřebí přistupovat k zásadě doplňkovosti obezřetně a uplatňovat předběžné podmínky takovým způsobem, aby nebyly diskriminovány regiony, které nemají k dispozici alternativní zdroje financování. Hospodářská a sociální konvergence by měla spočívat ve snaze přiblížit se těm nejlepším výsledkům. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV se domnívá, že je nutné zaujmout nový přístup v rámci fiskální politiky, který bude prosazován z evropské úrovně a který posílí stanovené cíle v oblasti soudržnosti. Za tímto účelem je nezbytné podporovat takovou fiskální politiku, v níž bude brána v potaz potřeba skoncovat se stávajícím soupeřením evropských zemí v této oblasti. V opačném případě by mohly současné rozdíly ve fiskální politice členských států zvýšit riziko, že vznikne tzv. dvourychlostní Evropa. Kromě toho je nutné provést rozsáhlou reformu fiskálních pravidel a zaměřit se při tom na udržitelnost veřejného dluhu jednotlivých zemí, mechanismy evropské správy ekonomických záležitostí a spravedlivější a progresivnější výběr daní v Evropě. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Během krize způsobené pandemií vyšlo jasně najevo, že územní, hospodářskou a sociální soudržnost musí provázet také soudržnost politická. Je nezbytné, aby orgány EU plnily v krizových situacích rozsáhlejší koordinační úlohu, a to i v těch oblastech, které podle Smluv nespadají do kompetence Unie. Má to stěžejní význam jak pro fungování společného trhu a proces oživení a dosažení větší odolnosti, tak pro podporu evropské solidarity a identity. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Politika soudržnosti by měla být prováděna tak, aby bylo možné splnit unijní cíle týkající se rozvoje a klimatu. Stejně tak by ovšem měla plně a konzistentně přispět k realizaci všech 20 zásad evropského pilíře sociálních práv. V souvislosti s uskutečňováním politiky v oblasti klimatu je nejenom zapotřebí efektivně využívat prostředky mechanismu pro spravedlivou transformaci, ale také přijmout na regionální úrovni doplňující opatření s cílem ochránit pracovní místa a zaručit jejich kvalitu, mj. prostřednictvím sociálního dialogu. Je rovněž nutné konsolidovat systémy sociálního zabezpečení jakožto nástroj, jehož prostřednictvím lze bojovat proti chudobě a vyloučení a zároveň posilovat sociální soudržnost. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Má-li být politika soudržnosti úspěšná, je naprosto nezbytné co nejrozsáhleji do jejího provádění zapojit subjekty sociální ekonomiky, zejména ty, které poskytují služby obecného zájmu (mj. na pomoc osobám se zdravotním postižením a dalším sociálně znevýhodněným skupinám lidí) a zajišťují ve spolupráci se zaměstnanci a dobrovolníky vysokou míru zapojení do společnosti a spravedlnosti a podporují digitální transformaci a ochranu životního prostředí. Je třeba vytvořit příznivé podmínky pro rozvoj těchto subjektů poskytováním zvláštní finanční podpory z evropských fondů, výhodnějším zacházením v rámci pravidel pro zadávání veřejných zakázek, zjednodušením předpisů, výrazným snížením počtu neopodstatněných kontrol a zrušením byrokratických požadavků v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Důležitým prvkem politiky soudržnosti je dosažení pokroku v oblasti digitalizace. Digitální transformace by měla přispívat nejen ke zvýšení hospodářské produktivity, ale také ke zlepšení úrovně dosaženého vzdělání a k výraznějšímu zapojení všech obyvatel EU, včetně znevýhodněných skupin, do společnosti. Z tohoto důvodu je nezbytné zajistit všeobecný přístup k širokopásmovému internetu v podobě bezplatné veřejné služby. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV poukazuje na to, že pro efektivní využívání technologií v celé společnosti a podnikatelské sféře jsou nezbytné i další složky infrastruktury. Je zapotřebí, aby to členské státy zohledňovaly při přijímání rozhodnutí ve věci investic. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV vyzývá členské státy a regiony EU, aby do utváření politiky soudržnosti a monitorování jejích výsledků skutečně zapojily sociální partnery a další organizace občanské společnosti, a to co nejširším způsobem. Díky tomuto zapojení bude snazší posuzovat plnění cílů politiky soudržnosti, přičemž by se nemělo vycházet jen z kvantitativních ukazatelů, ale též z ukazatelů kvalitativních (měření rozvoje, nikoli pouze růstu). Je nesmírně důležité, aby Evropská komise soustavně sledovala uplatňování zásady partnerství v členských státech, neboť plné a transparentní dodržování této zásady přispívá k účinnějšímu a efektivnějšímu využívání rozpočtu EU. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV navrhuje, aby byla – vedle účasti organizací občanské společnosti i samotného EHSV na pravidelných fórech soudržnosti – jednou ročně ve spojení se zasedáním Evropské rady pořádána akce, která bude zaměřena na provádění politiky soudržnosti a jíž se budou účastnit zástupci sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Obecné připomínky

| 2.1. | EHSV vítá sdělení Komise týkající se osmé zprávy o soudržnosti s názvem Soudržnost v Evropě do roku 2050. Tato zpráva představuje velice potřebný zdroj informací o tom, jaké úsilí je na podporu hospodářské, sociální a územní soudržnosti vyvíjeno a k jakým problémům při dosahování soudržnosti dochází. Tento nový dokument je o to důležitější, že od zveřejnění předcházející, tj. sedmé zprávy uplynuly již více než čtyři roky. Vzhledem k datu, kdy bylo sdělení zveřejněno, v něm Komise nezohlednila důsledky agrese Ruska vůči Ukrajině, která je ve skutečnosti rovněž aktem agrese vůči Evropské unii a zároveň nejzávažnější výzvou pro politiku soudržnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu, a to v souvislosti s uprchlickou krizí a poválečnou obnovou Ukrajiny a začleněním této země do EU. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vzhledem k tomu, že Ukrajina opakovaně vyjádřila své přání vstoupit do Evropské unie, že ukrajinská občanská společnost je silně proevropsky naladěna a že tato země předložila v tomto ohledu Unii oficiální žádost, se EHSV jednoznačně vyslovuje pro to, aby byla Ukrajina co nejdříve přijata do EU. V této souvislosti rovněž požaduje, aby byla politika soudržnosti spolu se svými finančními nástroji v nadcházejících letech náležitě uzpůsobena a aby byl neprodleně zřízen zvláštní fond zaměřený na obnovu a rozvoj Ukrajiny. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zároveň EHSV vyzývá členské státy a regiony EU a organizace občanské společnosti, aby co nejrychleji a nejefektivněji využily možnosti pomoci ukrajinským uprchlíkům, jež přináší návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Akci soudržnosti pro uprchlíky v Evropě (CARE) (3), který dne 8. března 2022 předložila Evropská komise. Dále je nezbytné přijmout opatření, díky nimž bude možné promptně a pružně přesměrovat úspory z finančního výhledu pro období 2014–2021 a nástroje REACT-EU a využít je k přímé pomoci uprchlíkům, především v zemích, které s Ukrajinou sousedí. Je rovněž zapotřebí zřídit pro tento účel zvláštní fond, a to pro případ, že by nepostačovaly prostředky, které jsou momentálně k dispozici. Z nástroje CARE by měly být vyčleněny prostředky na zvýšení operační kapacity sociálních partnerů a dalších zúčastněných organizací občanské společnosti, aby mohli zastupovat ukrajinské uprchlíky při jejich začleňování na trh práce. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV v této souvislosti vítá návrh Komise (4), jehož cílem je změnit nařízení REACT-EU tak, aby byl větší podíl navýšených zdrojů předběžného financování přidělen těm členským státům, které čelí nejsilnějšímu přílivu osob prchajících z Ukrajiny, ať už jako tranzitní země, nebo jako země konečného určení. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | S ohledem na to, jak obrovskou měrou se organizace občanské společnosti v členských státech EU sousedících s Ukrajinou podílejí na poskytování pomoci uprchlíkům z této země (podstatně větší měrou než veřejné orgány), EHSV vyzývá členské státy, aby výrazně posílily organizační a finanční podporu, kterou těmto organizacím poskytují, mj. z fondů Evropské unie. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Velmi závažnou výzvou je také překonání současné krize, kterou vyvolala pandemie COVID-19. Ve zprávě bylo zdůrazněno, že pandemie způsobila největší recesi od roku 1945, zejména v odvětvích závislých na osobním styku (jako je například cestovní ruch), a drasticky změnila charakter práce, vzdělávání, společenský život a také situaci v příhraničních regionech. Obecně vzato se negativní dopad pandemie markantněji projevil v méně rozvinutých regionech, což zpomalilo proces konvergence. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV se domnívá, že politika soudržnosti by měla obsáhnout všechny důležité politiky, mj. i politiku fiskální. V této souvislosti upozorňuje na to, že současné rozdíly ve fiskální politice členských států představují faktor, který přispívá k tomu, že se Evropa rozvíjí dvojím tempem. Je nezbytné, aby daňová politika byla zaměřená na soudržnost, a skoncovalo se tak se soupeřením 27 různých vnitrostátních daňových systémů, díky němuž mohou nadnárodní společnosti maximalizovat své zisky do takové míry, že vznikají nerovnosti chronického rázu. Z tohoto důvodu je nutné provést rozsáhlou reformu fiskálních pravidel a zaměřit se při tom na udržitelnost veřejného dluhu jednotlivých zemí, mechanismy evropské správy ekonomických záležitostí a spravedlivější a progresivnější výběr daní v Evropě. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV se mimoto obává, že se soudržnosti negativně dotkne opětovná aktivace klíčových ustanovení Paktu o stabilitě a růstu, k níž má dojít v roce 2023. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV se domnívá, že Komise ve svém sdělení podává kompletní a přesný popis výzev v oblasti politiky soudržnosti. Souhlasí se závěry, které jsou uvedeny v kapitole 5. Za obzvláště důležitá pokládá tato opatření: |
| --- | --- |

2.9.

| 2.9.1. | eliminace tlaku na demokracii a její hodnoty, mj. rozvíjením participativní demokracie a aktivním zapojováním místních subjektů, včetně subjektů sociální ekonomiky, sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti, do plánování hospodářského a sociálního rozvoje a důsledným uplatňováním zásady partnerství v politice soudržnosti; |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | rozšíření mechanismu pro spravedlivou transformaci, zejména tím, že budou zohledňovány sociální náklady spojené se zmírňováním změny klimatu a s přizpůsobováním se této změně, a to mj. prostřednictvím boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení v úzké spolupráci se sociálními partnery a dalšími organizacemi občanské společnosti; |
| --- | --- |

2.9.2.

| 2.9.3. | rozsáhlejší investování do dovedností a podpora kreativity a podnikavosti lidí v průběhu celého jejich života, zejména prostřednictvím vzdělávání, prohlubování dovedností a celoživotního učení zaměřeného na procesy technologické, ekologické a digitální transformace, jakož i podstatné zlepšení úrovně formálního vzdělávání v regionech, v nichž tato úroveň zatím není uspokojivá, včetně venkovských oblastí a marginalizovaných regionů. Zvláštní pozornost je při tom třeba věnovat zlepšení situace v oblasti dalšího vzdělávání v malých a středních podnicích a u nelegálně zaměstnávaných osob; |
| --- | --- |

2.9.3.

| 2.9.4. | navýšení investic do výzkumu a vývoje, což podpoří inovace, které mohou přispět k rozvoji méně rozvinutých regionů, a také celý systém jejich podpory na regionální úrovni podobně, jako je tomu v rámci strategií pro inteligentní specializaci (5); |
| --- | --- |

2.9.4.

| 2.9.5. | zajištění účinné reakce na demografické změny, mj. tím, že bude podporována zaměstnanost osob ze skupin s nižší mírou zaměstnanosti, jako jsou mladí lidé, kteří nemají dostatečné pracovní zkušenosti, starší osoby, osoby s nižší kvalifikací a migranti ze zemí mimo EU; |
| --- | --- |

2.9.5.

| 2.9.6. | posílení přeshraniční a meziregionální spolupráce, zejména co se týče rozvoje klimaticky šetrné železniční infrastruktury v příhraničních oblastech a také důsledného zachovávání otevřenosti hranic mezi členskými státy, a to i v dobách krize; |
| --- | --- |

2.9.6.

| 2.9.7. | posílení vazeb mezi městy a venkovem, mj. s cílem zaručit všem občanům EU přístup ke službám obecného zájmu, jež jsou mnohdy soustředěny v městských oblastech; |
| --- | --- |

2.9.7.

| 2.9.8. | zajištění toho, aby bylo využívání prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost plně kompatibilní s prováděním politiky soudržnosti, a to díky náležitému využívání zdrojů, mj. na základě úzké koordinace prostředků z různých fondů; |
| --- | --- |

2.9.8.

| 2.9.9. | zefektivnění politiky soudržnosti z pohledu příjemců tím, že bude možné jednodušeji a flexibilněji využívat fondy, které mají přispívat k dosažení cílů této politiky. Je třeba využít při tom zkušenosti s uplatňováním zjednodušení v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a věnovat zvláštní pozornost tomu, aby mohly malé organizace občanské společnosti snáze získávat, provádět a vyúčtovávat projekty financované v rámci politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

2.9.9.

| 2.10. | Rozšířením schengenského prostoru o země, které zatím nejsou jeho součástí a jež splňují všechny právní požadavky, se přímo posílí doplňkovost, konkurenceschopnost a soudržnost rozvoje v EU, především ve východní Evropě. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Konkrétní připomínky

3.1.   Nerovnoměrný pokrok procesu konvergence – dvourychlostní Evropa?

| 3.1.1. | Je mimořádně důležité, aby v důsledku toho, že se krize vyvolaná pandemií dotkla konvergence, nevznikla tzv. dvourychlostní Evropa. Proto je zapotřebí uplatňovat zásadu doplňkovosti obezřetně. Kromě toho nesmí předběžné podmínky platné v programovém období 2021–2027, které stanoví několik nezbytných předpokladů pro uvolnění prostředků, vést k vyloučení regionů, které nemají k dispozici alternativní zdroje pro financování hospodářského růstu, politiky v oblasti klimatu a sociálního rozvoje. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Ještě stále je nezbytné přesouvat prostředky z bohatších regionů do regionů chudších. Hospodářská a sociální konvergence by měla spočívat ve snaze přiblížit se těm nejlepším výsledkům. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Nová rizika z hlediska politiky soudržnosti

| 3.2.1. | OSN upozornila na to, že bude stále častěji docházet k migraci v souvislosti se změnou klimatu. Je nutné vytvořit nový regulační rámec a zavést nová opatření, aby se tito lidé mohli usadit v jiných zemích a získat tam práci a sociální ochranu. Nedávno předložený návrh nařízení o řešení krizových situací a zásahů vyšší moci (6) této environmentální krizi, která povede k přesunu milionů lidí do EU a také v rámci jejího území, nevěnuje pozornost. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | V důsledku prudce rostoucích cen potravin budou zranitelné regiony a osoby v EU vystaveny ještě většímu riziku, což bude z hlediska politiky soudržnosti představovat problém. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Nutnost posílit koordinační úlohu orgánů Evropské unie

| 3.3.1. | Během krize způsobené pandemií se ukázalo, že v zájmu posílení územní, hospodářské a sociální soudržnosti je nezbytné, aby orgány EU plnily rozsáhlejší koordinační úlohu, a to i v těch oblastech, které podle Smluv nespadají do kompetence Unie. Platí to především v krizových situacích. Evropská komise sice sehrála velmi pozitivní roli při zajištění dodávek vakcín proti onemocnění COVID-19 členským státům, členské státy však samy a zpravidla bez jakýchkoli konzultací na dvoustranné nebo unijní úrovni rozhodovaly o omezení pohybu v schengenském prostoru a v celé EU. Na vnitrostátní úrovni byla určována i kritéria těchto omezujících opatření. EHSV již v minulosti vyjádřil k těmto praktikám negativní postoj (7). Zdůraznil při tom, že zachování otevřených hranic v schengenském prostoru má zásadní význam jak pro fungování společného trhu a proces oživení a dosažení větší odolnosti, tak pro podporu evropské solidarity a identity. Dle názoru EHSV vyšlo v průběhu pandemie jasně najevo, že územní, hospodářskou a sociální soudržnost musí provázet také soudržnost politická. |
| --- | --- |

3.3.1.

3.4.   Sociální začleňování jakožto základní předpoklad úspěchu politiky soudržnosti

| 3.4.1. | V důsledku krize způsobené pandemií přibylo v roce 2020 v EU pět milionů lidí ohrožených chudobou a sociálním vyloučením. Tato skutečnost představuje závažnou hrozbu pro sociální soudržnost, a tedy i pro dosažení unijních cílů týkajících se rozvoje a klimatu. Je zjevné, že politika soudržnosti by měla i nadále pomáhat při uskutečňování těchto cílů a podporovat hospodářský růst a konkurenceschopnost. Stejně tak by ovšem měla plně a konzistentně přispět k realizaci všech 20 zásad evropského pilíře sociálních práv. Spolu s prováděním tohoto pilíře je třeba rozvíjet sociální a občanský dialog a také sociální angažovanost zaměstnavatelů a zaměstnanců. Zvláštní pozornost je třeba věnovat podpoře dětí a mladých lidí, mj. v oblasti vzdělávání. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV vyzdvihuje důležitý vliv systémů sociálního zabezpečení, které mají i přes strukturální rozdíly mezi členskými státy zásadní význam pro dosažení sociální soudržnosti a sociálního začlenění občanů. Posílení sociálního zabezpečení je mimoto součástí boje proti chudobě a vyloučení a je založeno na společných hodnotách EU. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Úloha sociální ekonomiky, dobrovolnické činnosti a služeb obecného zájmu při provádění politiky soudržnosti

| 3.5.1. | EHSV již v minulosti zdůraznil (8), že subjekty sociální ekonomiky vytvářejí a zachovávají kvalitní pracovní místa, podporují rovné příležitosti, a to i pro osoby se zdravotním postižením a další sociálně znevýhodněné skupiny lidí, zaručují vysokou míru zapojení do společnosti a spravedlnosti a podporují digitální transformaci a ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Skutečnost, že je sociální ekonomika strategickým spojencem při posilování sociálního rozměru v Evropě, a tedy i při dosahování cílů sociální soudržnosti, vynikla zvlášť výrazně během krize způsobené pandemií. Proto je zapotřebí, aby byla na opatření v oblasti sociální ekonomiky poskytnuta zvláštní podpora z evropských fondů v rámci politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Je nutné posílit neziskové sociální podniky a podobné neziskové organizace také tím, že jim bude v rámci pravidel pro zadávání veřejných zakázek zaručeno speciální zacházení ve srovnání s veřejnými nebo komerčními uchazeči. Mělo by se vztahovat na veřejné zakázky na služby obecného zájmu, především služby zdravotní, sociální a vzdělávací, obzvláště s ohledem na to, že jedním ze stěžejních prvků činnosti sociálních podniků a neziskových organizací nezřídka bývá bezplatné zapojení dobrovolníků, které se v některých členských státech podílí na HDP více než 2 %. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Z hlediska sociální soudržnosti je rovněž třeba vyzdvihnout, že „dobrovolnictví má pro jednotlivce, komunity, životní prostředí, ekonomiku a pro společnost celkově hodnotu coby jeden z nejviditelnějších projevů solidarity. Podporuje a usnadňuje sociální začleňování, buduje sociální kapitál a má na společnost transformační účinek. (9)“ |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   Politika soudržnosti, klimatická transformace a zaměstnanost

| 3.6.1. | Po skončení pandemie COVID-19 se Evropská unie i ostatní části světa musí zaměřit na problém klimatické a environmentální krize. Nebýt pandemie, představoval by boj proti environmentální krizi hlavní cíl EU v rámci cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje (10). EHSV ve svém nedávno přijatém stanovisku z vlastní iniciativy (11) (které se nicméně týká vzdělávání) Evropské komisi a členským státům připomněl, že musí politiky v oblasti ochrany životního prostředí lépe provázat s politikami zaměstnanosti. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | V souvislosti s dekarbonizací hospodářství je však nutné přijmout rovněž opatření, která pomohou zajistit spravedlivou transformaci pro nejzranitelnější skupiny obyvatel a zeměpisné oblasti. Klimatická krize totiž velkou měrou ohrožuje soudržnost, protože má na jednotlivá evropská území odlišný dopad. Aby bylo možné přejít na ekologičtější a sociálně prospěšný model výroby, je naprosto nezbytné podpořit ekologickou transformaci podniků, pracovních postupů a trhu práce obecně. Tyto kroky přispějí k vytvoření důstojných pracovních příležitostí, účinnějšímu využívání zdrojů a vybudování dlouhodobě orientované, nízkouhlíkové a udržitelné společnosti. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Ze všech těchto důvodů je tedy nutné vzít v potaz opatření, doporučení a pokyny, které mohou napomoci zlepšení kapacity členských států a jejich právních předpisů a politik, pokud jde o využití příležitostí a překonání výzev spojených s ekologickou transformací a dekarbonizací prostřednictvím strategie spravedlivé transformace. Ta nastiňuje, jakým způsobem lze optimalizovat přínosy a minimalizovat rizika z hlediska zaměstnanosti, pracovních podmínek a sociální ochrany. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Pro mladé lidi a budoucí udržitelný rozvoj v EU má zásadní význam přístup k cenově dostupnému bydlení, schopnost zajistit mladým lidem a jejich rodinám důstojný život a zajištění etické rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, stabilních pracovních příležitostí, odpovídajících pracovních podmínek a finančního a digitální začlenění. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Je ovšem zapotřebí přijmout – především na regionální úrovni – další opatření, která doplní Fond pro spravedlivou transformaci a umožní ochránit pracovní místa a zaručit jejich kvalitu. V tomto ohledu hraje velice důležitou roli sociální dialog a plné zapojení sociálních partnerů, mj. prostřednictvím uzavírání kolektivních smluv. Mimoto je zapotřebí využívat v rámci politiky soudržnosti takové nástroje, jako je například kolektivní vyjednávání, s cílem snížit nerovnosti a podpořit udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

3.6.5.

3.7.   Digitální transformace a digitální vzdělávání

| 3.7.1. | Politika soudržnosti bude stále úžeji provázána s digitální transformací. Jak ale Komise zdůraznila ve svém sdělení, jen dvě třetiny lidí žijících ve městech a pouhá jedna šestina obyvatel venkovských oblastí mají k dispozici vysokorychlostní internetové připojení. EHSV již v minulosti upozornil (12) na to, že digitální transformace by měla nejen přispět ke zvýšení produktivity, ale měla by rovněž zlepšit vzdělávání a zapojení všech obyvatel EU – včetně starších lidí, osob se zdravotním postižením, lidí ohrožených sociálním vyloučením a dalších znevýhodněných skupin – do politického, sociálního a kulturního života. EHSV tudíž znovu žádá, aby byl všem obyvatelům EU zaručen všeobecný přístup k vysokorychlostnímu širokopásmovému internetu v podobě bezplatné veřejné služby. Je totiž nutné vzít v potaz, že všeobecný přístup k internetu a s ním spojené vzdělávací možnosti jsou jedním ze základních předpokladů úspěchu digitální transformace. Bezplatný přístup k internetu má mimořádný význam pro řádné fungování vzdělávacího systému ve venkovských oblastech, který v mnoha členských státech nedosahuje úrovně vzdělávacích zařízení ve městech. |
| --- | --- |

3.7.1.

3.8.   Politika soudržnosti a kvalitní správa věcí veřejných a dodržování zásad právního státu

| 3.8.1. | EHSV již řadu let poukazuje na to, že v některých členských státech je zapotřebí zlepšit koordinaci na regionální úrovni či dokonce zavést účinnou regionální správu, která je mezistupněm mezi správou na celostátní úrovni a místní správou a je schopna navrhovat regionální strategie, jež jsou důležité pro regionální rozvoj a konvergenci regionů. Ústřední vláda mnohdy není s to interpretovat potřeby a priority územních celků, přesto však v některých případech nepřevádí náležité pravomoci na regionální orgány, které tak jsou pouhou rezonanční deskou celostátní politické moci, bez jakékoliv přidané hodnoty pro region. (13) V tomto ohledu je rovněž nezbytné, aby byly k rozvoji kapacit místních a regionálních veřejných orgánů lépe využívány fondy Evropské unie. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Mimoto jsou do přijímání rozhodnutí v mnoha případech jen sporadicky zapojováni sociální partneři a další organizace občanské společnosti. Během konzultací tak nejsou zohledňovány postoje subjektů, které nejlépe znají reálnou situaci a problémy. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Dalším znepokojivým aspektem – na který upozorňují také zástupci občanské společnosti – je to, že se v některých členských státech zhoršuje situace z hlediska dodržování zásad právního státu, což nepřímo negativně ovlivňuje kvalitu a účinnost opatření politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | EHSV vyzývá členské státy a regiony EU, aby do utváření politiky soudržnosti a monitorování jejích výsledků skutečně zapojily sociální partnery a další organizace občanské společnosti, a to co nejširším způsobem. Díky tomuto zapojení bude rovněž snazší posuzovat plnění cílů politiky soudržnosti, přičemž by se nemělo vycházet jen z kvantitativních ukazatelů, ale též z ukazatelů kvalitativních, které umožňují měřit rozvoj, a nikoli pouze růst. |
| --- | --- |

3.8.4.

3.9.   Správa finančních prostředků a řízení projektů v rámci politiky soudržnosti

| 3.9.1. | Výše uvedené připomínky se vztahují i na plánování, uskutečňování a monitorování programů souvisejících s prováděním politiky soudržnosti a také na výběr projektů, jež mají být realizovány. V této souvislosti je třeba věnovat pozornost stále větší roztříštěnosti veřejných politik, která je v rozporu s uplatňováním komplexního a zdola vycházejícího přístupu při řešení problémů prostřednictvím víceodvětvových projektů. V oblasti plánování a koordinace by měly hrát důležitou roli subjekty podílející se na sociálním a občanském dialogu na regionální a místní úrovni, neboť vědí, jaké jsou skutečné potřeby a jak tyto potřeby uspokojit. Projekty by měly být plánovány tak, aby bylo možné realizovat stanovené cíle flexibilně, a osoby, které tyto projekty řídí, by měly mít přístup k možnostem účinné komunikace se subjekty spravujícími finanční prostředky EU. V zájmu zajištění náležité míry čerpání je třeba vytvořit jasnou součinnost mezi zadanými projekty a novou ekonomickou situací v souvislosti s vyššími cenami energie a surovin. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Je zapotřebí, aby byly v programovém období 2021–2027 prosazovány, lépe financovány a rozsáhleji využívány takové nástroje, jako jsou integrované územní investice. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | Kromě toho je třeba podniknout kroky s cílem snížit byrokratickou zátěž. Toho lze dosáhnout zejména tím, že budou kontrolovány docílené výsledky, a nikoli způsob, jakým se k nim dospělo, neboť s tím jsou spojeny administrativní postupy, které jsou složité jak pro příjemce, tak pro orgány veřejné správy. V tomto ohledu EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby ve vztahu k daným členským státům a regionům vyvozovala důsledky z pravidelného posuzování výše administrativních nákladů, které jsou spojeny se správou finančních prostředků EU v jednotlivých členských státech, a ze souvisejícího posuzování neopodstatněného přidávání dalších požadavků na vnitrostátní či regionální úrovni (tzv. gold-plating), které je třeba splnit pro čerpání finančních prostředků. |
| --- | --- |

3.9.3.

3.10.   Uplatňování zásady partnerství

| 3.10.1. | Je nesmírně důležité, aby Evropská komise soustavně sledovala uplatňování zásady partnerství v členských státech. Právním základem této zásady je článek 8 nového rámcového nařízení (14) a postup jejího uplatňování byl stanoven v evropském kodexu chování pro partnerskou spolupráci, tj. v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 240/2014 (15). Její podstata tkví v tom, že při plánování a provádění programů spolufinancovaných Evropskou unií by měly orgány veřejné správy jednotlivých členských států úzce spolupracovat s celou řadou partnerů, především se sociálními partnery a s dalšími organizacemi zastupujícími občanskou společnost. Plné a transparentní dodržování této zásady pomáhá posílit angažovanost veřejnosti a mobilizovat občanskou společnost a také navrhovat vhodnější a lépe se doplňující opatření, a přispívá tudíž i k účinnějšímu a efektivnějšímu využívání rozpočtu EU. EHSV proto vítá, že Evropská komise vypracovala dokument zabývající se uplatňováním zásady partnerství v programovém období 2021–2027, který bude využit k přezkumu evropského kodexu chování pro partnerskou spolupráci. |
| --- | --- |

3.10.1.

3.11.   Fórum soudržnosti

| 3.11.1. | EHSV vítá závěry 8. fóra soudržnosti, které proběhlo ve dnech 17. a 18. března 2022 a jehož se zúčastnily organizace občanské společnosti i EHSV. |
| --- | --- |

3.11.1.

| 3.11.2. | EHSV již několikrát navrhl (16), aby byl politice soudržnosti a evropským fondům určeným k jejímu provádění jednou ročně věnován zvláštní evropský summit, na němž by se tyto otázky analyzovaly. V této souvislosti je připraven pořádat jednou ročně ve spojení se zasedáním Evropské rady akci, která bude zaměřena na provádění politiky soudržnosti a jíž se budou účastnit zástupci sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

3.11.2.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 109 final.

1

(2)  COM(2022) 145 final.

2

(3)  COM(2022) 109 final.

3

(4)  COM(2022) 145 final.

4

(5)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/smart_specialisation_cs.pdf.

5

(6)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o řešení krizových situací a zásahů vyšší moci v oblasti migrace a azylu (COM(2020) 613 final).

6

(7)  Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 45.

7

(8)  Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 131.

8

(9)  Stanovisko EHSV z vlastní iniciativy Dobrovolníci – občané budující budoucnost Evropy (Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 19).

9

(10)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/.

10

(11)  Stanovisko EHSV z vlastní iniciativy Směrem ke strategii EU pro posílení zelených dovedností a kompetencí ve prospěch všech (Úř. věst. C 56, 16.2.2021, s. 1).

11

(12)  Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 45.

12

(13)  Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 68.

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159).

14

(15)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 240/2014 ze dne 7. ledna 2014 o evropském kodexu chování pro partnerskou spolupráci v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (Úř. věst. L 74, 14.3.2014, s. 1).

15

(16)  Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 68, Úř. věst. C 242, 23.7.2015, s. 43.

16

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/62

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu doporučení Rady o evropském přístupu k mikrokreditům pro celoživotní učení a zaměstnatelnost

(COM(2021) 770 final)

k návrhu doporučení Rady o individuálních vzdělávacích účtech

(COM(2021) 773 final)

(2022/C 323/11)

| Zpravodajka: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Marija MINČEVA |

Zpravodajka:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Spoluzpravodajka:

Marija MINČEVA

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 21. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 3. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 204/2/4 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 21. 1. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

3. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

204/2/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV znovu vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby posílily politiky v oblasti vzdělávání dospělých, a zajistily tak, že kvalitní a inkluzivní vzdělávání dospělých zaměřené na životní dovednosti se stane právem všech dospělých, a to s cílem splnit a překročit cíl, podle něhož se má vzdělávání každoročně účastnit 60 % dospělých. Aby bylo možné účinně provádět evropský pilíř sociálních práv, je rovněž nutné zabývat se nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a vylepšit správu a financování vzdělávání dospělých, včetně odborné přípravy zaměstnanců. Je také důležité, aby byly investice, nezbytné reformy a účinný sociální dialog, které mají podpořit rozvoj dovedností v souladu s první zásadou evropského pilíře sociálních práv týkající se práva na odborné vzdělávání a celoživotní učení, začleněny do rámce evropského semestru. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V souvislosti s iniciativami v oblasti individuálních vzdělávacích účtů a mikrocertifikátů EHSV připomíná důležitost svých předchozích stanovisek týkajících se celoživotního učení a vzdělávání dospělých. Zdůrazňuje především skutečnost, že „pro úspěch zelené a digitální transformace jednotlivých odvětví hospodářství je mimořádně důležité umožnit prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Tento přístup je třeba nahlížet jako sociální a hospodářskou odpovědnost k zajištění inkluzivní odborné přípravy, která přinese kvalitní pracovní místa a spravedlivou transformaci pro všechny. K prohlubování dovedností a změny kvalifikace pracovních sil jsou zapotřebí průmyslové strategie zaměřené na budoucnost včetně účinných politik v oblasti dovedností. Ty mohou pomoci v úsilí o obecně i sociálně spravedlivý přechod ke klimaticky neutrální ekonomice vyvážením trhu práce, který se bude podílet na inkluzivní digitalizaci a vytváření kvalitních pracovních míst. Podnikům je třeba účinně pomoci s posílením a financováním strategií zaměřených na prohlubování dovedností a změny kvalifikace vlastních pracovních sil, jež mají přinést potřebné inovace. Zároveň je třeba respektovat celkový hospodářský a sociální zájem. V kolektivních smlouvách by měl být zakotven přístup k různým typům placeného volna za účelem vzdělávání pro osobní a profesní potřebu zaměstnanců.“ (1) Pokud není placené volno dohodnuto mezi sociálními partnery a je umožněno na základě vládní iniciativy, mělo by být financováno z veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Rychlé tempo inovací a šíření nových technologií musí provázet účinné prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Investice do vzdělávání a rozvoje dovedností dospělých se tak mohou stát klíčovým faktorem hospodářského oživení a budování sociální Evropy. Individuální vzdělávací účty mohou představovat pouze jeden z vícero přístupů a finančních nástrojů, o nichž mohou členské státy EU a sociální partneři uvažovat. Navrhovaná opatření by neměla nahrazovat stávající formy poskytování odborné přípravy zavedené zaměstnavateli a veřejnými a soukromými službami zaměstnanosti ani stávající formy veřejné podpory vzdělávacích institucí a institucí odborné přípravy nebo jiné druhy podpory. Zvláště fondy pro odbornou přípravu spravované sociálními partnery jsou účinným způsobem, jak zajišťovat odbornou přípravu v reakci na potřeby identifikované na vnitrostátní a odvětvové úrovni. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Nabídka dostatečně kvalifikované pracovní síly a lepší zaměstnatelnost jsou zásadní podmínkou pro to, aby podniky a společnost prosperovaly a rostly, aby podniky zaměstnávaly pracovníky a přispívaly k plnění politických cílů stanovených Evropskou unií. Již nyní se v několika odvětvích a regionech projevuje nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nedostatek pracovních sil a tato situace se bude nadále zhoršovat. V tomto ohledu hrají členské státy a zaměstnavatelé důležitou roli při financování a podpoře účasti na odborné přípravě. Má-li Evropa posílit svou dlouhodobou konkurenceschopnost a schopnost stimulovat inovace, což je důležité jak pro podniky, tak pro zaměstnance, musí rozvoj dovedností reagovat na potřeby trhů práce. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Co se týče přístupu k odborné přípravě, pracovníci v této otázce čelí mnohým překážkám. V případech, kdy mají jednotlivci větší kontrolu nad svou vlastní odbornou přípravou, je důležité zajistit účinné vedení a podporu, pokud jde o výběr a přístup ke kurzům odborné přípravy relevantním z hlediska jejich potřeb. To by rovněž pomohlo optimalizovat investice do odborné přípravy, která by tak lépe odpovídala zjištěným potřebám každého jednotlivce. V případě odborné přípravy související s prací může ryze individualizovaný přístup oslabit vazbu mezi financováním a obsahem poskytované odborné přípravy, což může vést k tomu, že odborná příprava bude méně orientovaná na pracovní místa, a tudíž nedostatečně přizpůsobená potřebám zaměstnavatelů. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV souhlasí se stanoviskem tripartitního Poradního výboru pro odborné vzdělávání (ACVT) v tom, že je nutné uzpůsobit podmínky pro přístup k odborné přípravě a nárok na ni různým situacím a skutečnostem prostřednictvím vhodné kombinace opatření. EHSV vyzývá Komisi, aby respektovala rozdělení pravomocí a zásadu subsidiarity, jakož i vnitrostátní specifika a právní rámce jednotlivých členských států. Při přijímání a provádění návrhů týkajících se individuálních vzdělávacích účtů a mikrocertifikátů je třeba zajistit, aby byly tyto návrhy slučitelné se stávajícími systémy dalšího odborného vzdělávání a přípravy v členských státech, s úlohou kolektivního vyjednávání, úpravou pracovních podmínek a nároky zaměstnanců na dovolenou. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby respektovaly stávající vnitrostátní a odvětvové nástroje a systémy financování a aby rozlišovaly mezi „právem/nárokem“, což jsou pojmy, které v některých zemích a odvětvích dosud nejsou vymezeny právními předpisy ani kolektivními smlouvami, a „vzdělávacím účtem“. EHSV požaduje, aby návrhy zajistily, že všichni dospělí – a zejména ti nejzranitelnější – budou mít právo na přístup k účinné, kvalitní a inkluzivní odborné přípravě zaměstnanců, právo na placené studijní volno, úplnou kvalifikaci, validaci informálního a neformálního učení a vedení a poradenství. Od členských států se požaduje, aby v případě potřeby zlepšily své systémy vzdělávání dospělých a systémy dalšího odborného vzdělávání a přípravy, a to na základě účinného sociálního dialogu a konzultací s příslušnými zúčastněnými stranami. EHSV vítá skutečnost, že individuální vzdělávací účty mohou být používány pro odbornou přípravu, validaci a profesní poradenství. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdůrazňuje důležitost norem kvality na trhu v oblasti vzdělávání, zejména s ohledem na mikrocertifikáty, a možné výhody a nevýhody různých přístupů k financování vzdělávání dospělých (např. individuálních vzdělávacích účtů), včetně poměru mezi náklady a přínosy, administrativní zátěže a nákladů, dosažené změny postavení v zaměstnání (vyšší úroveň dosažené kvalifikace), zajištění kvality, výsledků relevantních pro trh práce, přidané hodnoty pro kariérní rozvoj a míry účasti klíčové cílové skupiny osob s nízkou kvalifikací. EHSV vyjadřuje politování nad tím, že Komise v souvislosti s mikrocertifikáty neprovedla posouzení dopadů, neboť návrh může mít dopad na stávající vnitrostátní předpisy, zejména pak v oblasti kvalifikací a kolektivních smluv. V tomto ohledu je nezbytné zajistit účinný sociální dialog a účinné konzultace – a to i s organizovanou občanskou společností –, které by se měly zaměřit na otázky, zda a jak mohou evropské iniciativy týkající se individuálních vzdělávacích účtů a mikrocertifikátů přinášet přidanou hodnotu, pokud jde o zdokonalování vnitrostátních a odvětvových systémů odborné přípravy. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdůrazňuje, že by měl být na základě norem kvality pro poskytování odborného vzdělávání a přípravy sestaven katalog mikrocertifikátů, které nabízejí poskytovatelé těchto služeb, a na jeho tvorbě by se měli podílet sociální partneři a poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy. Katalog by měl obsahovat výsledky učení spojené s mikrocertifikáty a informaci o jejich uznávání jinými poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy a zaměstnavateli. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV připomíná důležitost placeného studijního volna (2), a to i podle úmluvy č. 140 Mezinárodní organizace práce (MPO) (ratifikované v jedenácti členských státech (3)), a podotýká, že návrh týkající se individuálních vzdělávacích účtů by měl být kompatibilní s vnitrostátními systémy, když od členských států požaduje, aby navrhly systémy individuálních vzdělávacích účtů výhradně pro účely trhu práce, neboť v některých členských státech lze placené studijní volno využít také pro účely osobního rozvoje nebo dokončení studijního programu (např. za účelem získání vysokoškolského titulu). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV Komisi a členským státům připomíná, že účinné zapojení sociálních partnerů do správy vzdělávání dospělých, odborné přípravy zaměstnanců a systémů placeného studijního volna má zásadní význam; důležité je rovněž prosazování společných akcí sociálních partnerů. Dále zdůrazňuje, že je důležité provádět konzultace s příslušnými organizacemi občanské společnosti zaměřené na vzdělávání dospělých. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV vyzývá Komisi, aby podporovala výměnu osvědčených postupů a vzájemné učení mezi členskými státy, a to se zapojením sociálních partnerů. Pozornost by se měla zaměřit na to, jak nejlépe zajistit účinný přístup k odborné přípravě a jak zdokonalit systémy členských států v oblasti vzdělávání dospělých, a zejména pak strategie v oblasti dovedností, jakož i jejich finanční mechanismy a druhy odborné přípravy, včetně mikrocertifikátů. EHSV rovněž žádá, aby byl tripartitní výbor ACVT zapojen do činností prováděných v návaznosti na předložené návrhy a aby se aktivně podílel na podávání zpráv o provádění iniciativ a na vytváření rámce pro monitorování ve spolupráci s Výborem pro zaměstnanost. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV vyzývá členské státy, aby propojily iniciativy týkající se individuálních vzdělávacích účtů a mikrocertifikátů s prováděním doporučení Rady ze dne 19. prosince 2016 o cestách prohlubování dovedností: nové příležitosti pro dospělé (4). Tím by se zajistilo, aby všichni dospělí s nízkou mírou dovedností a s nízkou kvalifikací mohli rozvíjet své základní i profesní dovednosti a aby byli vedeni a motivováni k účasti na odborné přípravě jako příležitosti, jak zlepšit své životní podmínky a profesní vyhlídky, a umožnilo by to, aby 80 % dospělých získalo základní digitální dovednosti. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV opakuje, že individuální vzdělávací účty a podobné systémy financování musí podporovat přístup k uznávaným a validovaným kurzům odborné přípravy a umožňovat pracovníkům, aby se podíleli na procesech, kterými se ověří jejich dovednosti a pracovní zkušenosti. Je třeba, aby mikrocertifikáty byly uznávány příslušnými orgány se zapojením sociálních partnerů. EHSV vyzývá k tomu, aby bylo účinně uplatňováno doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení (5) a a aby bylo pro účely validačních systémů v každé zemi EU vyčleněno dostatečné množství veřejných prostředků. Bude-li zajištěno uznávání odborné přípravy, umožní to zaměstnavatelům a odborům pomoci zaměstnancům se zvyšováním jejich kvalifikace a může to být přínosem pro jejich kariérní rozvoj a spravedlivou transformaci na trhu práce. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV považuje za důležité, aby se iniciativy zaměřovaly na potřeby v oblasti prohlubování dovedností a změn kvalifikace dospělých a pracovní síly jako celku (pracovníků, zaměstnanců, osob samostatně výdělečně činných) i dalších cílových skupin (např. dlouhodobě nezaměstnaných, neaktivních osob, a zejména osob vracejících se do po práce po rodičovské dovolené (6), osob se zdravotním postižením, důchodců, žen, mladých lidí mladších třiceti let a osob, které nejsou zaměstnané ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy), aby i tyto skupiny měly efektivní přístup ke kvalitní a inkluzivní odborné přípravě. Je třeba se bezodkladně a vhodným způsobem zabývat zvláštní situací pracovníků s nestandardními smlouvami a osob samostatně výdělečně činných, přičemž je nutné respektovat zásadní úlohu sociálních partnerů v rámci odborné přípravy zaměstnanců. Úloha podniků v podpoře odborné přípravy jejich pracovníků je zásadní, stejně jako úloha členských států při poskytování zdrojů, které zajišťují přístup k vzdělávání dospělých. Vzhledem k tomu, že 90 % odborné přípravy související s prací v EU financují zaměstnavatelé (7), je třeba, aby EU plně uznala a podpořila jejich úsilí a pozitivní roli v rozvoji dovedností. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV vyzývá členské státy, aby prozkoumaly možnosti týkající se nástrojů schopných zajistit přenositelnost individuálních vzdělávacích účtů, například formou uzavíraní dvoustranných dohod. EHSV požaduje, aby byl mezi normy kvality EU pro mikrocertifikáty začleněn „systém správy se zapojením sociálních partnerů“, a žádá, aby byly mikrocertifikáty posuzovány spolu s úplnými kvalifikacemi a odbornou přípravou zaměstnanců. EHSV žádá, aby poskytovatelé odborné přípravy zveřejňovali katalogy mikrocertifikátů, které nabízejí, včetně výsledků učení, a rovněž svou politiku týkající se uznávání mikrocertifikátů jinými poskytovateli a podniky. Zlepšení přístupu ke všem formám kvalitního a inkluzivního vzdělávání a odborné přípravy (včetně mikrocertifikátů) pro všechny účastníky vzdělávání, včetně znevýhodněných a zranitelných skupin, je důležité pro zajištění rovného přístupu k plnohodnotným studijním programům a kvalifikacím. Je třeba poskytnout účinnou (finanční i nefinanční) podporu osobám vykonávajícím nestandardní formy práce s cílem umožnit jim přístup ke kurzům, včetně mikrocertifikátů, a to za účelem profesního rozvoje a mobility, přičemž je třeba zajistit, aby byly k dispozici přístupné a snadno použitelné školicí materiály a nástroje – ať už virtuálního, či jiného charakteru –, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 (8). |
| --- | --- |

1.16.

2.   Obecné připomínky

| 2.1. | Dne 10. prosince 2021 Evropská komise zveřejnila svůj návrh doporučení Rady o individuálních vzdělávacích účtech (9) a návrh doporučení Rady o mikrocertifikátech pro celoživotní učení a zaměstnatelnost. (10). Tyto iniciativy mají podpořit akční plán evropského pilíře sociálních práv, který stanoví nový cíl, podle něhož by se mělo do roku 2030 odborného vzdělávání každoročně účastnit alespoň 60 % všech dospělých. Tím se má zajistit, aby měl každý „právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení“ (zásada 1), „bez ohledu na typ a dobu trvání pracovního poměru“ (zásada 5) a také „právo na převod nároků (...) na odbornou přípravu v době přechodu mezi zaměstnáními“ (zásada 4). Je také důležité, aby byly investice, nezbytné reformy a účinný sociální dialog, které mají podpořit rozvoj dovedností v souladu s první zásadou evropského pilíře sociálních práv týkající se práva na odborné vzdělávání a celoživotní učení, začleněny do rámce evropského semestru. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | S cílem přispět k návrhu o individuálních vzdělávacích účtech přijal dne 16. srpna 2021 tripartitní Poradní výbor pro odborné vzdělávání (ACVT), v němž jsou zastoupeny vlády a sociální partneři, stanovisko týkající se individuálních vzdělávacích účtů a posílení poskytování odborné přípravy v Evropě (11). V tomto stanovisku tripartity se opakuje, že „pandemie COVID-19, digitalizace a dekarbonizace mají obrovský dopad na evropské hospodářství, průmyslová odvětví a evropskou pracovní sílu, jež čelí velmi náročné adaptaci na rychle se měnící pracovní prostředí. Pandemie v mnohých odvětvích urychlila strukturální změny a zvýšila tempo ekologické a digitální transformace. K tomu se připojují přetrvávající výzvy v podobě demografických změn, nových potřeb v oblasti odborné přípravy a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi.“ Ve stanovisku tripartity je také zdůrazněno, že „s přihlédnutím k realitě trhu práce [...] je nutné uzpůsobit podmínky pro přístup k odborné přípravě a nárok na ni různým situacím a skutečnostem prostřednictvím vhodné kombinace opatření“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Projekt evropských sociálních partnerů z roku 2021 zaměřený na dovednosti, inovace a odbornou přípravu mezi svými zjištěními také uvádí, že podniky a pracovníci hrají zásadní roli v inovacích a rozvoji nových dovedností a kompetencí, které byly získány prostřednictvím odborné přípravy zaměstnanců a které jsou velmi důležité pro přizpůsobení se měnícímu se prostředí. Je proto důležité zajistit a zpřístupnit zaměstnancům odbornou přípravu, která bude odpovídat potřebám zaměstnavatelů i pracovníků v oblasti rozvoje inovativních technologií a obchodních modelů a umožní pracovníkům najít a udržet si pracovní místa odpovídající jejich dovednostem, očekáváním a kompetencím“ (12). Za tímto účelem je zásadní zajistit, aby byly k dispozici různé nástroje, např. poukázky, placené studijní volno (na základě právních přepisů nebo prostřednictvím kolektivních smluv), osobní vzdělávací účty nebo fondy pro odbornou přípravu (mezioborové nebo odvětvové), a aby tyto nástroje byly interoperabilní a sladěné s institucionálním rámcem konkrétní země (13). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vnitrostátní právní předpisy nebo kolektivní smlouvy zajišťují právo jednotlivce na vzdělávání a odbornou přípravu, včetně vzdělávání a odborné přípravy dospělých, a v některých členských státech i na placené studijní volno pro účely odborné přípravy související s prací. Po celé Evropě mají sociální partneři, sociální dialog a kolektivní vyjednávání klíčovou úlohu při usnadňování účinného přístupu zaměstnanců k odborné přípravě, přičemž v každé zemi se k tomu používají různé způsoby. Mohou se domnívat, že stávající přístupy používané na vnitrostátní nebo odvětvové úrovni nebo další přístupy jiné než model individuálních vzdělávacích účtů jsou pro podporu poskytování odborné přípravy v kontextu daného členského státu uzpůsobeny lépe. Účinné zapojení vnitrostátních a odvětvových sociálních partnerů by mělo být v tomto ohledu respektováno a zajištěno. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rozdílné právní rámce nebo rámce kolektivního vyjednávání odrážejí volbu každého členského státu přijmout a provádět vlastní politiky v oblasti odborné přípravy a vycházet ze stávajících mechanismů financování. Individuální vzdělávací účet tak může představovat pouze jeden z vícero přístupů a finančních nástrojů, o nichž mohou členské státy EU a sociální partneři uvažovat. Univerzální přístup nebude fungovat a je třeba respektovat různé systémy odborné přípravy členských států a specifické rysy jednotlivých odvětví. Rozhodnutí, zda přijmout či nepřijmout individuální vzdělávací účty jako jeden z mechanismů pro poskytování a financování odborné přípravy, musí zůstat plně v pravomoci členských států, stejně jako je na vnitrostátní úrovni regulován trh v oblasti vzdělávání. EHSV zdůrazňuje, že členské státy se po konzultaci se sociálními partnery mohou také svobodně rozhodnout, že přístup založený na individuálních vzdělávacích účtech nepřijmou, a místo toho mohou přizpůsobit nebo dále rozvíjet své dosavadní přístupy k poskytování odborné přípravy. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV připomíná, že „opatření uvedená v tomto doporučení by neměla nahrazovat poskytování odborné přípravy zaměstnavateli, veřejnými a soukromými službami zaměstnanosti, veřejnou podporou vzdělávacích institucí a institucí odborné přípravy nebo jinými druhy podpory“ (14). EHSV souhlasí s tím, že doporučení by členským státům nemělo „bránit v tom, aby zachovaly nebo zavedly pokročilejší ustanovení o vzdělávání/odborné přípravě dospělých, než jaká jsou [v něm] doporučena“ (15) a že „by nemělo omezovat samostatnost sociálních partnerů, pokud odpovídají za vytvoření a řízení systémů odborné přípravy“ (16). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV odkazuje na své nedávné stanovisko (17), v němž poukazuje na skutečnost, že „rychlé tempo inovací a šíření nových technologií musí provázet účinné prohlubování dovedností a změny kvalifikace. EHSV podtrhuje, že dopad krize COVID-19 na evropskou společnost a hospodářství ještě zvýraznil význam účinných politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, stejně jako kvalitních pracovních míst, chceme-li podpořit udržitelné a spravedlivé sociální a hospodářské oživení a odolnost, jež mohou Evropě zásadně pomoci překonat dopady pandemie. Investice do vzdělávání a rozvoje dovedností dospělých se tak mohou stát klíčovým faktorem hospodářského oživení a sociální Evropy.“ |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV připomíná, že existuje mnoho překážek, které brání dospělým a pracovníkům v přístupu k odborné přípravě, včetně nedostatku času, nedostatečného financování, chybějící motivace, kvalitního vedení a poradenství, někdy i nedostatku dostupné kvalitní odborné přípravy, podpory ze strany pracoviště (zastupování), zejména v malých a středních podnicích, a nerespektování rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem. Pokud je zajištěna účinná podpora, která jednotlivcům umožní přístup k odborné přípravě relevantní pro trh práce a její uskutečnění, je důležité přenechat rozhodování o jejich odborné přípravě právě na nich. To zahrnuje i podporu jednotlivců formou poradenství a vedení ohledně vhodných typů odborné přípravy. Pracovníci potřebují přístup k odborné přípravě na pracovišti a pracovníci s nízkou kvalifikací potřebují cílenou podporu, zejména pokud jde o online odbornou přípravu. „Online odborná příprava nabízí mnohé příležitosti k rozšíření přístupu ke vzdělávání dospělých, avšak pracovníci s nízkou kvalifikací nemusí mít dostatečné dovednosti, aby tento druh odborné přípravy co nejlépe využili, a mohou potřebovat další podporu.“ (18) |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Aby bylo možné řešit různé překážky bránící v přístupu k odborné přípravě a posílit motivaci dospělých k účasti na odborné přípravě, měly by se brát v úvahu také překážky související s pracovní pozicí jednotlivce a jeho dosaženým vzděláním. Nástroj by měl být podporován prostřednictvím účinného vedení a poradenství. Je třeba zlepšit informační strategii. S cílem omezit stávající nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi je třeba předem identifikovat potřeby v oblasti odborné přípravy a vhodně zacílit kurzy odborné přípravy. Aby bylo možné zajistit větší součinnost mezi finančními pobídkami, poradenskými službami a přístupem k postupům validace a uznávání, jsou rovněž zapotřebí ucelené systémy podpory vzdělávání (19). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV je znepokojen skutečností, že ryze individualizovaný přístup může oslabit vazbu mezi financováním a obsahem poskytované odborné přípravy, což může vést k tomu, že odborná příprava bude méně orientovaná na pracovní místa, a tudíž nedostatečně přizpůsobená potřebám zaměstnavatelů. Vzhledem k tomu, že 90 % odborné přípravy související s prací v EU financují zaměstnavatelé (20), je třeba, aby EU plně uznala a podpořila jejich úsilí a pozitivní roli v rozvoji dovedností. Sociální partneři společně hrají zásadní roli v podpoře poskytování odborné přípravy a účasti na odborné přípravě. Zvláště fondy pro odbornou přípravu spravované sociálními partnery jsou účinným způsobem, jak zajišťovat odbornou přípravu v reakci na potřeby identifikované na vnitrostátní a odvětvové úrovni. Finanční a nefinanční příspěvky jednotlivců by měly být uznávány a podporovány. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EHSV uznává doplňkovou úlohu, kterou mohou mít mikrocertifikáty při rozšiřování přístupu k prohlubování dovedností a změně kvalifikace, a to s přihlédnutím k vyvíjejícím se potřebám trhu práce. EHSV vítá rovněž skutečnost, že členské státy jsou vybízeny k tomu, aby propojovaly mikrocertifikáty se svými politikami zaměstnanosti, včetně aktivních politik pro trh práce, a pomohly tím omezit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi v odvětvích a regionech, a zároveň respektovaly přístup k dosažení úplné kvalifikace. Co se týče „kumulativnosti“ mikrocertifikátů, EHSV zdůrazňuje, že mikrocertifikáty by neměly být považovány za náhradu úplných kvalifikací. Členské státy by proto měly být vedeny k tomu, aby mikrocertifikáty zahrnovaly do vnitrostátních rámců kvalifikací. Na přípravě tohoto záměru na vnitrostátní úrovni a na úvahách o tom, jakým způsobem by bylo možné mikrocertifikáty uznávat a zařadit mezi částečné kvalifikace by se měli podílet sociální partneři. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Mikrocertifikáty mohou dospělým významně napomáhat při prohlubování dovedností a změně kvalifikace nebo při přechodu k novým pracovním příležitostem, pokud jsou normy kvality mikrocertifikátů dobře definovány a účastníkům vzdělávání jasně vysvětleny. Přestože by mikrocertifikáty mohly být formou odborné přípravy, kterou lze využívat prostřednictvím případného individuálního vzdělávacího účtu, neměly by být považovány za součást individuálního vzdělávacího účtu a měly by patřit do souboru dalších nástrojů pro kontinuální učení. EHSV rovněž vítá, že návrh doporučení uznává sociální partnery jakožto poskytovatele mikrocertifikátů, a vyzývá členské státy, aby prostřednictvím sociálního dialogu podporovaly rozvoj mikrocertifikátů navržených a schválených zástupci zaměstnavatelů a pracovníků. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Konkrétní připomínky

| 3.1. | S řešením problémů spojených s nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nedostatkem pracovních sil může pomoci volný pohyb pracovníků. Regulace požadavků, které se vztahují na kvalifikace, musí zůstat v kompetenci členských států a měli by se na ní podílet sociální partneři – například prostřednictvím validace dovedností včetně mikrocertifikátů –, přičemž by bylo vhodné současně snižovat počet regulovaných profesí. Svou roli může sehrát i zlepšení propojení mezi kvalifikovanými státními příslušníky třetích zemí a neobsazenými pracovními místy, a to pro všechny úrovně kvalifikace a nezávisle na délce pracovní zkušenosti. V tomto ohledu může mít významnou úlohu balíček opatření týkajících se získávání kvalifikovaných a talentovaných lidí, který připravuje Komise (21) a který bude zahrnovat i možné scénáře pro vytvoření rezervoáru talentů EU. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kolektivní smlouvy představují důležitý prostředek, díky němuž může poskytnutí placeného studijního volna podpořit přístup pracovníků k odborné přípravě relevantní pro trh práce. Tyto dohody hrají obzvláště důležitou roli při vymezování způsobů přístupu k placenému studijnímu volnu pro pracovníky v malých a středních podnicích, u nichž obvykle dochází k většímu poklesu výrobní kapacity v době nepřítomnosti pracovníků z důvodu odborné přípravy. Je důležité zdůraznit, že legislativní iniciativy na úrovni EU nebo na vnitrostátní úrovni nesmí narušit proces kolektivního vyjednávání nebo autonomii sociálních partnerů při hledání řešení otázek, které jsou důležité pro zajištění dobrého fungování vnitrostátních trhů práce, jež zahrnují rozvoj dovedností a profesních přechodů a kvalitní pracovní místa pro pracovníky v kontextu spravedlivé transformace. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zdůrazňuje důležitost norem kvality na trhu v oblasti vzdělávání, zejména s ohledem na mikrocertifikáty, a možné výhody a nevýhody různých přístupů k financování vzdělávání dospělých (např. individuálních vzdělávacích účtů), včetně poměru mezi náklady a přínosy, administrativní zátěže a nákladů, dosažené změny postavení v zaměstnání (vyšší úroveň dosažené kvalifikace), zajištění kvality, výsledků relevantních pro trh práce, přidané hodnoty pro kariérní rozvoj a míry účasti zásadní cílové skupiny osob s nízkou kvalifikací. To je nezbytné, aby bylo možné zajistit účinný sociální dialog a účinné konzultace – a to i s organizovanou občanskou společností –, které by se měly zaměřit na otázky, zda a jak mohou evropské iniciativy týkající se individuálních vzdělávacích účtů a mikrocertifikátů přinášet přidanou hodnotou, pokud jde o zdokonalování vnitrostátních a odvětvových systémů odborné přípravy. EHSV zdůrazňuje, že by měl být na základě norem kvality pro poskytování odborného vzdělávání a přípravy sestaven katalog mikrocertifikátů, které nabízejí poskytovatelé těchto služeb, a na jeho tvorbě by se měli podílet sociální partneři a poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy Katalog by měl obsahovat výsledky učení spojené s mikrocertifikáty a informaci o jejich uznávání jinými poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV považuje za důležité, aby se iniciativy zaměřovaly na potřeby v oblasti prohlubování dovedností a změn kvalifikace dospělých a pracovní síly jako celku (pracovníků, zaměstnanců, osob samostatně výdělečně činných) a dalších cílových skupin (např. dlouhodobě nezaměstnaných, neaktivních osob, osob se zdravotním postižením, důchodců a osob, které nejsou zaměstnané ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy), aby i tyto skupiny měly přístup ke kvalitní, účinné a inkluzivní odborné přípravě, která podpoří jejich zaměstnatelnost. V tomto ohledu má zásadní význam podpora členských států při zajišťování finančních prostředků umožňujících přístup ke vzdělávání dospělých. Podstatná je zároveň i úloha společností v podpoře odborné přípravy související s prací jejich pracovníků. Je třeba se bezodkladně a vhodným způsobem zabývat zvláštní situací pracovníků s nestandardními smlouvami a osob samostatně výdělečně činných, již nelze vyřešit pouze s pomocí individuálních vzdělávacích účtů a mikrocertifikátů, a zároveň je nutné respektovat zásadní úlohu sociálních partnerů, pokud jde o odbornou přípravu zaměstnanců. |
| --- | --- |

3.4.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Úř. věst. C 374, 16.9.2021, s. 16.

1

(2)  Úř. věst. C 374, 16.9.2021, s. 16.

2

(3)  Oficiální údaje MPO jsou k dispozici zde: http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:11300:0::NO::p11300_instrument_id:312285

3

(4)  Úř. věst. C 484, 24.12.2016, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658190/IPOL_STU(2020)658190_EN.pdf

6

(7)  Adult learning statistical synthesis report (Souhrnná statistická zpráva o vzdělávání dospělých), Evropská komise, 2020/082020.

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 ze dne 26. října 2016 o přístupnosti webových stránek a mobilních aplikací subjektů veřejného sektoru (Úř. věst. L 327, 2.12.2016, s. 1).

8

(9)  COM(2021) 773 final.

9

(10)  COM(2021) 770 final.

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1223&furtherNews=yes&newsId=10081

11

(12)  BusinessEurope: „Skills, innovation and the provision of, and access to training“ (Dovednosti, inovace, zajišťování odborné přípravy a přístup k odborné přípravě).

12

(13)  Databáze střediska Cedefop zaměřená na financování vzdělávání dospělých.

13

(14)  COM(2021) 773 final.

14

(15)  COM(2021) 773 final.

15

(16)  COM(2021) 773 final.

16

(17)  Úř. věst. C 374, 16.9.2021, s. 16.

17

(18)  OECD: „Building back better: enhancing equal access to opportunities for all“ (Obnova k lepšímu: posílení rovného přístupu k příležitostem pro všechny).

18

(19)  Cedefop (2020), Empowering people to cope with change (Posílení schopnosti jednotlivců vyrovnat se se změnami).

19

(20)  Adult learning statistical synthesis report (Souhrnná statistická zpráva o vzdělávání dospělých), Evropská komise, 2020/082020.

20

(21)  Plánováno na duben 2022.

21

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/69

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o výměně informací mezi donucovacími orgány členských států a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2006/960/SVV

(COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD))

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o automatizované výměně údajů pro policejní spolupráci („Prüm II“), kterým se mění rozhodnutí Rady 2008/615/SVV a 2008/616/SVV a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/818

(COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD))

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o řešení situací účelového využívání migrantů v oblasti migrace a azylu

(COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD))

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2016/399, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob

(COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD))

(2022/C 323/12)

| Zpravodaj: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Krzysztof BALON

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 3. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 210/3/4 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 2. 5. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

3. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

210/3/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Ruská vojenská agrese proti Ukrajině v bezprostřední blízkosti vnějších hranic EU představuje bezprecedentní zlom. Vzhledem k jejím rozsáhlým a pravděpodobně dlouhodobým dopadům na všech úrovních, i k nebývalému počtu uprchlíků, jež způsobuje – nejvíce od druhé světové války – představuje historicky největší hrozbu pro fungování schengenského prostoru a pro bezpečnost Evropské unie jako celku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V souvislosti s ruskou agresí proti Ukrajině EHSV (1) velmi oceňuje první aktivaci směrnice Rady 2001/55/ES (2) (dále jen „směrnice o dočasné ochraně“). Výbor si také přeje Komisi vybídnout k tomu, aby uvážila možnost širšího využití a aktivace této směrnice pro státní příslušníky třetích zemí v případě budoucích vážných a naléhavých krizových situací. Současná aktivace této směrnice by mohla být vhodně využita k rozvoji mechanismů solidarity mezi členskými státy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V této souvislosti EHSV důrazně podporuje naléhavou potřebu účinných, skutečných, humánních a humanitárních společných evropských nařízení o spolupráci v oblasti migrace, azylu a bezpečnosti v otevřeném, ale zároveň bezpečném schengenském prostoru, a to v plném souladu s Listinou základních práv. Výbor velmi podporuje zlepšení podmínek pro všechny uprchlíky. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Důsledky války jsou rovněž hrozbou pro evropský model sociálně tržního hospodářství i pro svobodu a práva občanů EU a dalších obyvatel. EHSV vybízí k tomu, aby byl schengenský prostor zachován a oceněn ve své stávající podobě, a byl tak zaručen nejen volný pohyb osob, ale také fungování jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Během krize COVID-19 zavedly mnohé členské státy hraniční kontroly a další omezení volného pohybu, aniž se je snažily na evropské úrovni zkoordinovat a náležitě odůvodnit, ačkoli – jak je již uvedeno v jednom z předchozích stanovisek – je zachování otevřených hranic zásadní pro plné fungování jednotného trhu, oživení a zvyšování odolnosti a pro podporu evropské solidarity a identity. Tyto okolnosti rovněž ukazují, že je nutné disponovat mechanismem, který v krizových situacích umožní rozhodovat na interinstitucionální úrovni „v reálném čase“. EHSV v každém případě plně podporuje postoj Komise, podle něhož mají zůstat vnitřní hranice otevřené i během krizových situací. Cestovní omezení mezi státy schengenského prostoru zavedená v důsledku krizových situací by měla být dočasná a neměla by být přísnější než možná cestovní omezení uvnitř členských států. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV naprosto souhlasí s postojem Komise, že využívání policejních kontrol a spolupráce, včetně výměny informací a komunikace, může přinést stejné výsledky jako dočasné kontroly na vnitřních hranicích a méně zasahuje do volného pohybu osob, zboží a služeb. V této souvislosti Výbor vítá zřízení neformální expertní skupiny složené z odborníků ze všech členských států, která bude Komisi poskytovat poradenství a podporu při sledování a uplatňování směrnice o výměně informací mezi donucovacími orgány členských států. EHSV navrhuje, aby se na činnosti této neformální expertní skupiny podílely také příslušné organizace zastupující občanskou společnost i samotný Výbor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV v této souvislosti zdůrazňuje také to, že je naprosto nezbytné zachovat nezávislost soudnictví, zejména v případech fyzické přítomnosti justičních orgánů tam, kde se nachází jednotné kontaktní místo. Organizace občanské společnosti (zejména organizace s funkcí dohledu – tzv. „watch dogs“ nebo organizace působící v oblasti ochrany zranitelných skupin, včetně migrantů) by mimoto měly mít zvláštní ochranu s ohledem na poskytování informací ze strany jednotných kontaktních míst. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV oceňuje ambiciózní činnosti v oblasti shromažďování údajů, které mají členské státy vyvíjet v rámci mechanismu Prüm II. Mechanismus Prüm II je značně důslednější než Prüm I, neboť po členských státech požaduje, aby instalovaly technická zařízení pro profilování obličeje. V této souvislosti Výbor znepokojuje riziko, že by mohlo dojít k ovlivnění výměny digitálních údajů, zejména vzhledem k současné nepřehledné válečné situaci v Evropě. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vyzývá k zavedení důkladnějších a častějších kontrolních mechanismů, které mají zajistit přísné etické normy při shromažďování a uchovávání údajů Europolem, zejména ve vztahu ke třetím zemím, a také ke stanovení jasných lhůt pro uchovávání těchto údajů. EHSV doporučuje, aby organizace občanské společnosti a další příslušné a potenciálně dotčené subjekty pravidelně monitorovaly činnosti Europolu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV plně uznává základní práva osob přicházejících na evropské a schengenské hranice a jejich principiální právo požádat o povolení ke vstupu a právo požádat o azyl. Znovu si přeje připomenout, že je třeba dodržovat právo na nenavracení. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzývá členské státy, aby převzaly sdílenou odpovědnost, jak je zavedena v rámci flexibilního mechanismu solidarity v novém paktu o migraci a azylu. Měly by proaktivně prokazovat solidaritu vůči jiným členským státům, zejména v krizových situacích. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV poukazuje zejména na nepostradatelnou pozitivní roli příslušných organizací občanské společnosti, které zajišťují humanitární pomoc pro migranty, jež jsou účelově využíváni třetími zeměmi, a navíc podporují práva migrantů a žadatelů o azyl a poskytují informace o jejich právech. Přístup těchto organizací k migrantům a žadatelům o azyl v dotčených pohraničních oblastech by měl být vždy zaručen. Tyto organizace by měly mít nárok na účinnou a zjednodušenou finanční podporu v rámci evropského financování, např. formou pomoci při mimořádných událostech poskytované prostřednictvím Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV navrhuje zavést rozsáhlé vzdělávací a osvětové programy, které by posilovaly vnímání migrace jako obecně pozitivního jevu pro přijímající společnost mezi veřejností a které by byly koordinovány centrálně a prováděny jednotlivými členskými státy. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Obecné připomínky

| 2.1. | Toto stanovisko vzniká v době historicky největšího ohrožení fungování schengenského prostoru a bezpečnosti Evropské unie v důsledku ruské vojenské agrese vůči Ukrajině v bezprostřední blízkosti vnějších hranic EU. V této válečné situaci, která rovněž zapříčinila nebývalý počet migrantů a uprchlíků, jichž je nejvíce od druhé světové války, se znovu ukazuje obrovský význam bezpečnosti vnějších hranic a stability schengenského prostoru jako předpokladu vnitřní bezpečnosti a dále pak potřeba mít k dispozici účinné, reálné, humánní a také humanitární společné evropské právní předpisy o migraci a azylu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Schengenský prostor je domovem pro více než 420 milionů lidí ve 26 zemích. Zrušení kontrol na vnitřních hranicích mezi členskými státy schengenského prostoru je nedílnou součástí evropského způsobu života: téměř 1,7 milionu lidí pobývá v jednom členském státě schengenského prostoru a pracuje v jiném z těchto států. Občané si vybudovali své životy na základě svobod, které jim schengenský prostor nabízí, a každý den překračuje hranice mezi členskými státy schengenského prostoru 3,5 milionu z nich. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dne 20. října 2021 Výbor přijal své stanovisko k dokumentu Komise s názvem „Strategie pro zajištění plně funkčního a odolného schengenského prostoru“ (3). Výbor vítá tuto strategii a domnívá se, že Komise by měla zaujmout ráznější postoj na podporu cestování bez hranic v Evropě. EHSV zdůraznil, že obavy členských států o bezpečnost se lépe než znovuzavedením kontrol na vnitřních hranicích řeší rozšířením a posílením spolupráce a koordinace donucovacích orgánů. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Výbor zároveň znovu vyjadřuje znepokojení nad pokračujícím vyloučením členských států Rumunska, Bulharska a Chorvatska z plného uplatňování schengenského acquis. Společně s Komisí vyzývá Radu k urychlené a rozhodné nápravě tohoto stavu. EHSV si také přeje vybídnout Komisi, aby dokončila také posouzení toho, jakým způsobem se uplatňuje schengenské acquis na Kypru. Výbor rovněž připomněl, že při provádění politiky EU v oblasti správy hranic, interoperability, řízení migrace a azylu a policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech jsou EU i její členské státy za všech okolností vázány Listinou základních práv. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V rámci provádění této strategie Evropská komise v prosinci 2021 představila aktualizovaná pravidla, jejichž účelem je posílení správy schengenského prostoru (4). Cílené změny umožní lepší koordinaci EU a lépe připraví členské státy na řešení vznikajících problémů při správě společných vnějších hranic EU i vnitřních hranic v rámci schengenského prostoru. Cílem aktualizovaných pravidel je zajistit, aby znovuzavedení kontrol na vnitřních hranicích zůstalo krajním opatřením. Nová pravidla zavádějí také společné nástroje pro účinnější správu vnějších hranic v případě krize v oblasti veřejného zdraví, přičemž vycházejí ze zkušeností získaných na základě pandemie COVID-19. Aktualizace schengenských pravidel se zabývá rovněž účelovým využíváním migrantů. Na stejné téma se zaměřuje i souběžný návrh týkající se opatření, jež mohou členské státy v takové situaci v oblasti azylu a navracení přijmout (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Aktualizovaná pravidla byla zveřejněna formou pěti návrhů, které se týkají bezpečnostní unie a Schengenské dohody. Vzhledem k nelegislativnímu charakteru jednoho z návrhů se toto stanovisko soustředí na čtyři návrhy, konkrétně na směrnici o výměně informací mezi donucovacími orgány členských států (6), nařízení o automatizované výměně údajů pro policejní spolupráci (7), nařízení o řešení situací účelového využívání migrantů v oblasti migrace a azylu (8) a na nařízení, kterým se mění kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (9). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nicméně EHSV pevně věří, že dodatečná, specifická a dočasná opatření a změny provedené ve všech částech schengenského balíčku a zaměřené na účinnou správu hranic budou respektovat práva a zásady stanovené v Listině základních práv Evropské unie, zejména právo na volný pohyb a pobyt (článek 45), jakož i právo na azyl (článek 18) a zásadu nenavracení (článek 19), jak je v návrzích jednoznačně zdůrazněno. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Jak již Výbor uvedl (10), je třeba uvážlivě přeformulovat narativ o migraci a bezpečnosti vyplývající z navrhovaných dokumentů. Pojímání migrace jako hrozby a prezentace migrantů jako nebezpečných osob odsouvá do pozadí lidskou stránku této problematiky a jedině nahrává do karet těm, kdo chtějí migranty využít pro své geostrategické nebo vnitrostátní politické účely. Migraci je třeba vnímat jako pozitivní hodnotu. Přistěhovalci jsou pro naši společnost a hospodářství nepostradatelnými a stále potřebnějšími přispěvateli. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Konkrétní připomínky k balíčku opatření týkajících se bezpečnostní unie

3.1.   Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o výměně informací mezi donucovacími orgány členských států (COM(2021) 782 final

| 3.1.1. | Obecným cílem tohoto návrhu je upravit právním předpisem organizační a procesní aspekty výměny informací mezi donucovacími orgány v EU s cílem přispět k účinné a efektivní výměně těchto informací, a tím chránit plně funkční a odolný schengenský prostor. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EHSV naprosto souhlasí s postojem Komise, že využívání policejních kontrol a spolupráce, včetně výměny informací a komunikace, může přinést stejné výsledky jako dočasné kontroly na vnitřních hranicích a méně zasahuje do volného pohybu osob, zboží a služeb. EHSV zároveň podporuje názor Komise, že taková opatření musí být plně v souladu se základními právy, včetně požadavků na ochranu údajů podle stávajících právních předpisů EU. Jak již Výbor uvedl dříve (11), je třeba stanovit lepší rovnováhu mezi základními právy jednotlivce (stanovenými Smlouvou o fungování Evropské unie) a potřebou lepšího prosazování práva při potírání a postihování trestné činnosti, aby bylo v rámci Unie zajištěno prostředí bezpečnosti a práva. Jakákoli nerovnováha nebo porušení základních práv by měly být pečlivě sledovány a agentury EU a externí subjekty by je měly nahlásit. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Výbor tedy vítá zřízení neformální expertní skupiny složené z odborníků ze všech členských států, která bude Komisi poskytovat poradenství a podporu při sledování a uplatňování směrnice, a to i při přípravě jejích pokynů. V této souvislosti EHSV navrhuje, aby se na činnosti této neformální expertní skupiny podílely také příslušné organizace zastupující občanskou společnost i samotný Výbor. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EHSV si přeje znovu zdůraznit, že při sledování výměny údajů je třeba zvážit a zohlednit základní informace, které mají být vyměňovány: vymezení (závažného) trestného činu (12) i zajištění toho, aby všechny strany, tj. ty, které o ně žádají, stejně jako ty, které je poskytují, dodržovaly stejné definice a stejná východiska. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | V souvislosti s možnostmi jednotných kontaktních míst, včetně toho, že mají mít nepřetržitě k dispozici justiční orgány příslušné udělit nezbytná soudní povolení, EHSV zdůrazňuje, že je naprosto nutné a povinné zachovat nezávislost soudnictví. V praxi to může být obzvláště důležité v případech fyzické přítomnosti justičních orgánů nebo jejich představitelů tam, kde se nachází jednotné kontaktní místo. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Organizace občanské společnosti, zejména organizace s funkcí dohledu nebo organizace působící v oblasti ochrany zranitelných skupin včetně migrantů, by měly mít zvláštní ochranu s ohledem na poskytování informací ze strany jednotných kontaktních míst, jelikož existuje vysoká pravděpodobnost, že by mohly být nepřiměřeně poškozeny zásadní zájmy těchto právnických osob. |
| --- | --- |

3.1.6.

3.2.   Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o automatizované výměně údajů pro policejní spolupráci („Prüm II“) (COM(2021) 784 final)

| 3.2.1. | Návrh Prüm II navazuje na stávající prümský rámec (rozhodnutí Rady 2008/615/SVV (13) a 2008/616/SVV (14), včetně Prümské smlouvy) a jeho cílem je posílit a modernizovat stávající rámec a umožnit interoperabilitu s dalšími informační systémy EU. Tato iniciativa by posléze měla vést k vytvoření nové architektury, která „umožní snadnější a rychlejší výměnu údajů mezi členskými státy a zajistí vysokou úroveň ochrany základních práv“. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EHSV oceňuje, že členské státy mají vyvíjet ambiciózní činnosti v oblasti shromažďování údajů. Na základě zkušeností s prováděním rámce Prüm I se ukazuje, jak časově náročné je pro členské státy zavedení požadovaných nástrojů pro shromažďování údajů. Rámec Prüm II je ještě důslednější, neboť požaduje, aby členské státy instalovaly technická zařízení pro profilování obličeje, což je v členských státech zatím zavedeno pouze částečně. Dosažení srovnatelné úrovně sběru údajů ve všech členských státech může trvat dlouhou dobu a může vytvářet potíže při zajišťování interoperability, přičemž tato obava byla zmíněna již dříve (15). Výbor kromě toho velmi znepokojuje riziko, že by vzhledem k současné naléhavé, chaotické a nepřehledné válečné situaci v Evropě mohlo dojít k ovlivnění výměny digitálních údajů. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Jak již Výbor uvedl dříve (16), za všech okolností musí být zajištěna ochrana osobních údajů podle příslušných právních rámců, zejména pak pokud jde o vysoce citlivé osobní údaje, jako je tomu u prümských rozhodnutí. EU a EHSV se vyjádřily k obecnému nástinu dostatečně citlivého zacházení s údaji v Evropě (17). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EHSV zdůrazňuje, že zejména s povinným vytvářením databank s údaji o profilování obličejů a s výměnou těchto údajů na úrovni celé EU, i když jen ve formě číselných záznamů a v šifrovaných formátech, je třeba zacházet mimořádně opatrně. Evropský parlament v dokumentu 2020/2016(INI) (18) doporučil, aby se k tomuto tématu přistupovalo rozvážně a nástroje pro profilování obličeje se používaly s obezřetností v neposlední řadě proto, že zaznamenávání a sdílení snímků obličeje může dané osoby ohrozit tím, že budou rozpoznatelné. EHSV proto s velkými obavami vnímá návrh na samozřejmé zřízení vnitrostátních databank se snímky obličejů, jakož i jejich výměnu mezi zúčastněnými členskými státy v rámci celé Unie. Vyzývá k tomu, aby se na vysoké úrovni kontrolovala proporcionalita a důvěrnost z hlediska ochrany osobních údajů. Ačkoli EHSV plně uznává obecný cíl tohoto návrhu vyplývající z cíle stanoveného ve Smlouvě, jímž je přispět k vnitřní bezpečnosti v EU, profilování obličeje by mohlo být považováno za nepovinné. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EHSV je dále znepokojen návrhem na výměnu policejních záznamů mezi všemi členskými státy, a to i v případě, že by byly částečně anonymizovány, pokud jde o čísla záznamů, a jejich přenos by byl šifrován. Donucovací orgány v jednotlivých členských státech podle všeho používají pro definici a zaznamenávání podezřelých osob a pachatelů trestných činů odlišné normy. Výměna provedená na základě žádosti o zjištění shody údajů tedy může záviset na úsudku jednotlivých příslušníků policie. To může vést k situacím, kdy budou osoby podezřelé v jednom členském státě, např. v souvislosti s činnostmi pro práva uprchlíků, zapsány do rejstříku trestů v jiném členském státě. Práva na přístup k údajům a jejich uchovávání musí být v této otázce jednoznačně důvěrná a omezená, aby nebyla nepřiměřeným způsobem ohrožena základní práva. Kromě toho by měla být stanovena pevná a společná kritéria pro definici (závažného) trestného činu a osob podezřelých z trestné činnosti. V tomto ohledu je třeba dodržovat a prosazovat již zavedená pravidla (19). |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | EHSV vybízí k zavedení důslednějších a častějších kontrolních mechanismů, které mají zajistit etické shromažďování (především ve vztahu k třetím zemím) a uchovávání údajů Europolu, a také k určení jasných lhůt pro toto uchovávání údajů. Jak již bylo uvedeno, ústřední úloha Europolu v evropské architektuře, především v oblasti přeshraničního předcházení trestné činnosti a boje proti trestné činnosti, a to i z hlediska výměny údajů, je vítána. Tato úloha však musí být nezávisle přezkoumána a vyhodnocena, mimo jiné i občanskou společností, sociálními partnery a příslušnými zúčastněnými stranami, zejména těmi skupinami a jednotlivci, jejichž životy by mohly být nepatřičně nebo neoprávněně ovlivněny činnostmi v oblasti prosazování práva (20). Europol byl opakovaně obviněn, že údaje o podezřelých osobách a pachatelích trestných činů slučuje s údaji o ostatních soukromých osobách (21). Zejména je třeba zajistit, aby nedocházelo k neadekvátnímu překrývání s otázkami migrace a azylu. EHSV doporučuje, aby organizace občanské společnosti a další příslušné a potenciálně dotčené subjekty pravidelně monitorovaly činnosti Europolu, a dále navrhuje zavést mechanismy transparentnosti. |
| --- | --- |

3.2.6.

4.   Konkrétní připomínky k schengenskému balíčku

4.1.   Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2016/399, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (COM(2021) 891 final)

| 4.1.1. | Schengenský prostor představuje prostor umožňující občanům EU a občanům třetích zemí oprávněně pobývajících na území EU cestovat, aniž by se na ně vztahovala opatření ochrany vnitřních hranic, a to platí i pro zboží a služby. Schengen je základním prvkem prostoru svobody, bezpečnosti a práva a klíčovým prvkem zajišťujícím fungování jednotného trhu. Jeho vytvoření přineslo evropské společnosti značné sociální a ekonomické výhody. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Přestože lze mimořádné situace v oblasti veřejného zdraví velkého rozsahu, jako jsou pandemie, považovat za vážnou hrozbu pro veřejný pořádek, nelze je považovat za důvod pro znovuzavedení hraničních kontrol v schengenském prostoru. Takové opatření se nejeví jako konstruktivní. Totéž by se mělo vztahovat i na výkon policejních nebo jiných veřejných pravomocí v oblastech vnitřních hranic, které jsou de facto rovnocenné hraničním kontrolám. Cestovní omezení mezi státy schengenského prostoru zavedená z důvodu rozsáhlých mimořádných situací v oblasti veřejného zdraví by neměla být přísnější než možná cestovní omezení uvnitř členských států. V opačném případě bude narušen celý koncept prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích, který představuje „součást evropské DNA“ (22). Kromě toho mohou taková pravidla oslabit úsilí vyvíjené ve prospěch společné evropské zdravotní politiky, zejména v oblasti kontroly epidemií. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EHSV vítá úsilí Komise o zavedení nových procesních záruk v případě jednostranného znovuzavedení kontrol na vnitřních hranicích. Návrh usiluje o objasnění seznamu prvků, které musí členský stát posoudit při přijímání rozhodnutí o dočasném znovuzavedení nebo prodloužení hraničních kontrol, a jejich seznam rozšiřuje. Od Komise bude vyžadováno, aby vydala stanovisko k přiměřenosti a nezbytnosti těchto rozhodnutí a zahájila proces konzultací s členskými státy. EHSV naléhavě vyzývá k dalšímu upřesnění zavedených procesních záruk, a to především vymezením jasné lhůty pro případná prodloužení. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EHSV se v tomto ohledu domnívá, že pokud se v schengenském prostoru rozlišuje mezi „nezbytně nutnou“ cestou a cestou, jež „není nezbytně nutná“, pak tento postup představuje vážné ohrožení základů Schengenu. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | EHSV plně podporuje postoj Komise a žádá ji, aby nadále prosazovala, že omezení hraničních přechodů nebo jejich provozní doby by mělo plně zohledňovat práva státních příslušníků třetích zemí, kteří žádají o mezinárodní ochranu. Musí být zajištěn účinný přístup na hraniční přechody a účinná ochrana práva na azyl. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | To souvisí s obavou EHSV, aby se s osobami zadrženými na vnitřních hranicích zacházelo důstojně a aby byly informovány o svých právech, a nikoli aby se legalizovaly formy vnitřního vytlačování migrantů. Takový přístup s sebou nese vysoké riziko, že se umožní nekontrolovatelné profilování na základě rasového původu. Nejvyšší prioritou by mělo být zajištění volného pohybu osob v rámci schengenského prostoru. Kontroly by měli provádět pouze náležitě vyškolení a oprávnění pracovníci. Jejich činnost by měla být namátkově a nezávisle monitorována. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | EHSV zdůrazňuje, že kontroly prováděné na vnitřních i vnějších hranicích využívající technologie v oblasti monitorování a ostrahy by měly být přezkoumávány z hlediska přiměřenosti. S činnostmi zaměřenými na přezkum a monitorování by mohly pomáhat organizace na ochranu občanských práv. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Výbor chápe, že cílem Komise v souvislosti s článkem 13 je zavést společný postup, který členským státům umožní provádět kontrolu a ostrahu vnějších a schengenských hranic EU. Není zde však žádná zmínka o přístupu k legitimnímu postupu pro podání žádosti o azyl nebo o alternativních formách přístupu pro migranty ani o souvisejícím právním poradenství. EHSV zdůrazňuje, že by vždy měla být respektována základní práva osob, které dorazí na evropské a schengenské hranice, a jejich principiální právo požádat o povolení ke vstupu a právo požádat o azyl. Zejména zranitelné osoby, nemocné osoby a nezletilé osoby musí být přijímány a případně předávány s opatrností. Jak již bylo uvedeno, EHSV je velmi znepokojen případy porušování práv na vnějších hranicích (23). Zároveň bere na vědomí, že Komise náležitým způsobem posílila monitorovací činnosti (24). |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | EHSV znovu vyzývá Komisi, aby aktivně využila své donucovací pravomoci v souladu se Smlouvami v situacích, kdy není zjednána náprava nedostatků zjištěných pomocí schengenského hodnotícího mechanismu (25). Přednostně je třeba řešit systematické praktiky porušující základní práva. Je to důležité zejména v případě zranitelných migrantů. Komise by zejména neměla spoléhat pouze na zjištění schengenského hodnotícího mechanismu a dodržování základních práv by měla sama aktivně sledovat, přičemž by měla stavět na mezinárodním právu a využívat podporu organizací na ochranu občanských práv. Dále by na vnějších hranicích měli působit pracovníci Agentury Evropské unie pro otázky azylu (EUAA) a Agentury Evropské unie pro základní práva (FRA), aby dohlíželi na dodržování základních práv. |
| --- | --- |

4.1.9.

4.2.   Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o řešení situací účelového využívání migrantů v oblasti migrace a azylu (COM(2021) 890 final) (26)

| 4.2.1. | Vzhledem ke krizové situaci, jež nastala v některých částech vnějších hranic EU v roce 2021 i dříve, je cílem tohoto návrhu zavedení „zvláštního nouzového postupu pro řízení migrace a v případě potřeby poskytnutí podpůrných a solidárních opatření k řádnému, humánnímu a důstojnému řízení příchodu osob, které byly třetí zemí účelově využity, a to při plném dodržování jejich základních práv“. EHSV bere na vědomí zvláštní okolnosti, které Evropskou komisi přiměly přijmout účinné kroky. Znovu však zdůrazňuje své znepokojení nad zaváděním a normalizací rychlých opatření při zacházení se zranitelnými migranty, aniž by byl dostatek času a prostoru k zajištění jejich práv (27). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Revidovaná schengenská pravidla mimoto uznávají důležitou úlohu, kterou členské státy zastávají na vnějších hranicích jménem všech členských států a Unie jako celku v situacích, kdy jsou migranti využíváni k politickým účelům. EHSV uznává tuto jejich úlohu, ale zdůrazňuje, že ochranu unijních a schengenských hranic nemohou zajišťovat pouze členské státy při vnějších hranicích. EHSV vyzývá členské státy, aby proaktivně podporovaly mechanismus solidarity předložený v tomto návrhu, ale především aby převzaly sdílenou odpovědnost, jak je zavedena v rámci flexibilního mechanismu solidarity v novém paktu o migraci a azylu. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Ačkoli Výbor uznává, že je potřeba zajistit specifické poradenství pro situace zvláštní povahy, je nutné zdůraznit, že navrhovaná definice „účelového využívání“ migrantů je stále značně nejasná. Výbor naléhavě vyzývá, aby byl tento přístup přezkoumán s cílem zabránit potenciálnímu zneužívání tohoto konceptu jeho příliš rozsáhlým uplatňováním. Dále připomíná, že již existující smlouvy o azylu a krizových situacích stanoví základní pokyny a opatření. EHSV důrazně vyzdvihuje, že je třeba za všech okolností dodržovat základní práva osob a především zásadu nenavracení. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EHSV zdůrazňuje, že kvazi-externalizace azylového řízení na vnější hranici EU provedená ad hoc může být obtížně sledovatelná a proveditelná tak, aby byla dostatečně kontrolována a orientována na základní práva, zejména pokud jde o kapacity členských států zacílené na předvstupní prověřování, k čemuž se již Výbor kriticky vyjádřil (28). Je třeba zajistit, aby dotčený členský stát disponoval potřebnými kapacitami a zařízeními, aby mohl náležitě zvládat mimořádné situace. Podpora ze strany dalších členských států prostřednictvím mechanismu solidarity, ze strany ústředních agentur EU, především Agentury Evropské unie pro otázky azylu (EUAA), i nevládních organizací a příslušných mezinárodních organizací, jako je Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR), by proto měla být nabízena a přijímána proaktivně, a nikoli pouze na žádost dotčeného členského státu. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EHSV poukazuje zejména na nepostradatelnou pozitivní roli organizací občanské společnosti, které zajišťují humanitární pomoc pro migranty účelově využívané třetími zeměmi, včetně potravin, vody, ošacení, odpovídající lékařské péče a dočasného přístřeší, a navíc podporují práva migrantů a žadatelů o azyl a poskytují informace o jejich právech. Přístup těchto organizací k migrantům a žadatelům o azyl v dotčených pohraničních oblastech by měl být vždy zaručen. Tyto organizace by měly mít nárok na účinnou a zjednodušenou finanční podporu v rámci evropského financování, např. formou pomoci při mimořádných událostech poskytované prostřednictvím Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF). |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | V této souvislosti je nanejvýše důležité neuchylovat se ke zmírňování zásady nenavracení, ale zajistit dotčeným osobám právo na právní podporu a přístup k této podpoře a dále pak řízení založené na právech a prováděné kvalifikovaným a schopným personálem pod dohledem úřadu UNHCR a agentury EUAA. Jak již Výbor uvedl, s velkým znepokojením vnímá způsob, jakým se Komise zaměřuje na nelegální migraci a tzv. dobrovolné či nucené návraty (29). |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Kromě toho by mělo být zajištěno, aby byly zohledňovány alternativní důvody vstupu, jako je sloučení rodiny. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | EHSV znepokojuje zejména hledisko ubytování migrantů a žadatelů o azyl během procesu jejich registrace. Je nutné zajistit, aby členské státy byly schopné tyto osoby ubytovat co nejvhodnějším a nejdůstojnějším způsobem, a samozřejmě aniž by je zadržovaly. Je třeba vyhnout se masivnímu omezení svobody pohybu dotčených osob. Organizacím občanské společnosti a humanitárním organizacím by měl být umožněn přístup za účelem monitorování. |
| --- | --- |

4.2.8.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/382 ze dne 4. března 2022, kterým se stanoví, že nastal případ hromadného přílivu vysídlených osob z Ukrajiny ve smyslu článku 5 směrnice 2001/55/ES, a kterým se zavádí jejich dočasná ochrana (Úř. věst. L 71, 4.3.2022, s. 1).

1

(2)  Směrnice Rady 2001/55/ES ze dne 20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími (Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12).

2

(3)  COM(2021) 277 final.

3

(4)  COM(2021) 891 final.

4

(5)  COM(2021) 890 final.

5

(6)  COM(2021) 782 final.

6

(7)  COM(2021) 784 final.

7

(8)  COM(2021) 890 final.

8

(9)  COM(2021) 891 final.

9

(10)  Stanovisko EHSV SOC/707 (Úř. věst. C 290, 29.7.2022, s. 90)..

10

(11)  Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 84.

11

(12)  Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 84, odstavec 4.3.

12

(13)  Rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 1).

13

(14)  Rozhodnutí Rady 2008/616/SVV ze dne 23. června 2008 o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 12).

14

(15)  Úř. věst. C 105, 4.3.2022, s. 108.

15

(16)  Úř. věst. C 105, 4.3.2022, s. 108.

16

(17)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Evropská strategie pro data (COM(2020) 66 final), přijaté dne 18. září 2020, a stanovisko EHSV (Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 290).

17

(18)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. října 2021 o umělé inteligenci v trestním právu a jejímu využívání policií a soudními orgány v trestních věcech (2020/2016(INI) (Úř. věst. C 132, 24.3.2022, s. 17).

18

(19)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89) a Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1).

19

(20)  Úř. věst. C 341, 24.8.2021, s. 66.

20

(21)  A data „black hole“: Europol ordered to delete vast store of personal data (Datová „černá díra“: Europol bude muset smazat rozsáhlé úložiště osobních údajů), Fotiadis, Apostolis et al., The Guardian, 10. ledna 2022, https://www.theguardian.com/world/2022/jan/10/a-data-black-hole-europol-ordered-to-delete-vast-store-of-personal-data

21

A data „black hole“: Europol ordered to delete vast store of personal data

(22)  Sdělení „Strategie pro zajištění plně funkčního a odolného schengenského prostoru“ (COM(2021) 277 final).

22

(23)  Úř. věst. C 105, 4.3.2022, s. 108.

23

(24)  Úř. věst. C 105, 4.3.2022, s. 108.

24

(25)  Úř. věst. C 105, 4.3.2022, s. 108.

25

(26)  Více podrobností je obsaženo ve stanovisku EHSV REX/554 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

26

(27)  Úř. věst. C 123, 9.4.2021, s. 15.

27

(28)  Úř. věst. C 123, 9.4.2021, s. 15.

28

(29)  Úř. věst. C 517, 22.12.2021, s. 86.

29

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/77 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/77

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o digitalizaci justiční spolupráce a přístupu ke spravedlnosti v přeshraničních občanských, obchodních a trestních věcech a o změně některých aktů v oblasti justiční spolupráce

[COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)]

a návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 2003/8/ES, rámcová rozhodnutí Rady 2002/465/SVV, 2002/584/SVV, 2003/577/SVV, 2005/214/SVV, 2006/783/SVV, 2008/909/SVV, 2008/947/SVV, 2009/829/SVV a 2009/948/SVV a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/41/EU, pokud jde o digitalizaci justiční spolupráce

[COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD)]

(2022/C 323/13)

| Zpravodaj: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Maurizio MENSI

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 3. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 19. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 198/0/1 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 2. 5. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

3. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

19. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

198/0/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV sdílí přístup Komise a cíle, které návrh nařízení sleduje. Považuje však za nezbytné stanovit poskytnutí odpovídajících záruk, pokud jde o následující aspekty: a) bezpečnost a důvěrnost, vzhledem k citlivé povaze otázek, jež jsou předmětem různých jednání, b) transparentní justice, tzn. nutnost, aby plánovaný systém zaručil dodržování zásady transparentní justice (z hlediska „účasti“, „sledování“ a „přístupnosti“), a c) digitální propast, aby byla zajištěna přístupnost pro všechny, a to z hlediska technologií i podpůrných opatření, s cílem zabránit tomu, aby nedostatečné digitální dovednosti, omezený přístup k technologiím a nízká úroveň gramotnosti a právních znalostí zvyšovaly překážky v přístupu a mařily sledované cíle. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vzhledem k citlivé povaze některých typů soudních jednání má zcela zásadní význam bezpečnost používaných technologických systémů a důvěrnost údajů, zejména osobních údajů. Důležité je také důkladné posouzení online platformy, která má být použita. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Je třeba zajistit, aby jednak subjekt pověřený provozním řízením složek systému nezpracovával údaje, a jednak aby byla k dispozici dostatečná šířka pásma, protože sebemenší přerušení nebo nesrovnalost může omezit schopnost systému poskytovat odpovídající služby. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Je nezbytné odpovídajícím způsobem chránit systémy, sítě a údaje před případnými kybernetickými útoky a zajistit integritu údajů přenášených a uchovávaných v souladu s platnými předpisy v oblasti ochrany údajů a kybernetické bezpečnosti. Příslušné informační systémy a digitální komunikační technologie musí být rovněž přístupné, v souladu s požadavky evropské směrnice o přístupnosti (1) a směrnice o internetových stránkách orgánů veřejné správy a podniků veřejného zájmu (2) a v souladu s ustanoveními Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením z 13. prosince 2006. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Plánovaný systém musí zaručit dodržování zásady transparentní justice (z hlediska „účasti“, „sledování“ a „přístupnosti“), a to jak s ohledem na přístup k soudnímu systému jako takovému, tak konkrétně k veřejným slyšením. Proto je třeba zajistit přístupnost pro všechny, a to z hlediska technologií i podpůrných opatření. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Je nezbytné, aby měly fyzické a právnické osoby i nadále možnost komunikovat v papírové podobě, a aby bylo zajištěno poskytování informací v přístupné formě tak, aby byl zaručen přístup ke spravedlnosti pro všechny, včetně zranitelných jedinců, nezletilých osob a těch, kteří potřebují technickou pomoc, žijí v odlehlých oblastech nebo nemají přístup k nezbytným digitálním prostředkům či dovednostem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Jedním z hlavních nástrojů k zajištění správného a účinného uplatňování tohoto nařízení je odborné vzdělávání justičních pracovníků v oblasti práva EU. Za tímto účelem je nutné naplánovat včas cílená školení pro všechny justiční pracovníky, kteří se podílejí na činnostech stanovených v návrhu nařízení. Jako nezbytné se jeví zejména zvláštní školení zaměřené na potřeby zranitelných podezřelých, obviněných, svědků nebo obětí, aby byl zajištěn jejich účinný přístup ke spravedlnosti prostřednictvím digitálních prostředků. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Účelem navrhovaného opatření je v zásadě zřejmě zefektivnit soudní systém z hlediska omezení a zjednodušení administrativní zátěže, zkrácení doby projednávání případů a snížení s ním spojených nákladů, a zajistit tak lepší a rovnější přístup ke spravedlnosti. V tomto ohledu se EHSV domnívá, že s výhradou výše uvedených připomínek by navrhované opatření mohlo být ku prospěchu přeshraničního obchodování a konkurenceschopnosti evropského hospodářského a sociálního systému. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Obecné připomínky

2.1.   Obsah nařízení

| 2.1.1. | V návrhu nařízení je stanoven právní rámec pro elektronickou komunikaci v rámci postupů přeshraniční justiční spolupráce v občanských, obchodních a trestních věcech a přístup ke spravedlnosti v občanských a obchodních věcech s přeshraničními důsledky v souladu s platnými právními předpisy. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Jsou v něm rovněž stanovena pravidla týkající se používání a uznávání elektronických služeb vytvářejících důvěru, právních účinků elektronických dokumentů, používání videokonferencí nebo jiných přístupných technologií komunikace na dálku umožňujících vyjádření osob v občanských, obchodních a trestních věcech. Nařízení se však netýká postupů dokazování v občanských nebo obchodních věcech a nezavádí ani žádné nové postupy. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | V zájmu své bezpečnosti a spolehlivosti je systém založen na decentralizovaném informačním systému, jenž je tvořen interoperabilními informačními systémy a přístupovými body, které fungují v rámci individuální odpovědnosti a správy jednotlivých členských států a agentur a orgánů EU, jejichž prostřednictvím dochází k přeshraničním výměnám mezi příslušnými orgány členských států. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | V návrhu nařízení je stanoveno, že na portálu evropské e-justice bude zřízeno evropské elektronické přístupové místo, které bude součástí decentralizovaného informačního systému a které budou moci k elektronické komunikaci se soudy a příslušnými orgány v občanských a obchodních věcech s přeshraničními důsledky využívat všechny fyzické a právnické osoby za stejných podmínek. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Proto mají soudy a příslušné orgány členských států povinnost akceptovat v soudních řízeních od fyzických i právnických osob elektronickou komunikaci, jež je považována za rovnocennou komunikaci v papírové podobě. Je však i nadále na uvážení fyzických osob, zda budou prostředky elektronické komunikace využívat nebo zda budou naopak uplatňovat komunikaci v papírové podobě, kterou příslušné orgány nesmí odmítnout. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | V nařízení jsou dále stanoveny podmínky využívání videokonferencí nebo jiných technologií komunikace na dálku v přeshraničních občanských a obchodních věcech. Stanovena jsou také pravidla výslechů podezřelých, obviněných nebo odsouzených osob, včetně nezletilých, prostřednictvím videokonferencí nebo jiných technologií komunikace na dálku. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   Souvislosti

| 2.2.1. | Tato legislativní iniciativa vychází z předpokladu, že by fyzické a právnické osoby měly mít možnost uplatňovat svá práva a plnit své povinnosti rychle, efektivně a transparentně a bez jakékoli diskriminace. Účinný přístup ke spravedlnosti v přiměřené době je ostatně zásadním aspektem práva na spravedlivý proces, jak je zakotveno v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie (3). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Na úrovni EU již existuje soubor nástrojů určených k posílení justiční spolupráce a přístupu ke spravedlnosti v přeshraničních občanských, obchodních a trestních věcech. Patří k nim nástroje upravující komunikaci mezi příslušnými orgány, což se v některých případech týká i agentur a orgánů EU příslušných pro otázky spravedlnosti a vnitřní věci. U většiny těchto nástrojů však není stanovena možnost využití digitální komunikace a i tam, kde stanovena je, chybí bezpečné a spolehlivé kanály nebo není upraveno uznávání elektronických dokumentů, podpisů ani pečetí. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Mimořádná situace v oblasti veřejného zdraví mimo jiné ukázala, že případy vyšší moci ovlivňují a podmiňují běžné fungování soudních systémů členských států, neboť obyvatelé mají v takovýchto situacích omezený volný pohyb. Mimořádná situace v oblasti veřejného zdraví se projevila i na justiční spolupráci a přístupu ke spravedlnosti v přeshraničních sporech v EU a ukázala, že je nezbytné zaručit bezpečnou, nepřetržitou a odolnou komunikaci, mj. v zájmu zamezení narušení hladkého průběhu hospodářských činností. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | V tomto ohledu je cílem ustanovení obsažených v návrhu zlepšit rovný přístup ke spravedlnosti a účinnost a odolnost komunikačních toků souvisejících s justiční spoluprací v EU. Využíváním digitálních technologií se sníží administrativní zátěž kladená na soudní systémy, zkrátí se doba projednávání případů a zajistí se bezpečnější a spolehlivější komunikace a automatická správa případů. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Iniciativa Komise vychází také z nutnosti zabránit tomu, aby vývoj IT řešení na vnitrostátní úrovni vedl k roztříštěným řešením, která by nebyla slučitelná s požadavkem zaručit jednotný postup na úrovni EU. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Návrhu nařízení předcházelo sdělení o digitalizaci soudnictví v EU z prosince 2020, které se zabývalo modernizací legislativního rámce pro unijní přeshraniční řízení v oblasti občanského, obchodního a trestního práva v souladu se zásadou „digitalizace jako standard“ a v němž byla uznána nutnost zamezit veškerým formám sociálního vyloučení. Tento návrh rovněž doplňuje návrh nařízení o počítačovém systému pro komunikaci v přeshraničních občanských a trestních řízeních (systém e-CODEX) (4) a je v souladu s nařízením eIDAS (5), protože obsahuje ustanovení o používání služeb vytvářejících důvěru. V červnu 2021 přijala navíc Komise návrh, kterým se mění nařízení eIDAS s cílem vytvořit rámec pro evropskou digitální identitu (6). |
| --- | --- |

2.2.6.

2.3.   Konkrétní připomínky

| 2.3.1. | EHSV sdílí přístup Komise a cíle, které sleduje. Považuje však za zásadní, aby byly zajištěny a zaručeny také následující aspekty. |
| --- | --- |

2.3.1.

2.4.   Zpracování údajů a kybernetická bezpečnost

| 2.4.1. | Uplatňování nařízení vyžaduje vytvoření a udržování decentralizovaného informačního systému, který sestává ze sítě vnitrostátních informačních systémů a interoperabilních přístupových bodů, jež fungují v rámci odpovědnosti a pod správou jednotlivých členských států a orgánu nebo agentury EU, a který umožňuje bezpečnou a spolehlivou přeshraniční výměnu informací. Je třeba zajistit, aby subjekt pověřený provozním řízením složek systému neuchovával ani nezpracovával údaje a používaný hardware byl vyhovující pro daný informační systém. EHSV vítá, že je v návrhu stanoveno, že Komise poskytne členským státům, které dosud nevyvinuly vhodné vnitrostátní informační systémy, referenční prováděcí software, který se členské státy mohou rozhodnout používat. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Důležitá je dostupnost dostatečné šířky pásma (což je nákladná součást služeb audiovizuálního spojení). Doporučená šířka pásma je nejméně 1,5–2 megabitů za sekundu pro IP sítě (nebo nejméně 384 kilobitů za sekundu pro sítě ISDN). Systémy odkazů na videonahrávku by měly být navrženy tak, aby zaručovaly maximální možnou kapacitu širokopásmového připojení, a i u systémů s maximální kapacitou je třeba vzít v úvahu spolehlivost a výkonnost síťového připojení, protože sebemenší přerušení nebo nesrovnalost může omezit schopnost systému poskytovat kvalitní služby. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | EHSV proto poukazuje na to, že je nutné na jedné straně zajistit technickou způsobilost používané digitální komunikace a na druhé straně chránit systémy, sítě a data před kybernetickými útoky, přičemž je třeba mít na paměti, že zranitelnost obou plánovaných systémů – „papírového“ (stávajícího) a datového (digitálního) – je zcela odlišná a že systémy a sítě musí být chráněny prostřednictvím zaručením integrity přenášených a uchovávaných údajů, a to na základě platných předpisů o ochraně osobních údajů. Příslušné informační systémy a digitální komunikační technologie musí být rovněž přístupné, v souladu s požadavky evropské směrnice o přístupnosti a směrnice o internetových stránkách orgánů veřejné správy a podniků veřejného zájmu. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Jak již EHSV zdůraznil ve svém stanovisku SOC/573 Balíček opatření v oblasti interoperability ze dne 23. května 2018 (7), je vzhledem k citlivé povaze vyměňovaných údajů zásadní, aby bylo zaručeno dodržování pravidel v oblasti ochrany osobních údajů a bezpečnost všech využívaných údajů a systémů. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Nejen v trestních řízeních, ale i v řízeních v občanskoprávních a obchodních věcech by videopřenosy měly být zabezpečeny proti nezákonnému odposlechu či odezírání třetími stranami, a to prostřednictvím technických prostředků přiměřených danému případu. V tomto ohledu je třeba zajistit soulad s platnými právními předpisy o kybernetické bezpečnosti a také s obsahem návrhu směrnice NIS 2 (8). |
| --- | --- |

2.4.5.

2.5.   Odborná příprava

| 2.5.1. | EHSV zdůrazňuje, že jedním z hlavních nástrojů k zajištění správného a účinného uplatňování tohoto nařízení je odborné vzdělávání justičních pracovníků v oblasti práva EU. V zájmu přípravy justičních pracovníků na budoucí výzvy přijala Komise mimo jiné strategii evropského justičního vzdělávání na období 2021–2024 (9), na jejímž základě mají být tito pracovníci proškoleni v oblasti využívání digitálních nástrojů při každodenní práci. Proto je nutné včas naplánovat cílená školení pro všechny justiční pracovníky, kteří se podílejí na činnostech stanovených v návrhu nařízení. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Nezbytné je zejména zvláštní školení zaměřené na potřeby zranitelných podezřelých, obviněných, svědků nebo obětí, aby byl zajištěn jejich účinný přístup ke spravedlnosti prostřednictvím digitálních prostředků. |
| --- | --- |

2.5.2.

2.6.   Digitální a papírové nástroje

| 2.6.1. | Cílem navrhovaného nařízení je umožnit fyzickým a právnickým osobám komunikovat se soudy a příslušnými orgány digitálními prostředky bez jakékoli diskriminace a účastnit se jednání prostřednictvím videokonference nebo jiných dostupných technologií komunikace na dálku bez zvláštních dodatečných nákladů nad rámec nákladů na používání počítače a na přístup k internetu. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | EHSV považuje za zásadní, aby měly fyzické a právnické osoby v každém případě i nadále možnost komunikovat v papírové podobě a aby bylo v každém případě zajištěno poskytování informací v přístupné formě tak, aby byl zaručen přístup ke spravedlnosti pro všechny, včetně zranitelných jedinců, nezletilých osob a těch, kteří potřebují technickou pomoc, žijí v odlehlých oblastech nebo nemají přístup k nezbytným digitálním prostředkům či dovednostem. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Pokud jde konkrétně o videokonference, které jsou v mnoha zemích systematicky zaváděny mj. i pro účely justiční spolupráce, je třeba poznamenat, že podle Evropského soudu pro lidská práva sice není účast obviněných na řízeních prostřednictvím videokonference v rozporu s Úmluvou, ale její použití musí mít legitimní účel (10). Soudy, které videokonference využívají, by proto měly pokračovat ve zlepšování jejich kvality a používat šifrování videosignálu s cílem zabránit odposlechům nebo odezírání. Poradní rada evropských soudců (CCJE) ve svém stanovisku č. (2011)14 Justice a informační technologie (IT) zdůrazňuje, že zavádění IT evropskými soudy by nemělo narušovat lidské a symbolické hodnoty justice. Pokud budou uživatelé vnímat justici jako něco čistě technického a nebudou znát její skutečnou a hlavní funkci, hrozí jí odlidštění. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | Ve Spojených státech se audiovizuální spojení používá především při tzv. jednáních o kauci, s cílem ušetřit náklady a zamezit rizikům spojeným s přepravou obviněného z věznice k soudu. Vědci z Northwestern University zkoumali výši kaucí stanovených před a po zahájení používání audiovizuálního spojení a došli k závěru, že po zavedení videokonferencí vzrostly výše kaucí v průměru o 51 % (11). Videopřenos má odlidšťující účinek a znevýhodňuje obviněné po vizuální a akustické stránce. Při imigračních slyšeních je pravděpodobnost vyhoštění vyšší, pokud se žadatelé účastní prostřednictvím videokonference, než pokud se dostaví osobně, a totéž platí pro žadatele o azyl. Důležité je i to, co lidé u soudu vidí a slyší. Jak vyplývá ze zprávy o videokonferencích z roku 2015 financované americkým ministerstvem spravedlnosti, využívají audiofunkce některých videokonferenčních zařízení filtr na střední šířku pásma, který eliminuje nízké a vysoké hlasové frekvence, které se obvykle používají při sdělování emocí. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | Co se týče používaného softwaru, ukazuje se, že dostupná řešení s otevřeným zdrojovým kódem (open source), která jsou z hlediska spolehlivosti a přesnosti srovnatelná s nejlepšími průmyslovými produkty, nabízejí tu výhodu, že je lze zavést přímo do datových center a sítí nebo obecně do infrastruktury spravované společně veřejnými orgány nebo společně s nimi. Takovéto řešení by umožnilo zamezit rizikům spojeným s přeshraničními toky v rámci EU nebo mimo EU, která souvisejí s cloudovými řešeními mimoevropských společností (a vyhnout se tak uplatňování amerického Cloud Act). |
| --- | --- |

2.6.5.

2.7.   Zlepšení účinnosti a konkurenceschopnosti

| 2.7.1. | EHSV sdílí názor Komise, že využívání digitální komunikace mezi soudy a příslušnými orgány členských států může nepochybně přispět ke zvýšení účinnosti soudního systému, protože umožní omezit průtahy a snížit administrativní zátěž díky usnadnění a urychlení výměny informací mezi těmito orgány, čímž se zkrátí celková doba vyřizování případů i náklady na řízení. Je třeba mít na paměti, že komunikace na dálku během mimořádné situace umožnila pokračovat v zajišťování přístupu ke spravedlnosti a pomohla zaručit její kvalitu, účinnost a nezávislost, což jsou základní prvky právního státu a hodnot, na nichž je založena Evropská unie. |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | EHSV rovněž má za to, že účinné systémy soudnictví mají klíčový význam pro provádění práva EU, jak je uvedeno ve sdělení Evropské komise Srovnávací přehled EU o soudnictví 2019 ze dne 26. dubna 2019, které podává roční přehled ukazatelů týkajících se nezávislosti, kvality a účinnosti soudních systémů, přičemž vychází z údajů Komise Rady Evropy pro hodnocení efektivity justice (CEPEJ). |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.7.3. | V tomto smyslu se má za to, že lepší a rovnější přístup ke spravedlnosti pro fyzické a právnické osoby účastnící se přeshraničních transakcí, nižší náklady a rychlejší postupy při vymáhání svých práv bude přínosem pro přeshraniční obchod a obecněji vzato pro zlepšení konkurenceschopnosti hospodářského systému. |
| --- | --- |

2.7.3.

| 2.8. | Závěrem EHSV zdůrazňuje, že by v návrhu mělo být stanoveno poskytnutí odpovídajících záruk, pokud jde o následující aspekty:






  a) | bezpečnost používané technologie. Vzhledem k citlivé povaze některých soudních jednání je zásadní zajistit nejen bezpečnost a důvěrnost, ale i to, aby odborníci v oblasti IT důkladně posoudili online platformu, která se bude využívat; |
| --- | --- | --- |

2.8.

a)

bezpečnost používané technologie. Vzhledem k citlivé povaze některých soudních jednání je zásadní zajistit nejen bezpečnost a důvěrnost, ale i to, aby odborníci v oblasti IT důkladně posoudili online platformu, která se bude využívat;

| b) | transparentní justice. Plánovaný systém musí zaručit dodržování zásady transparentní justice (z hlediska „účasti“, „sledování“ a „přístupnosti“); |
| --- | --- |

b)

transparentní justice. Plánovaný systém musí zaručit dodržování zásady transparentní justice (z hlediska „účasti“, „sledování“ a „přístupnosti“);

| c) | digitální propast. Nedostatečné digitální dovednosti, omezený přístup k technologiím a nízká úroveň gramotnosti a právních znalostí mohou zvyšovat překážky v přístupu k digitálním službám a mařit sledované cíle. Proto je třeba zajistit přístupnost pro všechny, a to z hlediska technologií i podpůrných opatření. |
| --- | --- |

c)

digitální propast. Nedostatečné digitální dovednosti, omezený přístup k technologiím a nízká úroveň gramotnosti a právních znalostí mohou zvyšovat překážky v přístupu k digitálním službám a mařit sledované cíle. Proto je třeba zajistit přístupnost pro všechny, a to z hlediska technologií i podpůrných opatření.

V Bruselu dne 19. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/882 ze dne 17. dubna 2019 o požadavcích na přístupnost u výrobků a služeb (Úř. věst. L 151, 7.6.2019, s. 70).

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 ze dne 26. října 2016 o přístupnosti webových stránek a mobilních aplikací subjektů veřejného sektoru (Úř. věst. L 327, 2.12.2016, s. 1).

2

(3)  Listina základních práv Evropské unie (Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 391).

3

(4)  COM(2020) 712 final

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 ze dne 23. července 2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu a o zrušení směrnice 1999/93/ES (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 73).

5

(6)  COM(2021) 281 final

6

(7)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, SOC/573 – Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU (hranice a víza) a mění rozhodnutí Rady 2004/512/ES, nařízení (ES) č. 767/2008, rozhodnutí Rady 2008/633/SVV, nařízení (EU) 2016/399 a nařízení (EU) 2017/2226 [COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)] a Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU (policejní a justiční spolupráce, azyl a migrace) [COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)] (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 48).

7

(8)  COM(2020) 823 final.

8

(9)  COM(2020) 713 final.

9

(10)  ESLP, Marcello Viola proti Itálii, 5. října 2006, Právo na spravedlivý proces – Význam přítomnosti obviněného v řízení.

10

Marcello Viola proti Itálii

(11)  Lauren Kirchner, How fair is Zoom-Justice, in: The Markup, 9. června 2020.

11

The Markup

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/83 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/83

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Inkluzivnější a bezpečnější Evropa: rozšíření seznamu trestných činů EU o nenávistné verbální projevy a trestné činy z nenávisti

[COM(2021) 777 final]

(2022/C 323/14)

Zpravodaj:
  Cristian PÎRVULESCU

Spoluzpravodajka:
  Milena ANGELOVA

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 1. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 3. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 211/1/5 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 1. 3. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

3. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

211/1/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV je hluboce znepokojen tím, nakolik se za posledních deset let v Evropě zvýšil výskyt nenávistných verbálních projevů a trestných činů z nenávisti. Z četných studií a konzultací vyplývá, že těchto případů výrazně přibylo a že se s takto motivovanými útoky setkává stále více jednotlivců a skupin osob. Tento vzestupný trend se odráží i v práci evropské organizované občanské společnosti – její organizace se jednak samy stávají předmětem nenávisti a jednak musí čím dál častěji poskytovat pomoc a ochranu ohroženým osobám a komunitám. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje tuto iniciativu Komise a vybízí Radu a Evropský parlament, aby se plně podílely na hájení základních hodnot EU. Je toho názoru, že nenávistné verbální projevy a trestné činy z nenávisti představují oblast trestné činnosti splňující kritéria, jež byla stanovena v čl. 83 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Budou-li takto označeny rozhodnutím Rady, pak bude možné stanovit pro tuto oblast trestné činnosti minimální pravidla týkající se vymezení trestných činů a sankcí. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Konkrétněji vzato EHSV z dostupných poznatků vyvozuje, že výskyt trestných činů z nenávisti narůstá značnou a znepokojivou měrou, že příčiny, podpůrné faktory a důsledky tohoto jevu mají zjevný přeshraniční aspekt a že je nezbytné podniknout na úrovni EU legislativní a institucionální kroky, aby bylo možné této trestné činnosti účinně předcházet a bojovat proti ní. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Stejně jako Evropský soud pro lidská práva se i EHSV domnívá, že v případech, kdy jednání, které představuje závažný trestný čin, směřuje proti tělesné či duševní integritě osoby, mohou pouze účinné prostředky trestního práva zajistit odpovídající ochranu a sloužit jako odrazující faktor. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Je nutné bojovat proti nenávistným verbálním projevům a trestným činům z nenávisti bez ohledu na to, kde k nim dochází – ať už na pracovišti, na veřejnosti, při volnočasových aktivitách nebo v soukromých a veřejných službách. Bylo by možné zvážit přijetí cílenějších opatření tam, kde je výskyt nenávistných aktů pravděpodobnější. Obecněji vzato je třeba usilovat pomocí různých prostředků a nástrojů o to, aby byly nenávistné verbální projevy a trestné činy z nenávisti zcela vymýceny z evropského veřejného prostoru. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzývá Komisi, aby prozkoumala a zohlednila i přímé a nepřímé dopady nenávistných verbálních projevů a trestných činů z nenávisti na podmínky podnikání a výkonu zaměstnání a také související důsledky pro hospodářský a sociální rozvoj. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Zvláštní pozornost je třeba věnovat také informovanosti a dovednostem pracovníků, kteří hrají při potírání nenávistných verbálních projevů a trestných činů z nenávisti důležitou roli – patří k nim například učitelé, novináři a pracovníci donucovaných orgánů. Pracovníci donucovacích orgánů by se měli v souladu s osvědčenými postupy jednotlivých členských států EU povinně vzdělávat a školit, a to v rámci všeobecné strategie zaměřené na posílení kapacit těchto orgánů. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Je třeba zaručit obětem náležitý přístup k informacím a ke zvláštním ochranným opatřením, která mají být podle směrnice o právech obětí přijímána ve vztahu k nejzranitelnějším obětem trestných činů. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Při potírání nenávistných verbálních projevů a trestných činů z nenávisti hrají důležitou roli také organizace občanské společnosti, včetně sociálních partnerů. Plní totiž funkci veřejného dohledu a zároveň usilují o respektování hodnot i v rámci svých vlastních aktivit. Je třeba poskytovat jim ochranu a pomoc v jejich snaze bránit před nenávistí a diskriminací jednotlivé lokality, komunity, skupiny osob, organizace a sdělovací prostředky, mj. prosazováním dobrovolných kodexů chování a výměnou osvědčených postupů. Je nutné vyčlenit větší množství finančních prostředků, aby bylo možné mobilizovat v tomto směru jejich kapacity a odborné znalosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Je třeba podtrhnout význam bezpečné interakce online. S rozmachem platforem sociálních médií a internetových fór vznikl prostor, v němž se někteří lidé pohybují s pocitem beztrestnosti. Je naléhavě nutné navázat spolupráci s vnitrostátními regulačními orgány a platformami sociálních médií, aby mohly být všechny nenávistné projevy online co nejdříve odhaleny, odstraněny a vyšetřeny. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Obecné připomínky

| 2.1. | EHSV poukazuje na to, že ochrana důstojnosti, základních práv a rovnosti je nedílným prvkem podstaty EU a demokratického zřízení jejích členských států. V demokracii – a ani konkrétně v EU – nesmí docházet k situacím, kdy lidé musí žít ve strachu či studu a kdy jsou obtěžováni nebo napadáni v běžném životě, při práci či během vzdělávání nebo při účasti na společenském a politickém životě. Vzhledem k rozsáhlému využívání sociálních médií se nenávist a stigmatizace rozmáhají snáze a rychleji a děti a mladí lidé jsou vystavováni stále většímu riziku. Jediným řešením je rázně a aktivně šíření nenávistných verbálních projevů a trestným činům z nenávisti předcházet a bojovat proti nim. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V souvislosti s vojenskou agresí Ruské federace vůči Ukrajině – kterou EHSV jednoznačně odsuzuje – se v Evropě začaly rozsáhleji šířit dezinformace a nenávistné verbální projevy. Není to nic nového. Členské státy EU již jsou v tomto ohledu informovanější a jsou lépe schopny těmto aktům čelit. Ruská federace vede propagandistickou kampaň a snaží se znepřehlednit situaci a zpochybnit legitimitu podpory demokracie a lidských práv. Předcházení nenávistným verbálním projevům a trestným činům z nenávisti a jejich potírání je tedy pro EU a její členské státy existenčně důležitou povinností. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aby bylo možné proti nenávistným verbálním projevům a trestným činům z nenávisti účinně bojovat, musí existovat společný základ. Společnost v evropských zemích je vzájemně propojena a se svobodou pohybu vzniká stále integrovanější sociální a veřejný prostor. Členské státy mají k dispozici hlavní nástroje, jež jsou nezbytné k potírání nenávistných verbálních projevů a trestných činů z nenávisti. Bez jasné angažovanosti, spolupráce a synergie, bez odpovídajících legislativních nástrojů na úrovni EU a bez jednotných definic, přístupů a možností v oblasti výměny zkušeností s politickými opatřeními a jejich vylepšování však zřejmě nebudou moci být zdárně využívány. Je třeba zajistit, aby byla v rámci tohoto úsilí za všech okolností respektována základní práva zakotvená v Listině základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV v minulosti již mnohokrát upozornil na to, že EU a její členské státy musí důrazněji chránit základní práva a bojovat proti celé škále diskriminačních a nenávistných forem jednání. V této souvislosti doporučuje, aby Komise svůj návrh sladila s dalšími důležitými politickými dokumenty, například s novou strategií uplatňování Listiny základních práv, se sdělením Unie rovnosti: Akční plán EU proti rasismu na období 2020–2025, se strategií pro genderovou rovnost a rovnost LGBTIQ osob, se strategickým rámcem pro rovnost, začlenění a účast Romů, se Strategií EU pro boj proti antisemitismu a podporu židovského života, se strategií práv osob se zdravotním postižením a se strategií v oblasti práv obětí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komise v návrhu podrobně uvádí, jaké mohou být společné charakteristiky jednotlivců a skupin lidí, na něž bývají nenávistné verbální projevy a trestné činy z nenávisti zaměřeny. K těmto charakteristikám patří rasa, etnický původ, jazyk, náboženské vyznání, státní příslušnost, věk, pohlaví, sexuální orientace, genderová identita, vyjádření genderové identity a pohlavních znaků nebo jakákoli jiná charakteristika nebo jejich kombinace. Bylo by zapotřebí doplnit mezi ně také ideologické a politické motivy a další morální přesvědčení a hodnoty. EHSV se domnívá, že je nutné identifikovat a zkoumat rizika a hrozby také v jejich sociálním a kulturním kontextu. Dosavadní i nové výzkumné poznatky by mohly pomoci určit, v jakých situacích dochází k nenávistným verbálním projevům a trestným činům z nenávisti nejčastěji. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nenávistné verbální projevy a trestné činy z nenávisti mohou být namířeny proti podnikatelům nebo zaměstnancům podniku, například těm, kteří jsou v kontaktu se zákazníky. To pak má negativní dopad jak na dotyčnou osobu, tak na daný podnik. Tyto projevy a činy mohou rovněž nepřímo negativně zasáhnout celkové podnikatelské a ekonomické prostředí, protože stupňují nejistotu, nestabilitu a konflikty. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV se domnívá, že je naléhavě nutné realizovat informační a vzdělávací opatření, aby lidé získali povědomí o důsledcích a závažnosti nenávistných verbálních projevů a trestných činů z nenávisti a o tom, jak je rozpoznávat a jak proti nim bojovat v každodenním životě. Týká se to všech věkových kategorií – dětí, mládeže i dospělých. Všechna tato informační a vzdělávací opatření by měla mít přístupný formát (co se týče informačních materiálů, školení či produktů). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Zvláštní pozornost je třeba věnovat také informovanosti a dovednostem pracovníků, kteří hrají při potírání nenávistných verbálních projevů a trestných činů z nenávisti důležitou roli. Například učitelé se podstatnou měrou podílejí na formování sociálního chování svých žáků. Novinářům zase přísluší nezastupitelná úloha z hlediska svobody projevu. Pracovníci donucovacích orgánů, policisté, žalobci, soudci a státní zaměstnanci hrají stěžejní roli při řešení těchto případů a navrhování preventivního právního rámce a dalších opatření. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Političtí představitelé pak nesou hlavní odpovědnost za celý systém dodržování zásad právního státu a základních práv. Tato odpovědnost pro ně platí od chvíle, kdy se začnou ucházet o podporu občanů. Někteří politici a některé politické strany však při tom bohužel šíří strach a berou si za terč určité menšiny a skupiny obyvatel. Tento způsob vedení volební kampaně je nebezpečný a je nutné mu zamezit. Někteří političtí činitelé se mohou při výkonu veřejné funkce ocitnout v situaci, kdy je budou okolnosti svádět ke zneužití institucionálních a právních nástrojů s cílem podpořit diskriminaci nebo zamezit jejímu potírání. Takové počínání může mít totiž ještě závažnější důsledky. EHSV naléhavě vyzývá všechny politické představitele a strany, aby jednali zodpovědně a v souladu s postupy a zásadami inkluzivní demokracie. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V této souvislosti je třeba poukázat na to, že vedoucí představitelé politických stran, nebo dokonce předsedové vlád, kteří přitom mají být garanty slušného chování ve veřejném prostoru, někdy také urážejí a slovně napadají novináře, kteří se tak mohou stát obětí dalšího násilí. EHSV apeluje na politické představitele a strany, aby k novinářům a mediálním organizacím přistupovali s respektem. Připomíná, že na závažnost této otázky formálně upozornili čtyři mezinárodní zvláštní zpravodajové pro svobodu projevu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Při potírání nenávistných verbálních projevů a trestných činů z nenávisti hrají důležitou roli také organizace občanské společnosti, včetně sociálních partnerů. Plní totiž funkci veřejného dohledu a zároveň usilují o respektování hodnot i v rámci svých vlastních aktivit. Je třeba prosazovat a podporovat dobrovolné kodexy chování a výměnu osvědčených postupů. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EHSV zdůrazňuje, že při předcházení trestným činům z nenávisti a v boji proti nim hrají důležitou roli místní a regionální orgány. Tyto orgány jsou v nejužším kontaktu s občany a mohou sledovat, zda k těmto rizikům a činům může skutečně dojít. Mohou rovněž prostřednictvím komunitních a vzdělávacích programů a s pomocí ústředních vlád, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů zajistit, aby byla využita síla solidarity a empatie. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Je na jednotlivých státech, aby vytvořily příznivé podmínky pro dodržování práva na svobodu projevu a práva na rovné a nediskriminační zacházení. Mohou v této souvislosti přijmout pozitivní opatření s cílem zamezit diskriminaci a odstranit základní příčiny nenávisti. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Konkrétní připomínky

| 3.1. | Lze říci, že Komise ve sdělení uvádí přesvědčivé skutečnosti a argumenty, jimiž zdůvodňuje, proč podle ní nenávistné verbální projevy a trestné činy z nenávisti splňují stanovená kritéria pro zařazení do výčtu trestných činů EU, a to co se týče závažnosti, míry výskytu a tendence vývoje i přeshraničního rozměru. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komise ve sdělení zcela správně poukazuje na závažnost nenávistných verbálních projevů a trestných činů z nenávisti danou tím, že jsou v rozporu se společnými hodnotami a základními právy EU a mají škodlivý dopad na jednotlivce, komunity i celou společnost. Hodnoty EU pomáhají utvářet otevřenou společnost, která má velký význam pro lidi, podniky a organizace. Mezi hodnotami EU má pevné místo rovnost, přičemž rovnost příležitostí je základním předpokladem dosažení sociálního pokroku. Je s ní neoddělitelně spjata rozmanitost a pluralita. Rovnost je hybnou silou inovací a přináší ekonomickou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vzhledem k tomu, že se členské státy stále intenzivněji snaží bojovat proti nenávistným verbálním projevům a trestným činům z nenávisti prostřednictvím svého trestního práva a že je nutné zamezit nejednotnému postupu a zajistit v EU rovnější podmínky, se zdá být opodstatněné vytvořit pro potírání těchto projevů a činů společný trestněprávní rámec EU, který bude respektovat vnitrostátní právní systémy a článek 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Zároveň je nutné respektovat pravomoci EU v oblasti trestního práva, které jí umožňují stanovit minimální pravidla prostřednictvím směrnic převáděných následně do vnitrostátního práva. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV je toho názoru, že je třeba vnímat nenávistné verbální projevy a trestné činy z nenávisti jako trestné činy, jež pojí stejná podstata – ta spočívá v nenávisti, která plyne z předsudků a je namířena proti jednotlivým osobám nebo skupinám osob. Je tedy nezbytné pohlížet na tyto činy uceleným způsobem a neuplatňovat u jednotlivých forem nenávisti nebo dotčených skupin izolovaný přístup, zejména s ohledem na rozdíly mezi členskými státy. EHSV rovněž žádá, aby byly nenávistné verbální projevy a trestné činy z nenávisti posuzovány ve spojitosti s celým souborem hodnot EU a základních práv. Mimoto by měly být identifikovány vazby mezi nenávistnými verbálními projevy a trestnými činy z nenávisti a jinými trestnými činy, které již figurují na seznamu trestných činů EU. V tomto ohledu je třeba zintenzivnit výměnu informací mezi donucovacími orgány a vládami. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV očekává, že budou v další fázi definovány pojmy „nenávistný verbální projev“ a „trestný čin z nenávisti“, a je připraven zapojit se do interinstitucionální konzultace. Vypracování těchto definic má zásadní význam pro zaručení právní jistoty, ale také pro ochranu základních práv a srozumitelnou všeobecnou komunikaci. Vhodným východiskem pro navržení definic, které bude možné používat v tomto širším kontextu, je rámcové rozhodnutí Rady o boji proti některým formám a projevům rasismu a xenofobie prostřednictvím trestního práva. Mohly by k tomu posloužit také definice, které používá Rada Evropy. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Do definic nenávistných verbálních projevů a trestných činů z nenávisti je třeba zahrnout všechny příslušné charakteristiky, které jsou chráněny z titulu základních práv EU. Patří k nim pohlaví či gender, rasa nebo etnický původ, náboženské vyznání nebo přesvědčení, zdravotní postižení, věk a sexuální orientace, ale také ideologické a morální přesvědčení. Chráněné charakteristiky by měly být v definicích pojaty podle stejných zásad, i když se navzájem liší. Mělo by se rovněž zamezit roztříštěnému přístupu k jednotlivým menšinám a skupinám osob, a proto je třeba použít v definicích obecné formulace, které se mohou vztahovat na celé spektrum dané chráněné charakteristiky. Kromě toho by definice měly být dostatečně inkluzivní, aby obsáhly i nové společenské jevy, které se případně v budoucnu vyskytnou. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tyto definice by měly zahrnovat veškeré činy a projevy, ať už v ústní či písemné podobě, bez ohledu na to, kde k nim dochází, tj. zda se tak děje na pracovišti, na veřejnosti, při volnočasových aktivitách nebo při využívání soukromých a veřejných služeb. Měly by rovněž zahrnovat projevy a činy odehrávající se online i offline. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tyto definice by sice měly být komplexní, není však možné, aby zamezily všem nejasnostem. V praxi bude při jejich používání vždy zapotřebí posoudit daný případ individuálně na základě zjištěných okolností a daného kontextu. V tomto ohledu by například mohly být vypracovány společné pokyny, kterými faktory se při tomto posuzování zabývat, aby se tak dosáhlo co nejjednotnějšího uplatňování definic a pravidel. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Je rovněž důležité, aby definice a pravidla sloužily svému účelu a neměly opačný účinek. Nemělo by například docházet k tomu, že budou za negativní označena slova, která jsou zpravidla používána v neutrálním významu. Souvisí to rovněž s cílem vypracovat společná pravidla, která umožní chránit všechny skupiny osob, a nebudou zaměřena pouze na určité skupiny. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Při vymezování nenávistných verbálních projevů a trestných činů z nenávisti a souvisejících sankcí je nutné jasně určit jejich spojitost s celým souborem základních práv. Týká se to především svobody projevu a svobody informací, včetně podmínek opravňujících k omezení svobody projevu jednotlivců a sdělovacích prostředků. Analogicky může být zapotřebí vyjasnit spojitost i s jinými základními právy. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Nenávistné verbální projevy a trestné činy z nenávisti sice lze označit za samostatný druh trestné činnosti, do určité míry se však překrývají s jinými trestnými činy, které již figurují na seznamu trestných činů EU. Ty nicméně nepokrývají každý nenávistný verbální projev a každý trestný čin z nenávisti, a to vzhledem k různorodosti této oblasti trestné činnosti z hlediska forem a obsahu. Je to dobře patrné i z tzv. pyramidy nenávisti – základ tvoří verbální projevy a činy plynoucí z předsudků, následuje diskriminace a na nejvyšším stupni se nachází fyzické násilí či dokonce terorismus. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Jak se uvádí ve sdělení Komise, je nutné zabývat se nenávistnými verbálními projevy a trestnými činy z nenávisti nejen z meritorního, ale také z procesního hlediska. Je tedy nutné věnovat náležitou pozornost otázkám týkajícím se přístupu k informacím, ke spravedlnosti a k opravným prostředkům. Ačkoli jsou trestné činy z nenávisti a nenávistné verbální projevy uznány a upraveny právními předpisy na vnitrostátní úrovni, existuje celá řada nedostatků v oblasti praktického postupu, oznamování a vyšetřování. Nejsou-li tyto činy a projevy oznamovány jako trestné činy motivované nenávistí a odpovídajícím způsobem vyšetřovány, nemohou být na úrovni EU k dispozici spolehlivé údaje o jejich výskytu v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Zařazení trestných činů z nenávisti a nenávistných verbálních projevů do výčtu trestných činů EU má zásadní význam pro ochranu práv obětí. Pokud nejsou uznávány určité motivy nenávistných aktů, například zdravotní postižení, pak se může stát, že nebude možné uplatnit v daném případě ustanovení směrnice EU o právech obětí (která se vztahuje na oběti trestných činů). Vzhledem k rostoucímu počtu těchto případů je zapotřebí věnovat ochraně obětí větší pozornost. Proto je třeba zaručit obětem náležitý přístup k informacím a ke zvláštním ochranným opatřením, která mají být podle směrnice o právech obětí přijímána ve vztahu k nejzranitelnějším obětem trestných činů. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | U rámcového rozhodnutí, které všechny členské státy převedly do vnitrostátního práva s cílem kriminalizovat nenávistné verbální projevy, lze například pozorovat, že jednotlivé země nepostupují stejným tempem. Převádění těchto předpisů do vnitrostátního práva a jejich prosazování neprobíhá vždy správně nebo úplně, takže byla Komise nucena zahájit proti některým členským státům řízení o nesplnění povinnosti. Podobná situace by se mohla v budoucnu opakovat. Je nutné rozsáhleji spolupracovat s národními vládami, parlamenty a subjekty občanské společnosti, aby byla zaručena součinnost a angažovanost. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Je třeba podtrhnout význam bezpečné interakce online. S rozmachem platforem sociálních médií a internetových fór vznikl prostor, v němž se někteří lidé pohybují s pocitem beztrestnosti. Řada studií dokazuje, že mezi nenávistnými verbálními projevy na internetu a rostoucím výskytem jednání motivovaného nenávistí v reálném životě je přímá souvislost. Je naléhavě nutné navázat spolupráci s vnitrostátními regulačními orgány a platformami sociálních médií, aby mohly být všechny nenávistné projevy online co nejdříve odhaleny, odstraněny a vyšetřeny. |
| --- | --- |

3.16.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/88 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/88

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Agentuře Evropské unie pro drogy

(COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD))

(2022/C 323/15)

| Zpravodajka: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Spolupravodajka: | Małgorzata BOGUSZ |

Zpravodajka:

Milena ANGELOVA

Spolupravodajka:

Małgorzata BOGUSZ

| Žádost o vypracování stanoviska | Rada, 11. 3. 2022
  Evropský parlament, 7. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 3. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 202/1/5 |

Žádost o vypracování stanoviska

Rada, 11. 3. 2022

Evropský parlament, 7. 3. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

3. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

202/1/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá návrh na zřízení Agentury Evropské unie pro drogy (EUDA), který je zakotven ve strategickém rámci stanoveném Strategií EU pro oblast drog na období 2021–2025 (1) a protidrogovým akčním plánem EU na období 2021–2025 (2). Výbor souhlasí s posílením jejího mandátu, jehož účelem je umožnit rychlou, koordinovanou a účinnou reakci na rostoucí výzvy, které souvisejí s šířením drog a nedovolených látek, jejichž trh je mimořádně odolný. Vyzývá k rozhodným opatřením, která by měla nejen zamezit obchodování s těmito látkami, ale rovněž co nejvíce bránit jejich užívání, a – což je stejně důležité – pomáhat těm, kteří jsou těmito látkami dotčeni nebo jsou na nich závislí, aby se vyléčili a znovu se začlenili do společnosti, přičemž nikdo by nezůstal opomenut. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV poukazuje na význam rovného přístupu a aktivního začleňování všech v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a kvalitních pracovních míst, a uznává, že mladí lidé, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a nezaměstnané a marginalizované osoby jsou pro obchodníky s drogami nejsnazším cílem. Zdůrazňuje, že v tomto procesu mají důležitou úlohu společná opatření sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, a to nejen na celostátní úrovni, ale i na úrovni regionální a místní. Vyzývá k prosazování, podporování a financování těchto opatření. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyzdvihuje úlohu sociálních partnerů a organizované občanské společnosti ve všech fázích boje proti šíření a užívání drog a nedovolených látek a zvláště v rámci informačních a osvětových kampaní, které občany seznamují se škodlivými účinky užívání drog a s rizikem spojeným s těmito látkami a informují je o tom, kde a jakým způsobem získat pomoc a podporu v případě, že přišli s těmito látkami do styku či jsou na nich závislí. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vítá, že má budoucí agentura EUDA plnit větší úlohu v oblasti koordinace a prevence, a konstatuje, že v souvislosti s touto činností mají nezbytnou úlohu vnitrostátní kontaktní místa. Vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby co nejvíce usilovaly o to, vybavit tato vnitrostátní kontaktní místa dostatečnými organizačními, technickými a finančními zdroji, které jim umožní účinně zastávat jejich rozsáhlejší úkoly. EHSV navrhuje stanovit a přijmout pro účely shromažďování aktuálních a spolehlivých údajů společnou metodiku a přístup. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV poukazuje na to, že je důležité zřídit síť forenzních a toxikologických laboratoří, která by podpořila užší spolupráci vnitrostátních laboratoří. Tato síť by podpořila výměnu informací o nejnovějším vývoji a tendencích a sdílení údajů a umožnila by odbornou přípravu forenzních odborníků v oblasti drog. EHSV v zájmu dosažení úspor z rozsahu vítá myšlenku sítě virtuálních laboratoří, kterou by mohly vytvořit i skupiny členských států na základě své zeměpisné blízkosti nebo podobných rizikových profilů, pokud jde o dovoz a šíření drog. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Úvod (3)

| 2.1. | Trh s drogami, jehož minimální odhadovaná maloobchodní hodnota dosahuje 30 miliard EUR ročně, je hlavním zdrojem příjmů pro organizované zločinecké skupiny v EU. Kromě hospodářského dopadu, úmrtí souvisejících s drogami a dalších škod na veřejném zdraví má trh s drogami další dopady, jako jsou vazby na širší trestnou činnost a terorismus, negativní vliv na legální ekonomiku, násilí v komunitách, poškozování životního prostředí a v neposlední řadě i prohlubování korupce a oslabování správy, které představují stále závažnější problém. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Užívání drog v Evropě zahrnuje širší škálu látek, jako jsou:






  — | konopí – jeho užívání zůstává stabilně velmi rozšířené, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

konopí – jeho užívání zůstává stabilně velmi rozšířené,

| — | kokain – znepokojivé signály svědčí o tom, že má větší potenciál škodit zdraví, |
| --- | --- |

—

kokain – znepokojivé signály svědčí o tom, že má větší potenciál škodit zdraví,

| — | amfetamin – poptávka je stále stejná, |
| --- | --- |

—

amfetamin – poptávka je stále stejná,

| — | metamfetamin – vzhledem k jeho výrobě a pašování by se jeho užívání mohlo v Evropě zvýšit, |
| --- | --- |

—

metamfetamin – vzhledem k jeho výrobě a pašování by se jeho užívání mohlo v Evropě zvýšit,

| — | MDMA (extáze) – vážné zdravotní riziko představují zejména velice silné výrobky, |
| --- | --- |

—

MDMA (extáze) – vážné zdravotní riziko představují zejména velice silné výrobky,

| — | nové psychoaktivní látky – na konci roku 2020 centrum EMCDDA monitorovalo přibližně 830 nových psychoaktivních látek, |
| --- | --- |

—

nové psychoaktivní látky – na konci roku 2020 centrum EMCDDA monitorovalo přibližně 830 nových psychoaktivních látek,

| — | LSD, DMT, halucinogenní houby, ketamin a GHB – nejsou tak běžně užívané, ale i ony představují stále větší problém pro veřejné zdraví, |
| --- | --- |

—

LSD, DMT, halucinogenní houby, ketamin a GHB – nejsou tak běžně užívané, ale i ony představují stále větší problém pro veřejné zdraví,

| — | heroin a další opioidy – je pozorováno riziko jejich většího užívání. |
| --- | --- |

—

heroin a další opioidy – je pozorováno riziko jejich většího užívání.

| 2.3. | Odhaduje se, že v EU během svého života vyzkoušelo nelegální drogy více než 83 milionů dospělých. V roce 2019 došlo v EU k nejméně 5 150 úmrtím v důsledku předávkování, přičemž od roku 2012 toto číslo každoročně narůstá, a to i u dospívajících ve věku 15–19 let. Rozsah užívání stimulantů a druhy, které jsou nejběžnější, se v jednotlivých zemích liší a v některých členských státech lze určité „měkké“ látky zakoupit bez omezení. Stále více údajů naznačuje, že se zřejmě zvyšuje počet osob, které užívají stimulanty nitrožilně. Drogy užívají všeobecně více muži, kteří se často vyznačují intenzivnějšími nebo pravidelnými vzorci užívání. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Zprávy uvádějí, že pěstování konopí a výroba syntetických drog v Evropské unii pokračovaly během roku 2020 ve stejné míře jako před pandemií. Trh s drogami v EU řídí organizované zločinecké skupiny, je globálně propojen a výrazně ho stimuluje výroba drog v Jižní Americe, Africe, Afghánistánu, Číně, Maroku, Turecku a v regionu západního Balkánu. Význam má Afrika, která hraje stále důležitější úlohu z hlediska obchodu a tranzitu, což by mohlo mít destabilizující vliv a negativní dopad na bezpečnost a správu a prohloubit problémy týkající se drog v této oblasti. EHSV proto zdůrazňuje, že je při odhalování nových nedovolených látek a bránění obchodu s těmito látkami a jejich šíření klíčové posílit mezinárodní koordinační úsilí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Z údajů je zřejmé, do jaké míry se situace v oblasti drog za posledních 25 let změnila. Události posledních let také upozorňují na stále naléhavější nutnost rychlých intervencí, což znamená, že EU musí mít lepší schopnost včas identifikovat hrozby vyplývající z neustále dynamičtějšího a přizpůsobivějšího drogového trhu. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | V souladu s postoji, které k tomuto tématu již několikrát vyjádřil (4), EHSV vítá protidrogovou strategii EU na období 2021–2025, jejímž cílem je ochrana a zajištění blahobytu společnosti a jednotlivců, zlepšení veřejného zdraví, zajištění vysoké úrovně bezpečnosti široké veřejnosti a zvýšení zdravotní gramotnosti, a vyzývá k jejímu urychlenému provádění. EHSV oceňuje fakticky podložený, integrovaný, vyvážený a multidisciplinární přístup této strategie k drogové problematice na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni. EHSV pozitivně hodnotí, že zahrnuje i hledisko genderové rovnosti a rovnosti v oblasti zdraví, což je při určování nového směru v boji proti drogové závislosti a souvisejícím problémům důležité. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Priority a opatření v oblasti nelegálních drog, které budou prostřednictvím strategie (5) koordinovány, by do roku 2025 měly celkově ovlivnit některé klíčové aspekty situace v oblasti drog v EU. Soudržné, účinné a účelné provádění opatření by mělo zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví a sociální stability a bezpečnosti a pomoci zvýšit informovanost. Měly by být omezeny veškeré možné nezamýšlené negativní důsledky spojené s prováděním těchto opatření a měla by být podporována a dodržována lidská práva a udržitelný rozvoj. EHSV na základě těchto zásad podporuje přístup, který spočívá ve vytvoření zvláštního mandátu pro boj proti šíření nelegálních drog a proti jejich dobrovolnému užívání a proti jakémukoli druhu závislosti na nich. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Problematika drog je nedílnou součástí problémů v oblasti zdraví a bezpečnosti, kterým Evropa v současnosti čelí. Vzhledem k tomu, že se situace v oblasti drog neustále vyvíjí a na trh se pravidelně dostávají nové neklasifikované látky, je fenomén drog stále komplexnější a zasahuje do stále více oblastí. Příjmy plynoucí z drog jsou rovněž živnou půdou pro korupci, násilí a nezákonnou činnost. Z toho důvodu je nezbytné vyvíjet na úrovni EU větší úsilí. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sdílí názor (6), že trh s drogami je pozoruhodně odolný vůči otřesu způsobenému pandemií COVID-19. Pašeráci drog se čile přizpůsobili cestovním omezením a uzavřením hranic. Na velkoobchodní úrovni se to projevuje některými změnami tras a metod, přičemž se drogy ve větší míře pašují intermodálními kontejnery a prostřednictvím komerčních dodavatelských řetězců a méně často s využitím lidských kurýrů. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | I přes narušení trhů pouličního prodeje drog na začátku omezení volného pohybu osob a přes určité místní nedostatky v dodávkách se zdá, že se prodávající a kupující přizpůsobují a hojněji využívají služby šifrovaných zpráv, aplikace sociálních sítí, on-line zdroje a poštovní služby a služby doručování domů. (7) To vyvolává obavy, že jedním z možných dlouhodobých dopadů pandemie bude další rozvoj drogových trhů digitální cestou. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Na začátku pandemie COVID-19 bylo zřejmé, že se trhy s drogami rychle obnovují, a během pandemie se urychlily určité trendy v obchodování s drogami, jako je například zvětšení zásilek, častější používání soukromých letadel, větší využívání vodních cest a bezkontaktní metody pro dodávání drog konečným spotřebitelům. Tento vývoj staví donucovací orgány před větší výzvy a vyžaduje koordinovanější preventivní opatření. V reakci na tuto situaci by mohla být přijata opatření, která by se zaměřila (8) na podporu mezinárodní spolupráce v boji proti obchodu s drogami, výměny a předávání informací v oblasti vymáhání práva a účinného přístupu a osvědčených postupů v oblasti zákazů. Dále by se tato opatření mohla soustředit na rozvíjení mezinárodních mechanismů týkajících se odpovědnosti a přepravy a využívání údajů v reálném čase a monitorovacích systémů pro rychlé odhalování a řešení změn na trhu s drogami. EHSV vítá, že všechny tyto prvky byly v návrhu na rozšíření revidovaného mandátu budoucí agentury EUDA zohledněny. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV se domnívá, že mandát budoucí agentury EUDA by měl být výslovněji formulován tak, aby:






  — | zahrnoval rozsáhlé povinnosti týkající se kontrolovaných prekursorů drog (9). Jedná se o příležitost skutečně hájit veřejný zájem a zajistit rovnoměrný boj proti drogám na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni; |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

zahrnoval rozsáhlé povinnosti týkající se kontrolovaných prekursorů drog (9). Jedná se o příležitost skutečně hájit veřejný zájem a zajistit rovnoměrný boj proti drogám na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni;

| — | byla stejná pozornost věnována nejen eliminaci nabídky drog, ale také zabránění přístupu k drogám, pomoci při překonávání závislosti, odvykací léčbě a znovuzačlenění dotčených osob do společnosti. |
| --- | --- |

—

byla stejná pozornost věnována nejen eliminaci nabídky drog, ale také zabránění přístupu k drogám, pomoci při překonávání závislosti, odvykací léčbě a znovuzačlenění dotčených osob do společnosti.

4.   Užívání drog a nedovolených látek

| 4.1. | EHSV zdůrazňuje, že existují různé hypotézy o užívání drog a nedovolených látek, které jsou zdraví škodlivé, zejména pokud jsou užívány bez zdravotních důvodů, bez lékařského dohledu a zároveň pravidelně a po dlouhou dobu. Vzhledem k tomu, že takové počínání může vést k závislosti, je pro dotčené osoby velmi obtížné vyřešit situaci samostatně, a proto je nezbytná podpora ze strany specializovaných subjektů a organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Některé léčivé přípravky, které lékaři předepisují na léčbu určitých zdravotních potíží a onemocnění, jako jsou benzodiazepiny nebo opiáty/narkotika, mohou vést k závislosti, pokud nejsou užívány podle předpisu. To může vést k podvodům, jako je nezákonné obchodování s lékařskými předpisy nebo s léčivými přípravky, a mandát nové agentury EUDA se na tyto podvody rovněž vztahuje. V posledních několika letech roste na trhu s drogami v Evropě a stále výrazněji také v Kanadě a ve Spojených státech počet a dostupnost nových benzodiazepinů. Ke dni 28. února 2021 sledovalo centrum EMCDDA prostřednictvím systému včasného varování EU 30 nových benzodiazepinů. Z nich bylo více než 80 % poprvé odhaleno v letech 2014 až 2020 (10). Opioidy, které jsou další skupinou léčivých přípravků a lékaři je předepisují jako prostředky proti bolesti, uživatelé často kombinují s nelegálními drogami, což může nejen vést k závislosti, ale může to také závažně ohrozit zdraví a dokonce způsobit smrtelné komplikace. V této souvislosti může rovněž docházet k podvodům, jako je obchodování (zákonné i nezákonné) s lékařskými předpisy či léčivými přípravky. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vzhledem ke stávajícím klinickým hodnocením látek v USA, které jsou v současné době podle právních předpisů EU klasifikovány jako drogy (např. MDMA, psilocybin, LSD), by agentura EUDA měla věnovat zvláštní pozornost spolupráci s agenturou EMA, jelikož během dvou až tří let vznikne v EU trh s drogami (drogami jako takovými, nikoli s jejich deriváty), které budou registrované jako léčivé přípravky. To může vést ke dvojímu používání, kdy bude určitá skupina pacientů užívat legálně dostupný lék registrovaný jako léčivý přípravek a jiná skupina bude páchat trestný čin tím, že ho bude užívat nelegálně. Tímto způsobem by mohlo dojít k tomu, že zdraví lidé, kteří by chtěli získat lék z legálního zdroje vyrobeného podle předpisů týkajících se správné výrobní praxe, budou předstírat psychiatrické onemocnění, pro něž je léčivý přípravek (droga) oficiálně registrován. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EU se v současné době potýká s velkými problémy, které vyplývají z poměrně snadného vytváření neklasifikovaných látek, jež mohou způsobit závislost a poškozovat zdraví, a z jejich uvádění na trh, a dále řeší problémy s celou řadou látek, jejichž užívání a prodej jsou nezákonné, jako je marihuana, heroin, kokain a amfetaminy. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Obchodníci s drogami jsou velice inovativní, a proto vytvářejí stále nové látky. Do mandátu agentury EUDA patří i určování, odhalování, popis a bránění vzniku, šíření a užívání těchto látek. V EU je nyní také rozšířeno užívání více látek najednou, což má škodlivý dopad na veřejné zdraví. Nová agentura EUDA by se měla zabývat závislostmi na všech dalších látkách, jsou-li tyto látky užívány společně s nelegálními drogami. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Užívání drog a nedovolených látek se dotýká všech lidí, protože s sebou nese riziko závislosti, která může nejen zničit zdraví jednotlivců, ale také celý jejich život tím, že je dostane do začarovaného kruhu kolem drog, který zcela vylučuje společenský život, rodinu, vzdělávání, práci i vše ostatní. Riziko závislosti je vyšší u mladších a méně zkušených a vzdělaných osob i u ekonomicky neaktivních a nezaměstnaných osob. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Aby se zabránilo tomu, že by se závislé osoby naučily předstírat příznaky duševní nemoci, jež by jim umožnily přístup k léčbě přípravky (drogami), bylo by třeba důkladněji monitorovat internet. V současné době je možné na základě informací dostupných na internetu získat předpis na přípravky používané k léčbě některých onemocnění, jako je ADHD a deprese. Jejich předepsání závisí pouze na pohovoru a psychologických testech pacienta, na které se lze snadno připravit za použití veřejně dostupných informací. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vzhledem k rostoucímu počtu osob užívajících léčivé přípravky s návykovými látkami se proto zdá odůvodněné, aby agentura EUDA získala pravomoci v rámci širších činností souvisejících s veřejným financováním tohoto druhu léčivých přípravků. Jestliže budou omamné léčivé přípravky veřejně financovány s tím, že v sociálních médiích budou existovat všeobecně dostupné informace o tom, jak uspět v psychologických testech za účelem získání tohoto druhu léčivých přípravků, a pokud nebudou zavedena doplňující kontrolní opatření, bude docházet ke zneužívání hrazených léčivých přípravků (drog), protože takto budou cenově dostupnější než při zakoupení od obchodníka s drogami. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1. | EHSV souhlasí s konstatováním (11), že ustanovení stávajícího mandátu centra EMCDDA stále méně odpovídají komplexnosti drogové problematiky, což potvrdily pravidelné kontakty s tímto centrem a s jeho zúčastněnými stranami. Zakládající nařízení neodráží současnou realitu drogové problematiky a je v rozporu s úkoly, které bude muset agentura EUDA plnit a jejichž cílem je reagovat na výzvy související s tímto jevem a na požadavky hlavních zúčastněných stran. |
| --- | --- |

5.1.

5.2.   Revize mandátu agentury EUDA

| 5.2.1. | Stejně jako v jednom ze svých předchozích stanovisek zdůrazňuje EHSV i zde svou podporu úsilí v boji proti nezákonnému šíření a užívání nelegálních drog a je připraven podpořit veškeré preventivní kampaně a opatření za tímto účelem. Vyjadřuje politování nad tím, že v návrhu nejsou zohledněna jeho dřívější doporučení ohledně úzkého zapojení zainteresovaných organizací občanské společnosti do činnosti agentury EUDA. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EHSV zdůrazňuje, že je třeba rozšířit mandát agentury EUDA tím, že získá modernější přístupy a nástroje zaměřené na budoucnost, a schvaluje všech sedm nových oblastí dodatečných pravomocí. Vyjadřuje politování nad tím, že v návrhu nebyly jasněji formulovány otázky týkající se poskytování informací, osvětových kampaní, opatření zaměřených na pomoc při řešení závislostí a preventivních opatření a že se návrh nezabývá zapojením organizací občanské společnosti s jejich přidanou hodnotou a synergiemi, které vytvářejí. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Pravomoci, které by v oblasti předepisování léků sdílela agentura EUDA s agenturou EMA, by měly být rozšířeny i na koncepci odborné přípravy lékařů, kteří předepisují kategorii léčivých přípravků, jež jsou podle právních předpisů EU klasifikovány jako nelegální drogy. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | EHSV navrhuje doplnit do každého ze sedmi specifických cílů tyto prvky:






  — | aby se agentura EUDA mohla zaměřit na monitorování souběžného užívání více drog, tj. návykového užívání jiných látek, které je spojeno s užíváním drog, a lépe je řešit, měla by zohlednit, že souběžné užívání více látek je mezi uživateli drog značně rozšířené a má škodlivý vliv na veřejné zdraví. Účinné potírání tohoto jevu vyžaduje úzkou spolupráci na regionální a místní úrovni a přímé zapojení organizací občanské společnosti; |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

—

aby se agentura EUDA mohla zaměřit na monitorování souběžného užívání více drog, tj. návykového užívání jiných látek, které je spojeno s užíváním drog, a lépe je řešit, měla by zohlednit, že souběžné užívání více látek je mezi uživateli drog značně rozšířené a má škodlivý vliv na veřejné zdraví. Účinné potírání tohoto jevu vyžaduje úzkou spolupráci na regionální a místní úrovni a přímé zapojení organizací občanské společnosti;

| — | vnitrostátní kontaktní místa potřebují zvláštní podporu, aby mohla posuzovat hrozby a vypracovat nástroje sloužící k informování pracovníků, kteří jsou v kontaktu s uživateli drog, ohledně nového vývoje v oblasti nelegálních drog, které by mohly mít negativní dopad na veřejné zdraví, bezpečnost a zabezpečení, vzhledem k tomu, že se budou v praxi bezprostředně podílet na posilování připravenosti EU na nové hrozby; |
| --- | --- |

—

vnitrostátní kontaktní místa potřebují zvláštní podporu, aby mohla posuzovat hrozby a vypracovat nástroje sloužící k informování pracovníků, kteří jsou v kontaktu s uživateli drog, ohledně nového vývoje v oblasti nelegálních drog, které by mohly mít negativní dopad na veřejné zdraví, bezpečnost a zabezpečení, vzhledem k tomu, že se budou v praxi bezprostředně podílet na posilování připravenosti EU na nové hrozby;

| — | zřízení sítě forenzních a toxikologických laboratoří, která by propojila vnitrostátní laboratoře. Tato síť by podpořila výměnu informací o nejnovějším vývoji a tendencích a umožnila by odbornou přípravu forenzních odborníků v oblasti drog. EHSV v zájmu dosažení úspor z rozsahu vítá myšlenku sítě virtuálních laboratoří, kterou by mohly vytvořit i skupiny členských států na základě své zeměpisné blízkosti nebo podobných rizikových profilů, pokud jde o dovoz a šíření drog; |
| --- | --- |

—

zřízení sítě forenzních a toxikologických laboratoří, která by propojila vnitrostátní laboratoře. Tato síť by podpořila výměnu informací o nejnovějším vývoji a tendencích a umožnila by odbornou přípravu forenzních odborníků v oblasti drog. EHSV v zájmu dosažení úspor z rozsahu vítá myšlenku sítě virtuálních laboratoří, kterou by mohly vytvořit i skupiny členských států na základě své zeměpisné blízkosti nebo podobných rizikových profilů, pokud jde o dovoz a šíření drog;

| — | měla by být posílena úloha sítě Reitox, aby poskytovala spolehlivou databázi pro vytváření účinných informačních a preventivních strategií, a tato síť by měla mít možnost vydávat varování v případě, že se na trhu objeví obzvláště nebezpečné látky. EHSV se domnívá, že by bylo v této souvislosti možné optimalizovat proces shromažďování údajů členskými státy zavedením jednotné vědecké metodiky, včetně automatizovaného procesu poskytování údajů členskými státy, a také propojením příslušných registrů a databází; |
| --- | --- |

—

měla by být posílena úloha sítě Reitox, aby poskytovala spolehlivou databázi pro vytváření účinných informačních a preventivních strategií, a tato síť by měla mít možnost vydávat varování v případě, že se na trhu objeví obzvláště nebezpečné látky. EHSV se domnívá, že by bylo v této souvislosti možné optimalizovat proces shromažďování údajů členskými státy zavedením jednotné vědecké metodiky, včetně automatizovaného procesu poskytování údajů členskými státy, a také propojením příslušných registrů a databází;

| — | příprava kampaní na úrovni EU, které by byly zaměřeny na prevenci a osvětu v oblasti nelegálních drog, což by agentuře EUDA při její činnosti umožnilo vycházet z vypracovaných analýz. Agentura EUDA by rovněž měla být schopna podporovat členské státy při přípravě vnitrostátních kampaní a v úzké spolupráci s agenturou EMA by mohla navrhnout standardní vizuální označení, které by mělo být povinně uváděno na obalech léčivých přípravků obsahujících omamné látky; |
| --- | --- |

—

příprava kampaní na úrovni EU, které by byly zaměřeny na prevenci a osvětu v oblasti nelegálních drog, což by agentuře EUDA při její činnosti umožnilo vycházet z vypracovaných analýz. Agentura EUDA by rovněž měla být schopna podporovat členské státy při přípravě vnitrostátních kampaní a v úzké spolupráci s agenturou EMA by mohla navrhnout standardní vizuální označení, které by mělo být povinně uváděno na obalech léčivých přípravků obsahujících omamné látky;

| — | provádění výzkumu a poskytování podpory nejen v otázkách souvisejících se zdravím, ale také ohledně trhů s drogami a nabídky drog, a tedy řešení problematiky drog komplexnějším způsobem; |
| --- | --- |

—

provádění výzkumu a poskytování podpory nejen v otázkách souvisejících se zdravím, ale také ohledně trhů s drogami a nabídky drog, a tedy řešení problematiky drog komplexnějším způsobem;

| — | plnění výraznější mezinárodní úlohy a podpora vedoucí role EU v oblasti protidrogové politiky na mnohostranné úrovni. |
| --- | --- |

—

plnění výraznější mezinárodní úlohy a podpora vedoucí role EU v oblasti protidrogové politiky na mnohostranné úrovni.

5.3.   Způsoby zajištění hladkého fungování agentury EUDA

| 5.3.1. | Nová agentura EUDA musí změnit přidělování rozpočtových zdrojů členských států. Tyto zdroje by měly být posuzovány na základě dostupnosti a kapacity uznávaných a doporučených útvarů zabývajících se drogovou problematikou. Aby byla vnitrostátní kontaktní místa schopna plnit úkoly stanovené v rozšířeném mandátu, měla by mít jistotu, že obdrží dostatečné finanční zdroje, a to předvídatelným a stabilním způsobem, a nikoli že budou muset soutěžit o granty. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Informování a prevence, na něž se klade důraz v čl. 168 odst. 1 třetím pododstavci SFEU, by měly být rozšířeny na konkrétní činnosti místních komunit a měly by podporovat vytváření příznivého prostředí, ve kterém by osoby užívající drogy mohly na místní úrovni získat pomoc pro překonání své závislosti. Je důležité, aby příslušné orgány a agentura EUDA poskytovaly místním komunitám pracovní plány a rozsáhlou podporu. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | EHSV poukazuje na to, že drogová závislost úzce souvisí s duševními problémy a s prožitými traumaty. Proto by měly být při potírání těchto závislostí řešeny základní příčiny a akční plán agentury EUDA by se měl odvíjet od terapeutické činnosti ve skupinách ohrožených závislostí. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Z dostupných údajů vyplývá, že kromě jedinců, kteří potřebují psychologickou podporu kvůli předchozím traumatickým zážitkům, existuje také skupina osob, které by se pravděpodobně nestaly závislými, kdyby se nenakazily onemocněním COVID-19. EHSV proto doporučuje, aby byly pravomoci agentury EUDA rozšířeny tak, aby pokryly i toto vysoké zvýšení náchylnosti jedinců k závislosti, kterou způsobily závažné a dlouhodobé následky onemocnění COVID-19. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Efektivní prosazování zákazu nelegálních drog zároveň vyžaduje, aby byl vyvíjen účinný vliv na samý základ společnosti, a lidé se závislostí tak nebyli ponecháni svému osudu, ale byli naopak podporováni ve svém rozhodnutí, že drogy přestanou užívat. Navzdory rostoucímu objemu veřejných prostředků, které jsou vynakládány na boj proti obchodu s drogami, pomoc lidem překonat jejich závislost stále představuje obrovský problém. Agentura EUDA by proto měla zohlednit nejlepší zkušenosti členských států EU a mohla by přeorientovat větší část své činnosti na psychologické příčiny zneužívání drog. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Aby bylo možné zaujmout v EU globální a regionální přístup k trhu s drogami, je nutné sledování a pečlivé monitorování vývoje v oblasti výroby drog a nedovolených látek v oblastech, které tradičně představují rizika, jako je Jižní Amerika, Afghánistán, Afrika, Čína, Turecko a západní Balkán. Aktivní a nepřetržitě se měnící úloha organizovaných zločineckých skupin, které proměňují dynamiku nabídky drog a obchodu s nimi, vyžaduje soustavné a koordinované úsilí všech příslušných orgánů, zejména těch, které na mezinárodní úrovni prosazují právo a chrání hranice. Pouze intenzivní spolupráce může pomoci zmapovat trasy obchodu s drogami a účinně je eliminovat. |
| --- | --- |

5.3.6.

5.4.   Vnitrostátní kontaktní místa

| 5.4.1. | Je třeba rozšířit úlohu a funkci vnitrostátních kontaktních míst. Jejich činnost se v jednotlivých zemích EU značně liší. Některá vnitrostátní kontaktní místa provádějí informativní, analytický a vědecký výzkum, odborné poradenství a vydavatelskou činnost. Mezi hlavní cíle činnosti vnitrostátních kontaktních míst by mělo patřit metodičtější sledování, shromažďování, hodnocení a klasifikace standardizovaných údajů a zpracování, uchovávání, analýza a šíření informací v oblasti poptávky a nabídky drog v EU. Vnitrostátní kontaktní místa by měla rozvíjet protidrogová opatření a aktivně reagovat na situaci v této oblasti. Měla by usilovat o poskytování informací, podporu činnosti vlád členských států a formulování vnitrostátní politiky v oblasti drog a drogové závislosti. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Vnitrostátní kontaktní místa mají pro účinné a rychlé plnění nového mandátu agentury EUDA klíčový význam. Pouze silnější a dobře koordinovaná síť vnitrostátních kontaktních míst může poskytovat relevantní údaje, a to nejen retrospektivně, ale především co se týče výskytu nových škodlivých látek, jejich odhalování a identifikace, možných distribučních kanálů atd. Vzhledem k tomu, že to vyžaduje budování širokých laboratorních kapacit, měly by být podporovány regionální svazy a klastry sdružené ve vysoce rizikových oblastech, např. na vnějších hranicích EU, v blízkosti obvyklých tras dovozu drog atd. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Vnitrostátním kontaktním místům by měla být poskytována podpora a co nejúčinnější společné pokyny a metodiky, aby mohla shromažďovat srovnatelné údaje a ukazatele, s pomocí nichž by bylo možné se posunout k otázkám bezpečnosti a ochrany, a nikoli pouze bojovat proti šíření drog a nedovolených látek. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Členské státy by měly být vybízeny k tomu, aby vnitrostátním kontaktním místům poskytovaly více zdrojů, včetně informací, technologií, finančních prostředků atd. Mělo by být vynaloženo veškeré úsilí na pomoc těmto kontaktním místům, která by tak byla lépe schopna plnit nový, rozšířený mandát a hrát významnější úlohu. |
| --- | --- |

5.4.4.

| 5.4.5. | Je třeba připomenout, že kromě vytvoření komunitních mechanismů pro boj proti závislosti by agentura EUDA měla ve spolupráci s členskými státy vybudovat vnitrostátní systémy spolupráce s cílem vytvořit a podporovat společné podpůrné programy pro skupiny potenciálně ohrožené drogovou závislostí. Omezit užívání drog mohou napomoci pouze silné vazby vytvořené v místních komunitách. Agentura EUDA by mohla jako příklad řešení, která přinesla pozitivní výsledky, uplatnit ta, která již zavedla portugalská vláda. |
| --- | --- |

5.4.5.

| 5.4.6. | EHSV se domnívá, že by bylo v této souvislosti možné zlepšit systém podávání zpráv vnitrostátních kontaktních míst, aby se uspořil čas a zdroje oproti systému dvojího podávání zpráv, jelikož tato kontaktní místa mají v současné době podávat zprávy jak budoucí agentuře EUDA, tak OSN. |
| --- | --- |

5.4.6.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Úř. věst. C 102 I, 24.3.2021, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 272, 8.7.2021, s. 2.

2

(3)  S využitím údajů Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA), Evropská zpráva o problematice drog za rok 2021, www.emcdda.europa.eu

3

(4)  Úř. věst. C 56, 16.2.2021, s. 47, Úř. věst. C 34, 2.2.2017, s. 182, Úř. věst. C 177, 11.6.2014, s. 52, Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 85, Úř. věst. C 69, 21.3.2006, s. 22.

4

(5)  Strategie je založena především na základních zásadách práva EU a v každém ohledu podporuje základní hodnoty EU: úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, solidaritu, právní stát a lidská práva. Vychází rovněž z mezinárodního práva, příslušných úmluv Organizace spojených národů (OSN), které poskytují mezinárodní právní rámec pro řešení problematiky nelegálních drog, a ze Všeobecné deklarace lidských práv. Strategie zohledňuje vývoj politiky na mnohostranné úrovni a přispívá k urychlení jejího provádění.

5

(6)  Jeden z hlavních závěrů Evropské zprávy o problematice drog za rok 2021, https://www.emcdda.europa.eu/edr2021_en

6

(7)  Evropská zpráva o problematice drog za rok 2021.

7

(8)  Evropská zpráva o problematice drog za rok 2021.

8

(9)  Na kontrolované prekursory drog se od roku 1988 vztahuje Úmluva Organizace spojených národů proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami. OSN zavedla podrobná ustanovení a požadavky týkající se kontroly prekursorů používaných k výrobě zneužívaných drog. Evropský parlament a Rada dne 11. února 2004 přijaly nařízení (ES) č. 273/2004 o prekursorech drog (Úř. věst. L 47, 18.2.2004, s. 1).

9

(10)  Nové benzodiazepiny v Evropě – přehled, Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost, 2021. ISBN 978-92-9497-641-3.

10

(11)  Hodnocení Evropské komise za období 2018–2019 podle pracovního dokumentu útvarů Komise o posouzení dopadů.

11

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/95

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Udržitelné uhlíkové cykly

(COM(2021) 800 final)

(2022/C 323/16)

Zpravodaj:
  Arnold PUECH d’ALISSAC

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 21. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědný orgán | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 4. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 19. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 221/0/4 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 21. 1. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědný orgán

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

4. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

19. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

221/0/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV se domnívá, že řešení rovnice evropské uhlíkové neutrality vyžaduje v našem hospodářství jak snížení emisí skleníkových plynů, tak navýšení propadu uhlíku a nalezení náhrad za fosilní uhlík. EHSV tedy souhlasí se sdělením Evropské komise, že k dosažení tohoto cíle bude třeba kombinovat všechny prostředky a řešení. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV podporuje sdělení Komise, v němž se navrhují dva druhy řešení pro odstraňování a ukládání uhlíku: řešení vycházející z přírody (tzv. „zemědělské ukládání uhlíku“) a průmyslová technologická řešení. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV se domnívá, že odvětví půdy (zemědělství, lesnictví, rašeliniště atd.) může hrát aktivní úlohu v boji proti globálnímu oteplování a zároveň přispívat k celkové potravinové rovnováze, poskytovat cenově dostupné potraviny v dostatečném množství a kvalitě pro všechny a zajišťovat výnosy pro výrobce. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV zdůrazňuje, že téma udržitelných uhlíkových cyklů musí být posuzováno komplexně. Navyšování propadu uhlíku a maximální míra nahrazování fosilního uhlíku bude nutně vyžadovat zvýšení produkce biomasy, což bude mít dopad na odvětví půdy. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vzhledem k tomu, že zemědělství je přirozeným producentem emisí, se EHSV domnívá, že přímou souvislost s úspěšným rozvojem udržitelného uhlíkového cyklu bude mít zavádění postupů, které produkují méně emisí. Zemědělské odvětví se bude muset přizpůsobit změně klimatu, má-li se uspokojit rostoucí poptávka po potravinách a vytvořit udržitelný uhlíkový cyklus budoucnosti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV se proto domnívá, že zemědělské ukládání uhlíku by nemělo být vnímáno pouze jako obchodní příležitost, ale jako základní prvek budoucnosti evropského zemědělství a lesnictví a jako nástroj boje proti změně klimatu, který v souladu s dlouhodobou vizí EU pro venkovské oblasti pomůže zvýšit jejich odolnost (1). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7. | EHSV se domnívá, že společná zemědělská politika (SZP) sama o sobě nebude schopna zajistit dosažení cílů uhlíkové neutrality: SZP bude muset poskytnout politický rámec, jenž připraví půdu pro přechod na nízkouhlíkové zemědělství (které produkuje méně emisí a více jich ukládá). Investiční podpora v rámci SZP může a měla by finančně bonifikovat ukládání uhlíku jako ekologickou službu a podporu příjmů zemědělců, ukládání uhlíku by však nemělo být obecnou podmínkou SZP; ještě větší důraz klade EHSV na nutnost další podpory rozvoje trhu s uhlíkem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Uhlíkové kredity musí být odměnou za poskytnutou službu, tedy za ukládání atmosférického uhlíku, ale musí také podporovat přechod na nízkouhlíkové zemědělství. Do uhlíkových kreditů je tedy nutné investovat prostřednictvím transparentního a důvěryhodného systému, který bude odpovídat potřebám tohoto odvětví v oblasti ukládání uhlíku, ale také v oblasti snižování emisí. Důvěra se bude opírat o certifikaci, která bude vycházet z konkrétních podmínek každé země a bude přizpůsobena jejímu územnímu přístupu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pro rozvoj zemědělského ukládání uhlíku bude nezbytný jasný právní rámec, který budou členské státy sdílet, a to s ohledem na výzvy spojené s certifikovanými projekty zaměřenými na ukládání uhlíku, které se uvádějí ve sdělení Evropské komise. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV upozorňuje, že členské státy nemají stejné investiční a podpůrné kapacity pro ukládání uhlíku a liší se též jejich kapacity finanční a řídicí. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11 | Vzhledem k tomu, že opatření v oblasti uhlíkového vyrovnání na hranicích neskýtají dostatečnou ochranu zemědělství, doporučuje EHSV zaměřit se též na dovážené výrobky a zajistit, aby nové i stávající obchodní dohody nutily exportní země využívat udržitelné uhlíkové cykly. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Pokud jde o průmyslová řešení, jako je trvalé ukládání CO2 v geologických formacích nebo mineralizace uhlíku v inovativních agregátech, má EHSV za to, že tato řešení musí být udržitelná a musí zabránit negativním dopadům na biologickou rozmanitost, ekosystémy a komunity. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Návrh zemědělského ukládání uhlíku bude muset být součástí širšího přechodu k udržitelnému potravinovému systému. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Je třeba pamatovat na dobré životní podmínky pracovníků, předvídatelnost profesní dráhy a pracovní podmínky v zemědělství a na nutnost spravedlivé odměny, aby se zemědělci i pracovníci v odvětví zapojili do přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku a tato transformace se podařila. |
| --- | --- |

1.14

2.   Obecné připomínky

Uhlíková neutralita v roce 2050: řešení pro dodržení Pařížské dohody

| 2.1 | Exponenciální nárůst koncentrace skleníkových plynů v atmosféře od průmyslové revoluce vedl ke globálnímu nárůstu teploty. Vědci se shodují, že je naléhavě nutné dosáhnout do roku 2050 celosvětově nulových čistých emisí a objem celosvětových emisí musí dosáhnout vrcholu do roku 2025, chceme-li omezit oteplování na +1,5 oC (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | IPCC odhaduje, že oteplení + 2 oC by v některých oblastech světa mohlo znamenat velmi výrazné riziko, že dojde k ohrožení zásobování potravinami. Podle Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) se očekává, že v letech 2009 až 2050 vzroste potřeba potravin o 70 % a bude třeba nasytit 9 miliard lidí. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vzhledem k tomu, že naše produkce potravin je přirozeně závislá na klimatu, je kvůli naléhavé situaci v této oblasti i v oblasti potravin třeba se přizpůsobit. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Cílem Pařížské dohody je omezit oteplování na maximálně 1,5 oC až 2 oC. Evropská unie proto přijala Zelenou dohodu pro Evropu a začlenila cíl uhlíkové neutrality do roku 2050 do právního rámce pro klima. Za tímto účelem přijala dvě klíčové iniciativy:






  — | snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 nejméně o 55 % prostřednictvím návrhu legislativního balíčku „Fit for 55“, |
| --- | --- | --- |

2.4

—

snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 nejméně o 55 % prostřednictvím návrhu legislativního balíčku „Fit for 55“,

| — | recyklace uhlíku z odpadních toků, udržitelných zdrojů biomasy nebo atmosféry (oběhové hospodářství, udržitelné biohospodářství, technologie potřebné pro zachycování a využívání uhlíku). |
| --- | --- |

—

recyklace uhlíku z odpadních toků, udržitelných zdrojů biomasy nebo atmosféry (oběhové hospodářství, udržitelné biohospodářství, technologie potřebné pro zachycování a využívání uhlíku).

Potřeba zvýšit pohlcování uhlíku

| 2.5 | Vzhledem k těmto skutečnostem EHSV souhlasí se sdělením Evropské komise, v němž se navrhují dva druhy řešení pro odstraňování a ukládání uhlíku: řešení vycházející z přírody (tzv. zemědělské ukládání uhlíku) a průmyslová technologická řešení založená na zachycování a ukládání uhlíku přímo ze vzduchu pomocí technik, jako je DACCS (Direct Air Carbon Capture and Storage) nebo BECCS (Bio-Energy Carbon Capture and Storage, bioenergetika se zachycováním a ukládáním uhlíku). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Zemědělství, které přirozeně produkuje 11 % evropských emisí, k emisím přispívá, ale napomáhá také ke snižování emisí skleníkových plynů, protože plní funkci propadu uhlíku a přispívá k biohospodářství nefosilním uhlíkem. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Je tedy zřejmé, že cílem odvětví půdy je přispět k boji proti globálnímu oteplování a k celkové potravinové rovnováze tím, že zajistí cenově dostupné potraviny v dostatečném množství a kvalitě pro všechny, které vytvoří stabilní a kvalitní pracovní místa i výnosy pro producenty (viz zejména stanovisko o potravinovém zabezpečení a udržitelných potravinových systémech (3) a stanovisko o spravedlivém potravinovém řetězci (4)). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Boj proti změně klimatu proto bude vyžadovat nástroje pro transformaci, které budou spravedlivé a dostupné všem členským státům a všem zemědělcům. |
| --- | --- |

2.8

3.   Konkrétní připomínky

Cíle v odvětví půdy: zmírňování, ukládání a potraviny

| 3.1 | Řešení rovnice evropské uhlíkové neutrality vyžaduje v našem hospodářství jak snížení emisí skleníkových plynů, tak navýšení propadu uhlíku a nalezení náhrad za fosilní uhlík. EHSV tedy souhlasí se sdělením Evropské komise, že k dosažení tohoto cíle bude třeba kombinovat všechny prostředky a řešení. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Podle návrhu změny nařízení o LULUCF (5) v rámci balíčku „Fit for 55“ by uhlíkové zemědělství mělo podpořit dosažení navrhovaného cíle, podle něhož by odvětví půdy mělo v roce 2030 zajistit čisté pohlcení 310 milionů tun ekvivalentu CO2. EHSV zdůrazňuje, že existují různé způsoby, jak zvýšit ukládání uhlíku, mimo jiné prostřednictvím hospodaření s půdou, obnovy lesů a obnovy přírodních ekosystémů (viz jeho stanovisko k tomuto tématu (6)). |
| --- | --- |

3.2

Řešení vycházející z přírody

| 3.3 | V půdě je uloženo více uhlíku než v rostlinách nebo v atmosféře. Emise vzniklé kvůli spalování fosilních paliv, průmyslovým procesům a změnám ve využívání půdy se však kumulují v oceánech a dramaticky zvyšují koncentraci CO2 v ovzduší, což je vážný problém. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Zemědělská činnost část emitovaného uhlíku recykluje prostřednictvím vázání uhlíku ze vzduchu do rostlinné hmoty, bioakumulace organických látek v půdě, biomateriálů a využití energie z lokálně pěstované biomasy. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Uhlíkové zemědělství se zaměřuje na snížení emisí CO2 v ovzduší, ale existují i další emise skleníkových plynů související se zemědělstvím, které je třeba řešit (např. emise methanu a N2O, které generují relativně (na kg) větší množství tepla než CO2): chov hospodářských zvířat poskytuje organická hnojiva pro rostlinnou výrobu a jsou-li zvířata krmena lokálně vypěstovanými pícninami, přispívá to oběhovým způsobem k potravinovému systému, jak je podrobně uvedeno ve stanovisku o přínosech extenzivního chovu hospodářských zvířat a organických hnojiv v kontextu Zelené dohody pro Evropu (7). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | S ohledem na tyto otázky a různá řešení, která nabízí odvětví půdy, se zdá, že téma udržitelných uhlíkových cyklů je třeba posuzovat komplexně a zohlednit při tom rozmanitost jiných ekosystémových služeb poskytovaných zemědělskou půdou, než je ukládání uhlíku, a různých kapacit ukládání uhlíku v závislosti na půdních a biologických parametrech. Navyšování propadu uhlíku a maximální míra nahrazování fosilního uhlíku nutně vyžaduje zvýšení produkce biomasy. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vzhledem k tomu, že zemědělství je přirozeným producentem emisí, přispěje zavádění postupů, které jich produkují méně, ke snížení emisí a k udržitelnému uhlíkovému cyklu. Navíc snižování emisí, zlepšování ukládání uhlíku a nutnost reagovat na rostoucí poptávku po potravinách přinese spolu s přizpůsobováním se změně klimatu (která má např. negativní dopad na sklizeň) četné výzvy, jež si vyžádají inovace a podporu pro toto odvětví. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV se proto domnívá, že návrh změny nařízení o LULUCF bude mít zásadní význam pro dlouhodobou klimatickou rovnováhu a že úloha zemědělského ukládání uhlíku by neměla být vnímána pouze jako obchodní příležitost, ale jako základní prvek budoucnosti evropského zemědělství. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Zhodnocování uhlíku se při zajišťování globálního potravinového zabezpečení potýká se třemi různými výzvami:






  — | ukládání atmosférického uhlíku do půdy, |
| --- | --- | --- |

3.9

—

ukládání atmosférického uhlíku do půdy,

| — | snižování emisí skleníkových plynů, |
| --- | --- |

—

snižování emisí skleníkových plynů,

| — | přizpůsobení zemědělského odvětví změně klimatu. |
| --- | --- |

—

přizpůsobení zemědělského odvětví změně klimatu.

| 3.10 | Některé postupy hospodaření s půdou umožňují lepší ukládání uhlíku a patří mezi ně mimo jiné:






  — | zalesňování a opětovné zalesňování, |
| --- | --- | --- |

3.10

—

zalesňování a opětovné zalesňování,

| — | agrolesnictví a další formy polykultury kombinující dřevinnou vegetaci a systémy pěstování plodin nebo živočišné výroby, |
| --- | --- |

—

agrolesnictví a další formy polykultury kombinující dřevinnou vegetaci a systémy pěstování plodin nebo živočišné výroby,

| — | využívání meziplodin, pokryvných plodin, ochranné orby, |
| --- | --- |

—

využívání meziplodin, pokryvných plodin, ochranné orby,

| — | přeměna orné půdy na půdu ležící ladem nebo na trvalé travní porosty, |
| --- | --- |

—

přeměna orné půdy na půdu ležící ladem nebo na trvalé travní porosty,

| — | obnova rašelinišť a mokřadů. |
| --- | --- |

—

obnova rašelinišť a mokřadů.

| 3.11 | Potenciál je významný, například podle iniciativy 4/1000 francouzského Národního výzkumného ústavu pro zemědělství, potraviny a životní prostředí (INRAE) činí maximální potenciální dodatečné zemědělské zásoby Francie ve svrchních 30 cm půdy 8,43 milionu tun uhlíku ročně. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | V návaznosti na cíl nulového čistého záboru půdy do roku 2050, který je součástí Strategie EU pro půdu (8), a na zájem zajištění této funkce propadu uhlíku a produkce biomasy doporučuje EHSV náležitou správu a ochranu orné půdy a s uspokojením konstatuje, že některé členské státy na tom pracují (například v Estonsku se připravují právní předpisy týkající se půdy). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Sdělení poukazuje na některé výzvy spojené s certifikovanými projekty zaměřenými na ukládání uhlíku, nenabízí však odpovědi, jak řešit tyto otázky:






  — | nestálost: zachycený uhlík uložený v půdě a biomase se může uvolnit do atmosféry, čímž se vyruší přínosy zmírňování změny klimatu, |
| --- | --- | --- |

3.13

—

nestálost: zachycený uhlík uložený v půdě a biomase se může uvolnit do atmosféry, čímž se vyruší přínosy zmírňování změny klimatu,

| — | monitorování, vykazování a ověřování zachyceného uhlíku stále představují výzvu: je třeba zavést přesné vyčíslení skutečných dodatečných nákladů, |
| --- | --- |

—

monitorování, vykazování a ověřování zachyceného uhlíku stále představují výzvu: je třeba zavést přesné vyčíslení skutečných dodatečných nákladů,

| — | zahrnutí nákladů na postupy ukládání uhlíku a snižování emisí skleníkových plynů v zemědělství. |
| --- | --- |

—

zahrnutí nákladů na postupy ukládání uhlíku a snižování emisí skleníkových plynů v zemědělství.

| 3.14 | A zapomínat by se nemělo ani na snižování emisí ze zemědělského odvětví prostřednictvím přizpůsobených postupů nebo nových technologií, neboť prioritou je úspornost a snížení emisí skleníkových plynů. |
| --- | --- |

3.14

Řešení založená na průmyslovém zachycování, využití a ukládání uhlíku

| 3.15 | Sdělení navrhuje tyto cíle: do roku 2028 by každá tuna zachyceného, přepravovaného, používaného a skladovaného uhlíku v průmyslových odvětvích měla být vykázána a evidována podle toho, zda je fosilního, biogenního nebo atmosférického původu, do roku 2030 by nejméně 20 % uhlíku použitého v chemických a plastových výrobcích mělo pocházet z udržitelných nefosilních zdrojů a do roku 2030 by každoročně mělo být z atmosféry prostřednictvím průkopnických projektů pohlceno a trvale uloženo 5 milionů tun oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Fosilní uhlík bude muset být nahrazen udržitelnějšími toky recyklovaného uhlíku z odpadu, udržitelné biomasy nebo přímo z atmosféry. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Šestá zpráva IPCC (9) vysvětluje, že do konce 21. století je třeba odstranit 100 až 1 000 Gt CO2. Většina současných a potenciálních opatření na pohlcování uhlíku by mohla mít v případě zavedení ve velkém měřítku významný dopad na půdu, energii, vodu nebo živiny. EHSV se domnívá, že je zapotřebí účinná správa, aby se zabránilo konkurenčnímu využívání půdy, které může mít významný dopad na zemědělské a potravinářské systémy, biologickou rozmanitost a další funkce a služby ekosystémů. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Pro průmyslové zachycování, využití a ukládání uhlíku existují různé technologie (využití biomasy v budovách, BECCS, DACCS, zachycování a využívání uhlíku neboli CCU atd.), ale každá z těchto technologií má své výhody i nevýhody. EHSV proto konstatuje, že žádné jediné řešení nevyčnívá (10). |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Technologie BECCS například odstraňuje uhlík z atmosféry, přičemž zároveň vzniká teplo a energie. Musíme však zohlednit limity udržitelnosti použité biomasy. Projekty přímého zachycování ze vzduchu na Islandu a ve Skotsku jsou nákladné a v současné době stále velmi energeticky náročné. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Zemědělství a lesnictví jsou hlavními aktéry v oblasti bioekonomiky. Tato „fotosyntetická ekonomika“ přímo odráží jedinečnou schopnost rostlin produkovat nefosilní uhlík z atmosférického oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Tyto technologie odstraňování uhlíku se budou muset zlevnit a budou muset zajistit trvalé ukládání a odstraňování uhlíku. Technologie zachycování CO2 mohou být energeticky velmi náročnými procesy. Musí využívat obnovitelné zdroje energie, být udržitelné a zabraňovat negativním dopadům na biologickou rozmanitost, ekosystémy a dostupnost půdy. |
| --- | --- |

3.21

4.   Nástroje pro rozvoj zemědělského ukládání uhlíku v Evropě

Evropská unie: stanovení základní míry pro nízkouhlíkové zemědělství

| 4.1 | Komise ve svém sdělení uvádí, že využití vnitrostátních nástrojů SZP (vnitrostátních strategických plánů), jakož i cílů stanovených v nařízení LULUCF může být jen přínosné. Úkoly a cíle nařízení LULUCF jsou takové, že je třeba použít všechna řešení. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | SZP v této souvislosti může pomoci definovat na příslušné územní úrovni základní míru, pokud jde o snižování emisí, ukládání uhlíku a přizpůsobení odvětví, například prostřednictvím ochrany trvalých travních porostů nebo agroekologické infrastruktury. Reforma SZP v roce 2023 rovněž umožní posílit opatření v oblasti klimatu prostřednictvím ekoschémat, podobně jako chrání sociální podmíněnost. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vzhledem k tomuto počtu cílů se však EHSV domnívá, že SZP sama o sobě nebude schopna dosažení cílů uhlíkové neutrality zajistit. SZP by měla poskytnout politický rámec, jenž připraví půdu pro přechod na nízkouhlíkové zemědělství, které produkuje méně emisí a více jich ukládá. EHSV se domnívá, že investiční podpora v rámci SZP může a měla by finančně bonifikovat ukládání uhlíku jako ekologickou službu a podporu příjmů zemědělců, ukládání uhlíku by však nemělo být obecnou podmínkou SZP; ještě větší důraz klade EHSV na nutnost další podpory rozvoje trhu s uhlíkem. |
| --- | --- |

4.3

Uhlíkové kredity: nezbytná investice pro využití potenciálu zemědělské půdy

| 4.4. | Řešení pro přizpůsobení a zmírnění dopadů zemědělství existují, ale jsou nákladná, spojená s riziky a někdy mají dopad na dlouhodobou ziskovost. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5 | EHSV se domnívá, že pokud se mají zemědělci a pracovníci v zemědělství zavázat k přechodu na nízkouhlíkové zemědělství a uspět v něm, je nutné pro ně zajistit spravedlivou odměnu a dlouhodobý přístup k vlastnictví nebo pronájmu půdy. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV se domnívá, že vyčíslení pozitivních externalit, které zemědělskými postupy šetrnými ke klimatu vznikají, může umožnit zhodnocení v rámci soukromých smluv v rámci dobrovolného trhu a vydáním uhlíkových kreditů, s nimiž lze na tomto trhu obchodovat. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Vydávání uhlíkových kreditů bude vyžadovat větší spolupráci se zemědělci a bude muset zohlednit mezinárodní kontext. Jiné země již totiž svůj systém uhlíkových kreditů vytvořily: cena nedávno vydaných čínských povolenek na emise uhlíku je stanovena na 5,20 EUR/t v roce 2021 a v roce 2030 by mohla dosáhnout 20,5 EUR/t (v porovnání s projekty zemědělského ukládání uhlíku v Evropě, které v průměru pracují s 30 nebo dokonce 40 EUR/t) (11). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Tyto evropské uhlíkové kredity bude proto nutné na konkurenčním trhu zatraktivnit, aniž by došlo k narušení integrity životního prostředí. Bez ekonomického a politického nástroje bude pro EU obtížné dražší lokální zachycený a nevyprodukovaný uhlík financovat a prodávat. Bude nutné zhodnotit pozitivní externality, jako je například francouzská certifikační značka pro nízkouhlíkové projekty Label bas-carbone (12). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Francouzská značka Label bas-carbone je oceněním za uhlík uložený i nevyprodukovaný (zemědělské emise CO2, CH4 a N2O přepočtené na uhlík). Umožňuje zapojit všechny zemědělce do procesu přechodu na nízkouhlíkové a agroekologické zemědělství. V rámci francouzské značky Label bas-carbone je přechod na postupy, které výrazně snižují používání minerálních dusíkatých hnojiv, odměněn certifikovaným uhlíkovým kreditem. Jde o efektivní výsledek, protože tento kredit můžu být použit taktéž jako odměna za snížení emisí N2O. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EHSV se domnívá, že uhlíkové kredity musí být odměnou za poskytnutou službu, tedy za ukládání atmosférického uhlíku, ale musí také podporovat přechod na nízkouhlíkové zemědělství a dobré životní podmínky pracovníků, předvídatelnost profesní dráhy a pracovní podmínky v zemědělství. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EHSV proto doporučuje investovat do uhlíkových kreditů prostřednictvím transparentního a důvěryhodného systému, který bude odpovídat potřebám tohoto odvětví v oblasti ukládání, ale také v oblasti snižování emisí. Je třeba pamatovat na konsolidaci úlohy občanské společnosti a sociálních partnerů, a to zvláště pokud jde o posouzení sociálního dopadu uhlíkových kreditů. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Vzhledem k tomu, že opatření v oblasti uhlíkového vyrovnání na hranicích neskýtají dostatečnou ochranu zemědělství, doporučuje EHSV zaměřit se též na dovážené výrobky a zajistit, aby nové i stávající obchodní dohody nutily exportní země využívat udržitelné uhlíkové cykly. |
| --- | --- |

4.12

Sociálně spravedlivý přechod na nízkouhlíkové zemědělství

| 4.13 | EHSV upozorňuje, že členské státy ani zemědělci nemají stejné investiční a podpůrné kapacity pro ukládání uhlíku. Některé členské státy pak pociťují vážné dopady války na Ukrajině, které ovlivní jejich schopnost podporovat budoucí investice do ukládání uhlíku. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EHSV vyzývá k poskytnutí podpory a pomoci podnikům při odborném proškolení zaměstnanců, aby mohly přejít na nové nízkouhlíkové modely zítřka. Do státní podpory investic v oblasti uhlíku by proto bylo vhodné zahrnout v souladu s úmluvami MOP sociální podmíněnost, aby se zamezilo pracovním podmínkám spojeným s nízkou odměnou, neexistující ochranou a nejistotou. Důležitým faktorem je též přístup k inovacím a sdílení osvědčených postupů. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EHSV zdůrazňuje zásadní otázku vzdělávání a podpory zemědělců a pracovníků v zemědělství. |
| --- | --- |

4.15

V Bruselu dne 19. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Viz zejména „Opatření v oblasti klimatu na rašeliništích prostřednictvím uhlíkového zemědělství“ v rámci stěžejní iniciativy „Odolné venkovské oblasti“ (https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/new-push-european-democracy/long-term-vision-rural-areas_cs).

1

(2)  Druhá část šesté hodnotící zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC), zveřejněná 28. února 2022: https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-cycle/

2

(3)  Úř. věst. C 194, 12.5.2022, s. 72.

3

(4)  Úř. věst. C 517, 22.12.2021, s. 38.

4

(5)  COM(2021) 554 final.

5

(6)  Stanovisko EHSV Zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 192).

6

Zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví

(7)  Informační zpráva EHSV Přínosy extenzivního chovu hospodářských zvířat a organických hnojiv v kontextu Zelené dohody pro Evropu.

7

Přínosy extenzivního chovu hospodářských zvířat a organických hnojiv v kontextu Zelené dohody pro Evropu

(8)  Stanovisko EHSV Nová Strategie EU pro půdu (Úř. věst. C 290, 29.7.2022, s. 131).

8

Nová Strategie EU pro půdu

(9)  https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-working-group-ii/

9

(10)  Podrobněji k tématu viz stanovisko z vlastní iniciativy CCMI/190 Úloha technologií pohlcování uhlíku v dekarbonizaci evropského průmyslu (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

10

Úloha technologií pohlcování uhlíku v dekarbonizaci evropského průmyslu

(11)  https://www.citepa.org/fr/2021_07_b05/

11

(12)  https://www.ecologie.gouv.fr/label-bas-carbone

12

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/101 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/101

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o snižování emisí metanu v odvětví energetiky a o změně nařízení (EU) 2019/942

(COM(2021) 805 final/2 – 2021/0423 (COD))

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem

(COM(2021) 804 final – 2021/0424 (COD))

a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem, s plyny z obnovitelných zdrojů a s vodíkem

(COM(2021) 803 final – 2021/0425 (COD))

(2022/C 323/17)

| Zpravodaj: | Udo HEMMERLING |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Udo HEMMERLING

| Žádosti o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 17. 2. 2022 a 7. 3. 2022
  Rada Evropské unie, 23. 2. 2022 a 3. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 114 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato v sekci | 2. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 19. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 184/2/2 |

Žádosti o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 17. 2. 2022 a 7. 3. 2022

Rada Evropské unie, 23. 2. 2022 a 3. 3. 2022

Právní základ

čl. 114 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato v sekci

2. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

19. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

184/2/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Po ruské invazi na Ukrajinu a následných sankcích proti Rusku a Bělorusku se EU pustila do urychlené úpravy své energetické politiky, zejména pokud jde o zemní plyn. Evropská komise předložila sdělení nazvané „REPowerEU“, které se věnuje otázce dosažení energetické nezávislosti na ruských fosilních palivech do roku 2030. První velké kroky jsou naplánovány již v roce 2022. EHSV tento ambiciózní přístup obecně podporuje a doporučuje, aby Komise předložila aktualizovaný návrh tohoto balíčku týkajícího se trhu s plynem s cílem zohlednit tuto novou situaci. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV vítá záměr Evropské komise urychlit přechod na plyny z obnovitelných zdrojů, který je naléhavě zapotřebí kvůli neustávající změně klimatu. Jejich použití by se mělo zaměřit na odvětví, v nichž se obtížně snižují emise uhlíku nebo kde ještě nejsou k dispozici řešení v podobě alternativních technologií, jako je přímá elektrifikace konečných použití. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Návrh definuje plynárenskou a vodíkovou soustavu jako dvě oddělené soustavy. Nastavení pravidel tak, jak je dáno v balíčku týkajícím se odvětví plynu, by znamenalo, že požadavky budou velmi odlišné. EHSV se domnívá, že odlišné a restriktivní požadavky stanovené pro tyto dvě soustavy jsou nepřiměřené. Měly by být využity možné synergie v rámci společného vývoje, provozu a údržby obou soustav, a to díky společné regulaci. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV se domnívá, že by plyny z obnovitelných zdrojů měly být plně obchodovatelné na společném trhu. Měl by proto být od začátku zaveden jednotný celounijní systém norem v oblasti kvality a udržitelnosti plynu. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV zdůrazňuje zvláštní úlohu, kterou hraje biometan, pokud jde o rozvoj širší nabídky plynů z obnovitelných zdrojů, a to v zájmu oběhového hospodářství a regionální přidané hodnoty. Bylo by to rovněž přínosné pro udržitelné zemědělství, neboť by se snížily emise skleníkových plynů. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Skutečné hodnoty emisí fosilního metanu jsou vyšší než hodnoty vykazované. EHSV si je dobře vědom, že k většině úniků metanu dochází mimo EU, a z toho důvodu je nezbytné v nařízení zavést výkonnostní normu pro dovážený metan. |
| --- | --- |

1.6

2.   Přehled návrhů Evropské komise

| 2.1 | Tři návrhy Evropské komise z prosince 2021 jsou součástí přístupu „Fit for 55“ s cílem urychlit snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 a dosáhnout pokroku na cestě ke klimatické neutralitě, jíž má být dosaženo do roku 2050. Záměrem je zde přizpůsobit pravidla pro trh EU s plynem přechodu na plyny z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkové plyny a rozšířit tato pravidla tak, aby se vztahovala i na trh EU s vodíkem. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Regulační rámec pro společný trh s plynem byl naposledy významně upraven v roce 2009. Dosud se pozornost soustředila zejména na regulační otázky týkající se účinnosti, obchodu, sítí, hospodářské soutěže a informací pro spotřebitele. To se nyní zásadně rozšiřuje, tak aby byla zahrnuta pravidla, jimiž se řídí přechod na energii z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V rámci trhu jsou upřednostňovány plyny z obnovitelných zdrojů, plyny s negativními emisemi uhlíku, bezuhlíkové plyny a/nebo nízkouhlíkové plyny. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V souladu s pravidly pro trh EU s plynem bude vytvořen a rozvíjen vnitřní trh s vodíkem a vodíková síť. V souladu s návrhem Komise nebude smět stávající plynárenskou síť a budoucí vodíkovou síť řídit jeden a týž provozovatel. To bude platit i v případě, že stávající provozovatel plynárenské sítě vytvoří také vodíkovou síť (tzv. horizontální oddělení). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Regulace v oblasti snižování emisí metanu v plynárenském odvětví je navíc předkládána poprvé. To povede k tomu, že se z cíle strategie EU pro metan monitorovat a snižovat emise metanu v odvětví energetiky stanou konkrétní pravidla. |
| --- | --- |

2.5

3.   Potřeba aktualizace po napadení Ukrajiny ze strany Ruska

| 3.1 | Ruská invaze na Ukrajinu způsobuje obyvatelům Ukrajiny obrovské strasti. Je třeba podpořit jejich civilní a vojenský odpor. V důsledku sankcí proti Ruské federaci a Bělorusku je třeba revidovat energetickou politiku Evropské unie, zejména pokud jde o dovoz zemního plynu z Ruska. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V březnu 2022 Evropská komise nastínila nový plán nazvaný „REPowerEU“, jehož cílem je dosáhnout do roku 2030 nezávislosti na ruských fosilních palivech. Snížit do konce tohoto roku poptávku po ruském plynu o dvě třetiny bude pro evropskou ekonomiku a společnost mimořádně náročné. Příslušné sdělení se zabývá mnoha novými prioritami, pokud jde o energetickou bezpečnost, skladování plynu, ceny energií a biometan, které s balíčkem týkajícím se trhu s plynem předloženým v prosinci 2021 souvisejí. Měl by být projednán povinný nástroj pro zvýšení používání plynů z obnovitelných zdrojů včetně biometanu. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V zájmu soudržné politiky v oblasti trhu s plynem EHSV doporučuje, aby Komise vypracovala aktualizovaný návrh tohoto balíčku týkajícího se trhu s plynem. Součástí aktualizace by měl být návrh na urychlení schvalovacích postupů pro plynárenskou a vodíkovou infrastrukturu. |
| --- | --- |

3.3

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV vítá záměr Evropské komise urychlit přechod na plyny z obnovitelných zdrojů, který je naléhavě zapotřebí kvůli neustávající změně klimatu. Odvětví plynu musí významně přispět k dekarbonizaci a propojení odvětví podle Zelené dohody. Pro tento přechod jsou také nezbytné nízkouhlíkové plyny, přičemž je třeba zde splnit přísné požadavky na udržitelnost. Jejich použití by se mělo zaměřit na odvětví, v nichž se obtížně snižují emise uhlíku nebo kde ještě nejsou k dispozici řešení v podobě alternativních technologií, jako je přímá elektrifikace konečných použití. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EHSV si je vědom závazku klimatické neutrality, který EU zakotvila do právního rámce pro klima. Na základě tohoto závazku by politiky EU měly zvážit zvláštní výhody elektroenergetických a plynárenských soustav. Elektrizační soustavy mohou přepravovat obnovitelnou solární a větrnou energii s nízkými ztrátami spojenými s přeměnou energie. Plynárenské sítě mohou využívat velké skladovací zařízení a umožňují přepravu na dlouhé vzdálenosti. Pokud jde o plyn, měly by být v rámci trhu upřednostňovány plyny z obnovitelných zdrojů a v menší míře plyny nízkouhlíkové. Odvětví, v nichž se obtížně snižují emise uhlíku, jako je odvětví oceli, cementu, keramiky nebo přeprava na dlouhé vzdálenosti, by se měla zaměřit především na vodík. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vzhledem k dlouhodobému přetrvávání CO2 v atmosféře je nutné zajistit plnění závazného cíle dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality zakotveného v evropském právním rámci pro klima. Pokud se tento cíl v nadcházejících letech nepodaří splnit, bude třeba přijmout další opatření, zejména pokud se ukáže, že emise metanu z odvětví energetiky mají větší dopad na klima, než se v současnosti odhaduje. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Jsou zapotřebí účinné plynárenské soustavy – a do budoucna vodíkové sítě a skladovací zařízení –, neboť významně přispívají k bezpečnosti a cenové dostupnosti dodávek energie. Měly by být rozvíjeny tak, aby doplňovaly elektroenergetickou soustavu. Odvětví plynu a vodíku tak může pomoci snížit závislost na ruských fosilních palivech. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Urychlení přechodu na plyny z obnovitelných zdrojů může pomoci diverzifikovat dodávky plynu v Evropské unii. Ceny uhlíku u fosilních paliv si vynutí přechod na plyny z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Návrhy Evropské komise mají usnadnit a rozšířit přístup na společný trh pro plyny z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkové plyny, včetně vodíku. EHSV se domnívá, že jde o vhodný přístup. Je však dostatečný pro to, aby pomohl plynům z obnovitelných zdrojů prosadit se? EHSV tedy navrhuje, aby byla rovněž zvážena možnost výslovně právním předpisem stanovit upřednostňování vstřikování plynů z obnovitelných zdrojů do rozvodných sítí. Podobná pravidla pro priority při výkupu existují v některých členských státech pro odvětví elektroenergetiky a mohla by sloužit jako model pro tento přechod. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV se domnívá, že je třeba využít stávající plynárenskou infrastrukturu a dále ji rozvíjet, tak jak bude potřeba v zájmu dosažení cíle klimatické neutrality. Výbor podporuje zvláštní zaměření na vytvoření trhu s vodíkem a vodíkových sítí. V tomto ohledu si EHSV klade otázku, zda je nutné striktně oddělovat plynárenské sítě od sítí vodíkových, jak vyžadují právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Návrh definuje dvě oddělené soustavy: plynárenskou soustavu, která by měla přejít z fosilního plynu na plyn z obnovitelných zdrojů, a soustavu vodíkovou. Nastavení pravidel tak, jak je dáno v balíčku, by znamenalo, že požadavky vztahující se na jednotlivé soustavy budou velmi odlišné.. To by způsobilo zablokování technických a hospodářských synergií mezi oběma soustavami. EHSV si klade otázku, zda jsou odlišné a restriktivní požadavky na tyto dvě soustavy zapotřebí a zda jsou přiměřené. Měly by být využity možné synergie v rámci společného vývoje, provozu a údržby obou soustav, a to díky společné regulaci. Je třeba umožnit spojení oddělených sekcí místních sítí a zajistit proveditelnost v tomto směru. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Návrhy Evropské komise si kladou za cíl umožnit rychlý rozvoj trhu pro tzv. nízkouhlíkový vodík a pro skutečný vodík z obnovitelných zdrojů. Tímto širokým přístupem se má dosáhnout rychlého a konkurenceschopného rozšíření vodíku na trhu. EHSV se domnívá, že je třeba zajistit, aby byl skutečný vodík z obnovitelných zdrojů nadále upřednostňován před vodíkem získávaným za použití fosilních paliv. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Nejznámějšími a nejrozšířenějšími chemickými procesy pro výrobu vodíku jsou elektrolýza a parní reformace. Lze použít rovněž pyrolýzu a biologické procesy (fermentaci) – a také biogenní CO2 ze zpracování bioplynu. V závislosti na procesu mohou být k výrobě vodíku z udržitelných zdrojů použity různé zdroje energie nebo vstupních surovin, jako je elektřina z obnovitelných zdrojů, plyn z obnovitelných zdrojů nebo dokonce udržitelná biomasa. Očekává se tedy, že vytvoření vodíkové ekonomiky povede ke směsici různých technologií a velikostí zařízení. Další možností, kterou je třeba vzít na vědomí, je těžba vodíku ve vesmíru. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EHSV pro rozvoj vodíkové ekonomiky v zásadě doporučuje koncepci otevřeného trhu se zvláštním zohledněním malých a středních podniků. To bude znamenat, že plyn nebo vodík z obnovitelných zdrojů může být produkován lokálně z elektřiny z obnovitelných zdrojů mimo rozvodnou síť, biogenních reziduí a odpadu nebo recyklovaných materiálů. To vyžaduje rovný přístup k sítím a trhům. Kromě toho by měla být zvláštní pozornost věnována menším provozovatelům a novým účastníkům na trhu (včetně energetických společenství), kteří produkují plyny z obnovitelných zdrojů, například biometan. Malí a noví účastníci trhu s plynem potřebují zvláštní podporu, neboť musí realizovat vysoké investice s relativně nízkou výnosností. Přístup k distribučním sítím by měl být zaručen minimálně těmto provozovatelům. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EHSV zdůrazňuje zvláštní úlohu, kterou hraje biometan, pokud jde o rozvoj širší nabídky plynů z obnovitelných zdrojů. V březnu 2022 Evropská komise stanovila nový cíl ve výši 35 miliard metrů krychlových biometanu do roku 2030. Stále existuje mnoho nevyužitých zdrojů biomasy, které nejsou v rozporu s cíli v oblasti udržitelné produkce potravin a ochrany přírody. Využití vedlejších produktů a reziduí ze zemědělství k výrobě biometanu podpoří dané odvětví při snižování emisí ovlivňujících klima. Zajistí také dodatečná hnojiva pro zemědělce, což představuje další krok směrem k oběhovému hospodářství a regionální přidané hodnotě. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | V zájmu ochrany zaměstnanců a životního prostředí již byly pro odvětví plynu a vodíku zavedeny vysoké bezpečnostní normy. S tím, jak se bude v budoucnu zvyšovat využívání vodíku, poroste i význam preventivních opatření. |
| --- | --- |

4.13

5.   Konkrétní připomínky

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem, s plyny z obnovitelných zdrojů a s vodíkem

| 5.1 | Článek 2 této směrnice stanoví novou definici „nízkouhlíkového vodíku“. Definice „nízkouhlíkových plynů“ a „nízkouhlíkových paliv“ vycházejí z definic uvedených ve směrnici o obnovitelných zdrojích energie. Musí být splněna prahová hodnota snižování emisí skleníkových plynů o 70 %. Je třeba přezkoumat definici „nízkouhlíkového vodíku“ s cílem zjistit, zda blokuje přechod na plyny z obnovitelných zdrojů. Na jedné straně se zdá, že aby se rychle dosáhlo významné produkce vodíku, je zapotřebí tzv. modrý vodík (tj. vodík vyráběný ze zemního plynu se zachycováním uhlíku). Na druhé straně je nutné rozvíjet výrobu „skutečného“ vodíku z obnovitelných zdrojů, čemuž nesmí být bráněno upřednostňováním nízkouhlíkového vodíku a nesmí to být tímto způsobem ani oddalováno. Obojí by měla zajistit směrnice. Měly by tak být upřednostňovány plyny z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Článek 8 této směrnice se zabývá certifikací plynů z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů. V souladu se směrnicí o obnovitelných zdrojích energie bude certifikace prováděna za využití systému hmotnostní bilance, který již byl vytvořen pro obnovitelná paliva v odvětví dopravy. Plynárenský průmysl mí za to, že odlišné vnitrostátní systémy ověřování vytvoří překážky pro přeshraniční obchod s plyny z obnovitelných zdrojů. EHSV se domnívá, že je nezbytná certifikace plynů z obnovitelných zdrojů mezi koncovými body, a navrhuje proto, aby byl od začátku zaveden jednotný celounijní systém norem v oblasti kvality a udržitelnosti plynu. Měl by zahrnovat aktualizované záruky původu, které budou obsahovat rovněž informace o skleníkových plynech a kritéria udržitelnosti. To zlepší likviditu trhu s plynem, který bude procházet dekarbonizací. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Články 13 a 14 směrnice poprvé stanoví pravidla pro „aktivní zákazníky“ (prozumenty) a energetická společenství. EHSV vítá skutečnost, že Komise přijala jeho postoj (1). To zajistí rozmanitou skladbu dodávek plynu zákazníkům a posílí to hospodářskou soutěž na trhu s plynem. Prozumenti a energetická společenství stimulují rozvoj regionů a venkova a rovněž digitalizaci odvětví energetiky. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Článek 27 směrnice stanoví, že smlouvy na dodávky fosilního plynu musí být ukončeny do roku 2049 nebo nesmí tento rok překročit. EHSV má pochybnosti, zda je stanovení konečného data v právním předpisu dobrým nápadem z hlediska určitých dodavatelských smluv v soukromém sektoru, neboť to může být v rozporu s principem nabídky a poptávky v rámci tržního hospodářství. Na druhou stranu je rok 2049 vzhledem k dlouhému přetrvávání skleníkových plynů v atmosféře příliš vzdálený v čase na to, aby byl zajištěn soulad se závazným cílem dosáhnout klimatické neutrality zakotveným v evropském právním rámci pro klima. Rozhodne-li se Komise přikročit ke stanovení data ukončení smluv, mělo by být konečné datum posunuto o deset let dříve, aby bylo možné splnit naše závazky v oblasti životního prostředí, zejména s ohledem na iniciativu REPowerEU, neboť je třeba upřednostnit nezbytný přechod na energii z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Směrnice (článek 62 a následující) také stanoví oddělení výrobců, obchodníků, provozovatelů sítí a provozovatelů zařízení pro vodíkové sítě v souladu s právními předpisy pro plynárenské sítě. EHSV tento konkurenční přístup podporuje, poukazuje však na to, že by to mohlo brzdit naléhavé iniciativy v oblasti budování vodíkových sítí. Tato směrnice stanoví výjimečná pravidla, jež se mají uplatňovat do konce roku 2030; je tedy třeba posoudit další prodloužení. Požadavek týkající se zákonného oddělení provozovatelů plynárenských sítí a provozovatelů vodíkových sítí by ztížil přeměnu a budování infrastruktury, jež je nezbytná k dosažení cílů v oblasti klimatu. Jedním ze způsobů, jak dekarbonizovat plynárenský průmysl, je přizpůsobit stávající plynárenskou infrastrukturu a přeměnit ji na přepravu čistého vodíku. EHSV se proto domnívá, že by bylo vhodné projednat výjimky z pravidel pro oddělení vodíkových sítí. Stejně jako v případě právních předpisů v oblasti plynárenských sítí by i právní předpisy v oblasti vodíkových sítí měly rozlišovat mezi úrovněmi přepravních a distribučních sítí a měly by stanovit zvláštní požadavky týkající se jejich oddělení |
| --- | --- |

5.5

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem (přepracované znění)

| 5.6 | Článek 4 revidovaného nařízení o plynech obsahuje pravidlo stanovující, že členský stát může povolit finanční převody mezi regulovanými službami pro plyn a vodík. EHSV tento přístup může podpořit. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Toto nařízení (článek 6 a následující) stanoví nediskriminační přístup na trh, pokud jde o vodíkové sítě a zařízení pro skladování vodíku, v souladu s právními předpisy v oblasti plynárenských sítí. EHSV tento přístup podporuje. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Článek 16 tohoto nařízení stanoví slevy ze sazeb na plyny z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkové plyny. EHSV s tímto souhlasí. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Článek 20 tohoto nařízení stanoví, že při přepravě plynu mezi členskými státy musí být přijat plyn s obsahem vodíku až 5 %. EHSV se domnívá, že je třeba opětovně přezkoumat, zda je možné, aby obsah přimíchávaného vodíku přesáhl 5 % a současně bylo zajištěno, že síť funguje po technické stránce hladce. To by usnadnilo růst trhu s plyny z obnovitelných zdrojů prostřednictvím přimíchávání. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Nařízení (článek 39 a následující) stanoví postupné vytvoření Evropské sítě provozovatelů vodíkových sítí (ENNOH). Vzhledem k možným synergiím mezi plynem a vodíkem by měla být uspořádána v úzké spolupráci se stávající sítí ENTSOG. EHSV zdůrazňuje, že tato síť má důležitou úlohu vytvořit vnitřní trh EU s vodíkem. V tomto ohledu je třeba zajistit, aby tato síť byla otevřena novým účastníkům. Musí být respektovány zvláštní soutěžní zájmy malých a středních podniků. |
| --- | --- |

5.10

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o snižování emisí metanu v odvětví energetiky

| 5.11 | V celosvětovém měřítku je EU odpovědná za pouhých 5 % emisí metanu (2). Většina emisí metanu z dovozu zemního plynu pochází z oblastí mimo EU. V boji proti emisím metanu v odvětví energetiky má i nadále zásadní význam mezinárodní přístup zahrnující i dovoz energie. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | EHSV se domnívá, že rámec EU pro omezení nebo snížení emisí metanu v odvětví energetiky je dobrým nápadem. Je třeba se snažit zajistit, aby požadavky na monitorování v rámci plynárenského odvětví byly proveditelné, například pokud jde o měření a ověřování údajů o emisích a podávání zpráv o nich. To by mělo zahrnovat stanovení vhodných lhůt pro inspekce zařízení tím, že se bude rozlišovat mezi jejich technickým stavem a stářím. Je třeba zohlednit stávající průmyslové iniciativy za účelem snížení emisí (partnerství pro metan v odvětví ropy a zemního plynu (OGMP)) a nutnost oživit mezinárodní spolupráci v rámci iniciativ, jako je Globální metanový závazek a Koalice pro klima a čisté ovzduší. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Velká část údajů o emisích fosilního metanu v současné době není vykazována EHSV vítá návrhy týkající se monitorování, vykazování a ověřování (MVO), zejména pokud se uplatňují za účelem předcházení únikům v plynovodech. Je třeba zefektivnit a upřednostnit iniciativy, jako je Mezinárodní středisko pro sledování emisí metanu, a využívání satelitních technologií ke zjišťování těchto úniků. V EU by měly být zakázány praktiky neodůvodněných úniků a spalování. Výjimky z tohoto pravidla by se měly omezit na mimořádné situace a případy související s bezpečností. Pokud jde o biometan, několik členských států EU již provedlo technická a regulační opatření v oblasti monitorování a prevence. To by mohlo být užitečné z hlediska vyhodnocování emisí metanu během těžby fosilních zdrojů. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | EHSV si je dobře vědom, že k většině úniků metanu dochází mimo EU, a z toho důvodu je nezbytné zavést a prosazovat výkonnostní normu pro dovážený metan. Tato dovozní norma by měla stanovit referenční hodnotu pro přípustné emise z těžby a měla by být vypracována již podle tohoto nařízení. Kromě toho je třeba zvážit začlenění emisí metanu z předvýrobní fáze do systému stanovování cen CO2. |
| --- | --- |

5.14

| 5.15 | Návrh o snižování emisí metanu se zaměřuje na odvětví energetiky. EHSV znovu zdůrazňuje význam emisí metanu ze zemědělství. Jak je uvedeno ve strategii Komise pro metan, zemědělce je třeba v jejich snaze o snižování emisí metanu podporovat. To by mohlo vypadat tak, že bude v rámci společné zemědělské politiky zahrnut mandát nabízet opatření, která zemědělce budou odměňovat za snižování emisí metanu. |
| --- | --- |

5.15

V Bruselu dne 19. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko TEN/761 – Ceny energií (Úř. věst. C 275, 18.7.2022, s. 80).

1

(2)  Viz stanovisko TEN/725 – Strategie pro methan (Úř. věst. C 220, 9.6.2021, s. 47).

2

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/107

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Nový rámec EU pro městskou mobilitu

[COM(2021) 811 final]

(2022/C 323/18)

Zpravodaj:
  Mateusz SZYMAŃSKI

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 21. ledna 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato v sekci | 7. dubna 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. května 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 203/1/8 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 21. ledna 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato v sekci

7. dubna 2022

Přijato na plenárním zasedání

18. května 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

203/1/8

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá sdělení Komise o rámci EU pro městskou mobilitu. Tento dokument byl zveřejněn v příhodném čase a jsou v něm zohledněny výzvy související s potřebou péče o životní prostředí a výzvy spojené s pandemií COVID-19, která mění celkový přístup k mobilitě i obecněji k životu a práci ve městě. Je třeba zachovat náležitou rovnováhu mezi ochranou životního prostředí a inkluzivitou městské dopravy. Potřeba snížit emise by neměla vést k omezení mobility či nedostatečnému přístupu k dopravě. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor poukazuje na to, že by právo na mobilitu mělo být uznáno jako jedno ze základních lidských práv, které je rovněž zahrnuto do evropského pilíře sociálních práv. Vyzývá tudíž k tomu, aby EU přijala ambiciózní opatření zaměřená na inkluzivitu městské dopravy. Mobilita by měla být vnímána jako faktor, který může podporovat rovnost, a mimo jiné především rovné příležitosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyzývá zástupce veřejných orgánů na různých úrovních, aby spolupracovali na zlepšení mobility, a to nejen ve městech, ale šířeji ve funkčních oblastech měst (které zahrnují i příměstské a venkovské oblasti), a aby do tohoto procesu zapojili zástupce občanské společnosti a občany. Vyzývá především k vypracování plánů udržitelné městské mobility a plánů udržitelné městské logistiky a také k přípravě územních plánů, které budou přesahovat hranice měst. To by mělo být zohledněno při revizi sítě TEN-T, pokud jde o městské uzly. Podle EHSV by tyto uzly měly vycházet z koncepce jednotných kontaktních míst. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV mimoto požaduje participativní přístup k procesu plánování. Výbor má za to, že žádoucích změn v oblasti dopravy ve městě lze docílit jedině se zapojením všech zúčastněných stran. Proto také kladně hodnotí návrh změnit složení expertní skupiny pro městskou mobilitu a umožnit, aby v ní mohly zasedat osoby, které nepůsobí ve veřejné správě. EHSV navrhuje rozšířit tuto skupinu o zástupce různých sociálních skupin a prostředí, především mladé lidi. Poznamenává také, že by se na práci tohoto orgánu rád podílel. Zároveň se domnívá, že by takový přístup mohl přispět k podpoře plánů udržitelné městské mobility a plánů udržitelné městské logistiky. EHSV by rovněž rád podtrhl význam opatření, jejichž cílem je zvyšování povědomí cestujících a podniků o nabídce v oblasti městské mobility a logistiky, zejména co se týče optimalizace využívání automobilů. Mimořádně významnou úlohu zde hraje vzdělávání a rozsáhlá spolupráce mezi různými institucemi a organizacemi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Je nanejvýš důležité zajistit odpovídající dlouhodobé financování opatření v oblasti mobility. Členské státy EU a místní orgány by měly vyčlenit vlastní prostředky, což může být – vedle vypracování plánů udržitelné městské mobility a plánů udržitelné městské logistiky – důkazem politické vůle ke změně v této oblasti. Je třeba zvážit, zda by neměly být v rámci fondů EU vyčleněny zvláštní zdroje na rozvoj dopravní infrastruktury. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV zdůrazňuje, že by měla být podniknuta opatření ke zvýšení atraktivity práce v oblasti městské mobility, zejména co se týče veřejné dopravy, která se potýká s nedostatkem pracovníků a stárnutím pracovní síly. Prostřednictvím sociálního dialogu je třeba nalézt řešení, která zlepší pracovní podmínky. To se týká i pracovníků, kteří vykonávají práci prostřednictvím digitálních platforem nabízejících služby související s mobilitou. EHSV připomíná návrh Komise týkající se zlepšení pracovních podmínek při práci prostřednictvím digitálních platforem. Mělo by být zajištěno účinné provádění této směrnice. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV uznává zvláštní úlohu veřejné dopravy při zlepšování městské a příměstské mobility. Tento druh dopravy by se měl vyznačovat vysokou kvalitou služeb a dostupností. Za současné zdravotní situace hraje nezanedbatelnou roli bezpečnost. EHSV tudíž vyzývá k přijetí ambiciózních opatření zaměřených na posílení veřejné dopravy, a to tím spíše, že veřejná doprava má obzvlášť velký vliv z hlediska zajištění rovnějších příležitostí. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | S rozvojem digitalizace se objevují nové příležitosti i rizika. EHSV uznává potenciál digitálních řešení a podporuje jejich rozvoj. Je však třeba zajistit, aby vznik nových nástrojů mobility neomezil přístup k mobilitě těm, kteří je z různých důvodů nemohou nebo nedokáží využívat. Obzvláště důležité je proto zlepšení digitálních dovedností a posílení bezpečnosti v digitálním prostředí. Kromě toho vyzýváme k dodržování zásad transparentnosti a demokratické správy údajů získávaných prostřednictvím digitálních aplikací. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV podporuje úsilí o vytvoření souboru spolehlivých a srovnatelných ukazatelů v oblasti mobility. Doporučuje se, aby byly v první řadě použity ukazatele v rámci 11. cíle udržitelného rozvoje OSN. Je třeba mít na paměti, že shromažďování a zpracovávání údajů představuje značnou administrativní zátěž. Výbor tudíž vyzývá k tomu, aby správní orgány na různých úrovních byly při tomto procesu podpořeny. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Úvod

| 2.1. | Ze statistických údajů o mobilitě ve městech vyplývá, jak velkým problémem je změnit v této oblasti chování lidí a možnosti, jež volí (1). Obyvatelé měst lpí na autech, což má sociální, ekonomické a environmentální důsledky. Na rozsah výzvy, kterou představuje přechod k udržitelné mobilitě, upozornil i Evropský účetní dvůr, který ve své zprávě poukázal na to, že „neexistuje jasné směřování k udržitelnějším druhům dopravy“ (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komise ve svém sdělení navrhuje rozhodnější opatření, jež mají změnit postupy organizování městské mobility. Jak Komise upozorňuje, cílem je přejít od přístupu založeného na zajištění plynulosti provozu dopravního toku k přístupu založenému na udržitelnějším pohybu osob a zboží. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podle Komise to znamená posílení struktury hromadné dopravy, včetně dopravy veřejné, lepší možnosti aktivní mobility a efektivní městskou logistiku s nulovými emisemi a doručování na posledním úseku. Zásadní význam má mít multimodalita uplatňovaná s využitím úspěšných řešení na poli digitalizace. Mělo by tak být umožněno lepší propojení městských a příměstských oblasti a zvýšení účinnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Na sdělení je třeba nahlížet v kontextu dvojí transformace – energetické a digitální. V rámci dopravy má k jejich realizaci přispět posílený přístup k městským uzlům TEN-T, včetně podpory multimodality jak v osobní, tak v nákladní dopravě. To rovněž znamená plně využít příležitostí, které digitalizace nabízí. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV souhlasí s připomínkami a doporučeními Komise. Města a městská mobilita se musí vyvíjet a přizpůsobovat novým skutečnostem. Městská mobilita je správně vnímána jako široká koncepce, pod niž spadají veškeré aspekty městského života a která by měla umožňovat dosažení hospodářských, sociálních a environmentálních cílů. To je důležité vzhledem k obtížím, s nimiž se odvětví dopravy potýká v důsledku pandemie COVID-19. EHSV mimoto považuje veřejnou dopravu za prvek politiky snižování nerovností, zejména nerovností příležitostí. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV považuje mobilitu za jedno ze základních práv. Vyplývá to ze Všeobecné deklarace lidských práv, která stanoví, že každý má právo volně se pohybovat. Je rovněž důležité připomenout evropský pilíř sociálních práv, podle nějž má každý „právo na přístup ke kvalitním základním službám, včetně (...) dopravy (...)“. EHSV však konstatuje, že stávající infrastruktura městské mobility není pro všechny dostupná stejnou měrou. Je třeba zajistit, aby doprava byla co nejinkluzivnější. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV oceňuje úsilí, které Komise vynakládá v procesu zlepšování městské mobility. Je si však vědom toho, že hlavní zátěž ve spojitosti s rozhodováním nesou místní orgány a členské státy. Vyzývá proto k učinění aktivních kroků zaměřených na rozvoj mobility, včetně vypracování plánů udržitelné městské mobility a plánů udržitelné městské logistiky. Jejich přípravě může bránit mimo jiné nedostatek politické vůle. EHSV podtrhuje význam spolupráce správních orgánů na různých úrovních rozhodování, do níž by byly rovněž zapojeny organizace občanské společnosti a občané. Zároveň by členské státy měly na rozvoj a údržbu infrastruktury městské mobility vyčlenit vlastní zdroje. Je třeba zvážit, zda by neměly být v rámci fondů EU vyčleněny zvláštní zdroje na rozvoj dopravní infrastruktury. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sdílí názor Komise, pokud jde o plány udržitelné městské mobility a plány udržitelné městské logistiky. Mnoho měst v EU bohužel takové plány stále nemá, což může naznačovat, že vypracování těchto plánů představuje značné finanční a organizační úsilí. Návrhy Komise jdou správným směrem. EHSV rovněž podnikne opatření ke zvýšení povědomí o těchto nástrojích. Vybízí taktéž k tomu, aby byly tyto plány propagovány u podniků. Je důležité, aby tyto plány reagovaly na současné trendy. Nedojde-li v dlouhodobém horizontu k výraznému zlepšení situace, mělo by se zvážit, zda by vypracování plánů udržitelné městské mobility a plánů udržitelné městské logistiky nemělo být povinné, přičemž je třeba zohlednit zásadu subsidiarity. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sdělení věnuje velkou pozornost problému ochrany životního prostředí ve spojitosti s rozvojem městské dopravy. V tomto ohledu je třeba zachovat náležitou rovnováhu. Potřeba snížit emise by neměla vést k omezení mobility či nedostatečnému přístupu k dopravě. EHSV navrhuje, aby byla v první řadě využívána řešení motivující k používání nízkoemisních vozidel a podpoře podniků, organizací občanské společnosti a spotřebitelů v tom, aby si taková vozidla pořizovali. Současně by mělo být prezentováno celé spektrum možností mobility, které částečně omezují nebo zcela eliminují potřebu přemisťovat se soukromým automobilem. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mimořádný význam má náležité územní plánování. Je třeba sledovat trendy v oblasti mobility a vytvářet patřičné územní rezervy v zájmu cílů spojených s rozvojem nových způsobů dopravy i s rozvojem veřejné komunikační sítě. Má-li být kvalita života v oblastech ležících dále od center měst uspokojivá, je třeba zajistit pro obyvatele těchto oblastí odpovídající infrastrukturu. Je důležité, aby byly obchodní modely pro nové druhy mobility přizpůsobeny městské infrastruktuře. Nebude-li městský potenciál dostatečný, měla by být podporována partnerství pro monitorování trendů v oblasti rozvoje městské mobility a jejich uplatňování v EU i na celosvětové úrovni. EHSV bude takovéto činnosti podporovat. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Doporučuje se, aby města, příměstské oblasti a venkovské oblasti spolupracovaly na vypracovávání plánů udržitelné městské mobility a plánů udržitelné městské logistiky pro rozsáhlé funkční oblasti. Cílem by mělo být zamezit suburbanizaci a chaotickému územnímu rozvoji. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV souhlasí s tím, že je ve sdělení přikládán velký význam posílení městských uzlů TEN-T z hlediska cestujících a zboží, a sdílí názor, že by tyto aspekty měly být součástí revize nařízení o TEN-T (3). V této souvislosti by Výbor rád zdůraznil, že se města nemohou rozvíjet izolovaně od okolních oblastí. Je tudíž mimořádně důležité, aby mezi městy a příměstskými oblastmi (a také venkovskými oblastmi) existovala dopravní spojení umožňující pohodlnou mobilitu a využití plného potenciálu různých oblastí a jejich obyvatel. Podle EHSV by tyto uzly měly vycházet z koncepce jednotných kontaktních míst. Měly by sloužit nejen čistě ke změně toho, jak se lidé přemisťují, nýbrž by měly zajišťovat komplexní dopravní obsluhu s informacemi pro cestující a službami a produkty souvisejícími s dopravou, včetně dopravy nákladní. Podle EHSV mohou zvláštní úlohu v tomto ohledu hrát železniční stanice. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV souhlasí s tím, že je nutné dekarbonizovat logistiku nákladní dopravy, například prostřednictvím vypracování plánů udržitelné městské logistiky s důrazem na vývoj udržitelných řešení a zlepšení multimodality při zohlednění řešení, technologií a vozidel s nulovými emisemi. EHSV zdůrazňuje, že je důležité, aby do tohoto procesu byly zapojeny veřejné a soukromé subjekty a aby byly náležitě řešeny přechodné problémy. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Výzvou pro toto odvětví bude přilákat zaměstnance. Jedním ze zjištěných problémů je vysoký věk pracovníků. Zároveň lze konstatovat, že o práci v městské veřejné dopravě není velký zájem. Panuje v ní tudíž nedostatek zaměstnanců, což se odráží v kvalitě poskytovaných služeb. Na druhou stranu se pak během pandemie COVID-19 jasně ukázalo, že pracovníci v tomto odvětví hrají významnou úlohu a zajišťují, aby mohla celá společnost dále fungovat. Práce v tomto odvětví by proto měla být zatraktivněna tím, že budou zajištěny důstojné a spravedlivé pracovní podmínky. Kromě toho je velmi důležité, aby do školních osnov a do práce s mládeží byla zahrnuta osvěta ohledně udržitelné mobility a aby se zajistilo, že vzdělávací programy budou pro mladé lidi atraktivnější a interaktivnější, mj. prostřednictvím programu Erasmus+. Příslušná řešení by měla být hledána prostřednictvím mechanismů sociálního dialogu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | V systému veřejných zakázek na dopravní služby ve městech je při výběru nejlepší nabídky třeba zohlednit řadu sociálních a environmentálních kritérií, a to s přihlédnutím k požadavkům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) (4) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Veřejná doprava má pro rozvoj mobility zásadní význam. Měl by být tedy podpořen její rozvoj, mimo jiné stanovením cílů v této oblasti pro nadcházející roky. Zapomínat by se nemělo ani na takové aspekty, jako je přístupnost, cenová dostupnost, pocit bezpečnosti, spolehlivost a časová přesnost. Zároveň je třeba posílit důvěru v městskou dopravu jakožto dopravu, která je bezpečná pro zdraví. To je důležité zejména v dobách zdravotních krizí, jako je pandemie COVID-19. Velký význam má i to, aby cestování tímto druhem dopravy nebylo spojováno s chudobou. Neměla by být opomíjena ani úloha veřejné dopravy, pokud jde o vyrovnávání příležitostí, a to i mezi ženami a muži. EHSV požaduje, aby byl vypracován dlouhodobý rámec finanční podpory pro financování infrastruktury veřejné dopravy. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Ve sdělení se upozorňuje na otázky týkající se využívání mobility jako služby (MaaS). Tato oblast skýtá ohromný potenciál co do generování velkého množství údajů, a její rozvoj je tudíž žádoucí. Existují nicméně obavy, zda údaje zpracovávané aplikacemi nebudou využívány neoprávněně. Je třeba zavést vhodný regulační rámec, který zaručí, aby při řízení městské dopravy byly dodržovány demokratické zásady transparentnosti. K tomu je nutná veřejná kontrola. Kromě toho potřebují místní a regionální orgány podporu, pokud jde o rozvoj technologií založených na umělé inteligenci. EHSV zdůrazňuje, že rozvoj moderních digitálních nástrojů v oblasti mobility nesmí vést k vyloučení těch, kteří taková řešení nemohou nebo nedokáží využívat. Je nezbytné rozvíjet digitální dovednosti společnosti. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV vyzdvihuje význam zvyšování povědomí a vzdělávání, co se týče moderní mobility. Je třeba obyvatele upozornit na výhody, které jim vyplynou z toho, že budou namísto soukromých automobilů cestovat jinými druhy dopravy. Obzvláště důležitá je optimalizace využívání automobilů. Vedle orgánů a iniciativ EU hrají v tomto ohledu důležitou úlohu i organizace a sítě občanské společnosti (5). Úspěšným příkladem je CIVITAS. EHSV rovněž navrhuje podporovat městský cestovní ruch, který zohledňuje využívání udržitelných způsobů mobility. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV by rád vyjádřil svůj zájem zapojit se do činnosti expertní skupiny pro městskou mobilitu. Souhlasíme s tím, že složení a pracovní metody této skupiny je třeba změnit. Je správné, že v ní budou moci zasedat osoby z jiných prostředí, než je oblast správy. Vybízíme k diverzifikaci složení této skupiny tak, aby v ní byly zastoupeny různé sociální skupiny a různá prostředí. Výše uvedené úvahy lze použít i na jiné subjekty zabývající se mobilitou na různých úrovních. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV také podporuje návrhy Komise týkající se zlepšení harmonizovaných ukazatelů městské mobility. Zde je třeba poznamenat, že sdělení odkazuje na cíl udržitelného rozvoje č. 11, podle nějž by se města a lidská sídla měla do roku 2030 stát inkluzivními, bezpečnými, odolnými a udržitelnými. Mělo by se zdůraznit, že konkrétní cíle mohou být vodítkem pro politiku EU v této oblasti i pro navrhování ukazatelů. Je třeba zajistit jejich srovnatelnost a aktuálnost. EHSV proto vyzývá k podpoře orgánů, které mají na různých úrovních na starosti shromažďování údajů a vypracovávání statistik. Výbor vybízí k využívání nástroje SUMI (6) coby základu pro další práci a k tomu, aby byly zohledněny zkušenosti související s prací na tomto nástroji. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | EHSV rovněž poukazuje na to, že nedílnou součástí služeb veřejné dopravy by mělo být zajištění toho, aby měli všichni cestující k dispozici příslušné informace. Cestování totiž komplikuje existence četných tarifů a zón a různých druhů jízdenek, které jsou s nimi spojeny. Platí to zejména pro osoby, které přijíždějí do měst na krátkodobý pobyt. EHSV vyzývá k vytvoření jednoduchých a jasných systémů jízdného. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pro mnoho mladých lidí je prioritou komplexní změna perspektivy a položení důrazu na zdravou a udržitelnou mobilitu šetrnou ke klimatu (7). EHSV proto podporuje úsilí zaměřené na strukturovanější zapojení mládeže do tvorby politik a rozhodovacích procesů EU v otázkách klimatu a udržitelnosti (8) a na další rozvoj iniciativ, jako je DiscoverEU. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komise ve sdělení zcela správně odkazuje na práci prostřednictvím digitálních platforem, a to i v oblasti mobility. V posledních letech byla v této souvislosti zjištěna řada problémů a výzev, včetně problémů týkajících se pracovních podmínek. EHSV připomíná návrh Komise týkající se zlepšení pracovních podmínek při práci prostřednictvím digitálních platforem. Mělo by být zajištěno účinné provádění této směrnice. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV upozorňuje na odvětví maloobchodu, které může významně přispět k dosažení cílů městské mobility, pokud budou zohledněny zásady modelu blízkosti (angl. proximity) v oblasti maloobchodu, a to zejména u základních produktů. Místní obchod by měl napomoci většímu využívání udržitelných řešení. Je taktéž třeba sledovat nové trendy, jako je například tzv. letecká mobilita, která může přinést novou úroveň kvality služeb mobility. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ve sdělení je zmíněna úloha vnitrozemské vodní dopravy, která může taktéž přispět k ekologizaci městské dopravy i nákladní dopravy na posledním úseku. V této souvislosti by EHSV rád odkázal na své stanovisko NAIADES III (9), v němž byla předložena doporučení týkající se řešení v této oblasti. Výbor v něm zmiňuje mimo jiné to, že pro rozvoj vnitrozemské vodní dopravy ve městech je zapotřebí vytvořit určité podmínky. Jde mj. o vybudování odpovídající infrastruktury a o zajištění toho, aby veřejná vodní doprava byla zvýhodněna stejně jako veřejná pozemní doprava. |
| --- | --- |

4.5.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eiturbanmobility.eu/

1

https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Passenger_mobility_statistics#Distance_covered

(2)  Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 6/2020: Udržitelná městská mobilita v EU: bez odhodlání členských států není možné podstatné zlepšení.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1).

4

(5)  Např. EIT Urban Mobility nebo sdružení měst.

5

(6)  https://civitas.eu/tool-inventory/sumi-sustainable-urban-mobility-indicators

6

(7)  Youth Position Paper (Stanovisko mládeže), Vídeň 2021; https://www.klimaaktiv.at/service/publikationen/mobilitaet/the-pep.html

7

Youth Position Paper

(8)  Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 44.

8

(9)  Úř. věst. C 194, 12.5.2022, s. 102.

9

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/112 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/112

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zpráva o stavu energetické unie 2021 – příspěvky k realizaci Zelené dohody pro Evropu a oživení Unie (podle nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu)

(COM(2021) 950 final)

(2022/C 323/19)

| Zpravodajka: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Alena MASTANTUONO

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 20. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato na plenárním zasedání | 19. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 184/4/2 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 20. 12. 2021

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato na plenárním zasedání

19. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

184/4/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Závažné události, jichž jsme dnes v důsledku ruské invaze na Ukrajinu svědky, jsou jasným důkazem toho, že rizika pro energetickou bezpečnost EU a problémy s ní spojené byly nesmírně podceněny nejen v šesté výroční zprávě o stavu energetické unie, ale především ve skutečnosti. Současná tragická situace svědčí o tom, že sázka na intenzivní hospodářskou spolupráci EU s Ruskem v oblasti energetiky byla naprosto zásadní chybou, kterou důrazně podporovala řada bývalých vysoce postavených politiků z některých členských států EU. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V současné době vyšlo najevo, jak široká jsou případná rizika spojená se závislostí energetického systému EU na dovozu surovin potřebných v odvětví energetiky z Ruska. Po anexi Krymu se přitom tato rizika ještě zvýšila, a je tedy zapotřebí, aby EU urychleně podnikla náležité kroky. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je odhodlán plnit cíle Zelené dohody a doporučuje zvýšit úsilí, abychom stanovených cílů dosáhli co nejrychleji a co nejdříve snížili závislost EU na fosilních palivech. Celkový plán provádění Zelené dohody je však třeba upravit tak, aby byl za stávajících podmínek proveditelný a realistický. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pokud jde o energetickou unii, EHSV je pevně přesvědčen, že nyní je nutné se zaměřit na to, aby byla věnována zvláštní pozornost jejímu prvnímu pilíři, který se týká bezpečnosti, solidarity a důvěry. Zároveň je nutné dále posílit součinnost jak mezi jednotlivými pilíři této unie, tak i se všemi příslušnými podpůrnými nástroji (financování, zdanění, taxonomie, emisní povolenky a regulační pravidla). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdůrazňuje, že šestá výroční zpráva o stavu energetické unie není zcela vyvážená. Pod vlivem dopadu, jaký měly výkyvy v dodávkách na trh s energií, se její autoři podrobně zaměřují na ceny energie a nástroje pro odstranění emisí uhlíku, avšak otázkám, jako je bezpečnost dodávek nebo inovace a výzkum, se věnují jen okrajově. EHSV by uvítal širší a dobře strukturovaný přehled finančních zdrojů, které by umožnily posílit energetickou unii. Zároveň je podle něj zapotřebí zajistit, aby pokrok při budování energetické unie ve větší míře přispíval k inovativním opatřením a konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV považuje za více než iritující zejména to, že stejně jako v předchozích zprávách se ani v této zprávě opět neřeší hlavní cíle evropské energetické unie, resp. se jimi tato zpráva zabývá jen okrajově. Je třeba připomenout, že jsme mimo jiné chtěli, aby se snížila závislost na dovozu, občané zaujali v energetické unii stěžejní místo a aby se EU stala světovou jedničkou v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Dalo by se očekávat, že v každoročních zprávách o stavu energetické unie budou tyto klíčové cíle souhrnně analyzovány a budou jednoznačně určeny případné nedostatky, aby bylo v případě potřeby možné přijmout nová opatření. To však autoři předmětné zprávy ani zdaleka neučinili a například v ní trestuhodně opomíjejí problematiku rozvoje občanské energie, kterou EHSV považuje za velmi důležitou. EHSV očekává, že se Komise k této otázce jasně vyjádří ve zprávě za rok 2022 v rámci samostatných kapitol. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV velmi oceňuje skutečnost, že se obnovitelné zdroje energie staly hlavním zdrojem energie v EU, což má klíčový význam, neboť to může přispět ke snížení značné závislosti na dovozu energie do EU a podpořit energetickou bezpečnost Unie. Výbor je však toho názoru, že je zapotřebí přijmout konkrétnější opatření, aby se mohli spotřebitelé stát aktivními hráči na trhu a využívat výhod, jež přinášejí decentralizovanější a udržitelnější dodavatelské struktury. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV souhlasí s tvrzením uvedeným ve zprávě, pokud jde o potenciál rozvoje vnitřního trhu s energií, který ještě není z hlediska tržního prostředí, institucí, regulačních pravidel a propojení mezi členskými státy dokončen. Transformace bude představovat pro energetickou infrastrukturu zátěžovou zkoušku a je třeba využít všechny prostředky k tomu, abychom tuto infrastrukturu připravili na změny a zajistili její odolnost vůči dalším otřesům. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Vzhledem k nárůstu cen energie, jehož jsme byli svědky na podzim roku 2021, a s ohledem na současnou situaci je jasné, že je zapotřebí bedlivě sledovat vývoj cen energie a k otázce, jak racionálně řešit dopad vysokých cen energie na chudobu, přistupovat integrovanějším způsobem. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Rozvoj energetické unie EU vstoupil do fáze, kdy je třeba zcela otevřeně usilovat o zlepšení bezpečnosti. Zároveň je zapotřebí klást větší důraz na solidaritu a důvěru. Příští zimu bude krizové řízení s největší pravděpodobností vystaveno nevyhnutelné zkoušce, na kterou se budeme muset připravit, abychom minimalizovali negativní dopady na distribuci energie, a v důsledku toho i na hospodářskou výkonnost a životní úroveň. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EU by si měla rovněž uvědomit, že díky současnému systému dodávek energie z Ruska do EU proudí do ruské státní poklady finanční prostředky, které tento režim následně využívá k financování svých vojenských operací. Je nutné nalézt co nejdříve alternativní způsob, jak zajistit dodávky energie, a to pomocí diverzifikace dodavatelů z různých zemí a s využitím různých zdrojů energie. Zároveň je zapotřebí posílit solidaritu v rámci EU. To platí i pro suroviny dovážené do EU. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV by velmi uvítal rozhodnější politický postoj a posouzení dopadu vazby mezi energetikou a digitálním odvětvím a mezi energetickou unií a novou průmyslovou strategií pro Evropu, ale i určité prognózy zaměřené na dopad rizikové situace, jíž v současné době čelí odvětví energetiky, podnikatelská sféra a společnost v EU. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Součástí zprávy o stavu energetické unie by měl být rovněž zvláštní oddíl věnovaný úsilí o dosažení spravedlivé transformace, který by obsahoval osvědčené příklady, jež byly realizovány v členských státech a na evropské úrovni a z nichž by bylo patrné, jak lze pomocí finančních prostředků EU podpořit rekvalifikaci a prohlubování dovedností potřebných pro ekologickou transformaci. EHSV zdůrazňuje, že je-li řeč o spravedlivé transformaci, pak se to netýká jen způsobu, jakým je financována, nýbrž to zahrnuje rovněž cíl spolupracovat se sociálními partnery, a zajistit tak důstojnou práci, kvalitní pracovní místa a sociální zabezpečení, a vyžaduje to konkrétní opatření na regionální úrovni. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EU chybějí veřejné investice do výzkumu a inovací v oblasti čisté energie, a proto zaostává za svými globálními partnery. Hrozí jí tak, že jí v oblasti důležitých technologií a trhů budoucnosti ujede vlak. EHSV důrazně vyzývá Evropskou komisi, aby pro odvětví čisté energie vypracovala strategický plán, a podpořila tak rozvoj tohoto odvětví v EU. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Šestá výroční zpráva Evropské komise hodnotí pokrok dosažený při provádění politik Evropské unie v oblasti energetiky a klimatu, včetně energetické unie napříč jejími pěti pilíři. Zdůrazňuje také, jak se nové cíle EU v oblasti klimatu, zakotvené v evropském právním rámci pro klima, promítly v balíčku „Fit for 55“ do smysluplných legislativních návrhů. Ekologická transformace je považována za součást řešení na cestě ke klimatické neutralitě a za součást reakce na dopady krize COVID-19. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zpráva potvrzuje pozitivní trend ve snižování emisí skleníkových plynů v EU. V roce 2020 se emise skleníkových plynů ve srovnání s rokem 1990 snížily o 31 % v důsledku vlivu pandemie na spotřebu energie, ale také v důsledku pokračujících trendů v oblasti dekarbonizace. Prognózy předložené členskými státy v roce 2021 nasvědčují tomu, že při stávajících opatřeních se čisté emise skleníkových plynů sníží do roku 2030 o 34 % a při dodatečných opatřeních pro EU o 41 % (pro srovnání: v evropském právním rámci pro klima je stanoveno snížení emisí skleníkových plynů alespoň o 55 %). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V roce 2020 obnovitelné zdroje energie poprvé překonaly fosilní paliva jako hlavní zdroj energie v EU (38 % elektřiny v EU bylo získáno z obnovitelných zdrojů, zatímco 37 % bylo vyrobeno z fosilních paliv a 25 % z jádra). Očekává se, že podíl obnovitelných zdrojů energie na celkové skladbě zdrojů energie v EU dosáhne alespoň 22 %, ačkoli některým členským státům hrozí, že svůj vnitrostátní závazný cíl nesplní. Využívání obnovitelných zdrojů bylo v roce 2020 podpořeno investicemi ve výši 48,8 miliardy EUR, zatímco v roce 2019 šlo o částku 32,9 miliardy EUR. Situace se však u jednotlivých technologií lišila. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tato zpráva byla zveřejněna na pozadí prudkého nárůstu cen plynu a elektřiny. Velkoobchodní ceny elektřiny se meziročně zvýšily o 230 % a do září 2021 měly mírnější dopad na maloobchodní ceny (průměr EU + 11 %). Cenový šok byl z velké části pociťován kvůli záporným cenám elektřiny v roce 2020, které byly stlačeny zpomalením hospodářského růstu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | To bylo do značné míry způsobeno rostoucími cenami plynu, jejichž vliv na cenu elektřiny byl devětkrát vyšší než vliv zvýšení ceny uhlíku, které bylo pozorováno během stejného období. Úrovně zásob plynu jsou nízké a EU zažívá nejvyšší míru celkové závislosti na čistém dovozu energie za posledních 30 let (60,6 % v roce 2019 ve srovnání s 58,2 % v roce 2018 a 56 % v roce 2000). Je tomu tak navzdory skutečnosti, že výslovným cílem energetické unie bylo a je tuto závislost snížit. Ve zprávě o stavu energetické unie by se měly takové negativní údaje nejenom uvést, ale mělo by se rovněž osvětlit, proč se cíle snížení závislosti na dovozu nepodařilo ani v náznaku dosáhnout. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Zvýšení cen energií přimělo Evropskou komisi vydat soubor opatření a podpor s cílem rychle pomoci zranitelným skupinám. V roce 2019 postihla energetická chudoba v EU až 31 milionů lidí. To podtrhuje význam ochrany zranitelných skupin před prudkým nárůstem cen a význam zajištění spravedlivého přechodu ke klimatické neutralitě. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komise ve své zprávě pověřila Agenturu pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER), aby posoudila přínosy a nevýhody současného uspořádání velkoobchodního trhu s elektřinou, včetně jeho schopnosti řešit extrémní kolísání cen na trzích s plynem. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Dotace na obnovitelné zdroje energie dosáhly 78 miliard EUR. Naopak dotace na fosilní paliva v roce 2020 mírně poklesly na 52 miliard EUR, nicméně při současném hospodářském růstu by se mohly zvýšit. Podle šesté zprávy již devět členských států ukončilo výrobu elektřiny z uhlí, 13 členských států přijalo vnitrostátní závazky, že tak učiní do určitého data, čtyři zvažují možné termíny a pouze jeden o postupném ukončení této výroby dosud nezahájil vnitrostátní diskusi. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Tempo poklesu v roce 2019 směrem k cílům pro rok 2030 bylo uspokojivé pouze u spotřeby primární energie. Spotřeba primární energie v EU klesla v roce 2019 ve srovnání s rokem 2018 o 1,9 % a konečná spotřeba energie o 0,6 %. Je třeba vyvinout mnohem větší úsilí ke snížení konečné spotřeby energie podle stávajícího cíle v této oblasti a k dosažení ambicióznějšího cíle stanoveného v navrhované revizi směrnice o energetické účinnosti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Zpráva pomáhá určit budoucí oblasti, v nichž je třeba podniknout kroky a zvýšit úsilí. Kromě potřeby investic zpráva také zdůrazňuje potřebu odstranit administrativní překážky pro zavádění obnovitelných zdrojů energie a urychlit povolovací postupy. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EU zkoumá, jak zvýšit bezpečnost a zabezpečení dodávek energie a zajistit lepší propojení v rámci EU. Během současné krize se jasně ukázalo, že je nutné zajistit bezpečnost dodávek a upustit od dodávek z nejistých zdrojů. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Veřejné výdaje EU na výzkum a inovace v oblasti čisté energie jsou v členských státech i nadále nižší než v roce 2010, ale vnitrostátní a unijní financování na podporu oživení, které se zaměřuje na výzkum a inovace v oblasti čisté energie, to může částečně kompenzovat. Rozpočet EU na období 2021–27 bude poskytovat významnou podporu na provádění Zelené dohody pro Evropu a transformace energetiky v celé Unii. Konkrétně Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti přidělí na tento cíl nejméně 30 %, resp. 37 % dostupných finančních prostředků. Kromě toho bude ekologická transformace financována z mechanismu pro spravedlivou transformaci či z Programu InvestEU. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Plánované kombinované investice související s klimatem v rámci 22 národních plánů pro oživení a odolnost (Nástroj pro oživení a odolnost) činily do 5. října 2021 přibližně 177 miliard EUR, což představuje 40 % z celkových 445 miliard EUR, které byly těmto členským státům z Nástroje pro oživení a odolnost přiděleny. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Ke sdělení je připojeno následujících pět zpráv:






  — | Energetické dotace v EU, |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

Energetické dotace v EU,

| — | Zpráva o pokroku EU při provádění klimatických opatření za rok 2021, |
| --- | --- |

—

Zpráva o pokroku EU při provádění klimatických opatření za rok 2021,

| — | Pokrok v oblasti konkurenceschopnosti technologií čisté energie, |
| --- | --- |

—

Pokrok v oblasti konkurenceschopnosti technologií čisté energie,

| — | Zpráva o jakosti paliv a |
| --- | --- |

—

Zpráva o jakosti paliv a

| — | Zpráva o fungování trhu s uhlíkem (systému obchodování s emisemi). |
| --- | --- |

—

Zpráva o fungování trhu s uhlíkem (systému obchodování s emisemi).

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV považuje ruskou vojenskou invazi na Ukrajinu za nesmírnou ránu pro bezpečnost, fungování a výkonnost energetické unie, a to ani nemluvě o hrůzné situaci, do které se kvůli ní dostala Ukrajina a její obyvatelé. Čelíme největší bezpečnostní hrozbě v dějinách celé evropské integrace. Je tedy naprosto nezbytné co nejdříve nově vymezit a upravit strategické a bezpečnostní priority EU a připravit vhodné nástroje pro jejich provádění. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV apeluje na orgány EU, aby byly při posuzování budoucích bezpečnostních hrozeb prozíravější, více se zaměřily na bezpečnost a diverzifikaci dodávek a zajistily také větší solidaritu mezi členskými státy EU. Vzhledem k této bezpečnostní hrozbě je navíc zřejmé, že je nezbytné urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie, a snížit tak závislost EU na fosilních palivech a zajistit dosažení cílů Zelené dohody. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV bere na vědomí podrobnou zprávu, v níž Evropská komise hodnotí změny a pokrok při provádění politik Evropské unie v oblasti energetiky a klimatu. Pozitivně hodnotí pokrok, kterého EU dosáhla při plnění svých cílů v oblasti klimatu, a vítá určení oblastí, v nichž je třeba dosáhnout dalšího pokroku. V roce 2020 měla pandemie COVID-19 do jisté míry pozitivní dopad na snížení emisí CO2, neboť snížila spotřebu energie, a tím i výrobu. V důsledku hospodářského růstu v roce 2021 však prudce vzrostla poptávka, což spolu s dalšími faktory vedlo k výraznému nárůstu cen energie. EHSV vítá skutečnost, že sdělení Komise o cenách energie (1) umožnilo rychle poskytnout pomoc a podporu zranitelným osobám s cílem řešit negativní dopady cenového šoku, a upozorňuje na své stanovisko TEN/761 (2). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby vývoj cen energie velmi pozorně sledovala, a navrhuje, aby byly statistiky o vývoji cen energie zahrnuty do příští zprávy o stavu energetické unie. V této souvislosti upozorňuje, že jsou zapotřebí ucelenější údaje, díky nimž by bylo možné si udělat přesnou představu o situaci na trhu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Stejně jako ve svých předchozích zprávách EHSV zdůrazňuje, že ekologická transformace musí probíhat spravedlivě a nikdo nesmí být opomenut. Dotýká se nejen technické, ale i hospodářské a sociální oblasti. Pravidelný dialog s občany a občanskou společností, včetně sociálních partnerů, a to zejména v regionech procházejících transformací, zajistí, že cíle politiky v oblasti klimatu a energetiky budou ze strany společnosti vnímány pozitivně a budou plněny s minimálními socioekonomickými náklady. Přinejmenším stejně důležité jako prohloubení dialogu je splnění slibu aktivně začlenit občany do trhu, učinit z nich prozumenty a poskytnout jim nové možnosti k vytváření hodnot. V tomto ohledu bude rozhodující kvalita realizace a financování jednotlivých nástrojů a jejich konkrétní provádění na vnitrostátní úrovni. Do budoucna je tedy zapotřebí zohlednit při jednání názory sociálních partnerů, neboť je tak bude možné dosáhnout úspěšné a spravedlivé transformace. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zpráva o stavu energetické unie by měla rovněž obsahovat oddíl věnovaný úsilí o dosažení spravedlivé transformace, včetně příkladů opatření, která byla úspěšně zavedena v členských státech a na evropské úrovni. EHSV zdůrazňuje, že je-li řeč o spravedlivé transformaci, pak se to netýká jen způsobu, jakým je financována, nýbrž to zahrnuje rovněž cíl zajistit důstojnou práci, kvalitní pracovní místa a sociální zabezpečení a vyžaduje to konkrétní opatření na regionální úrovni. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV by uvítal, kdyby konkrétní oblasti energetické unie byly v šesté výroční zprávě zpracovány vyváženěji. Tato zpráva se komplexně zaměřuje na oblasti energetické účinnosti a dekarbonizace, které v současné době představují hlavní politické priority, avšak pozornost, kterou věnuje tématům bezpečnosti, solidarity a důvěry nebo výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti a výzvám a úspěchům v těchto oblastech, se jeví jako nedostatečná. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV považuje za více než iritující zejména to, že stejně jako v předchozích zprávách se ani v této zprávě opět neřeší hlavní cíle evropské energetické unie, resp. se jimi tato zpráva zabývá jen okrajově. Je třeba připomenout, že jsme mimo jiné chtěli, aby se snížila závislost na dovozu, občané zaujali v energetické unii stěžejní místo a aby se EU stala světovou jedničkou v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Dalo by se očekávat, že v každoročních zprávách o stavu energetické unie budou tyto klíčové cíle souhrnně analyzovány a budou jednoznačně určeny případné nedostatky, aby bylo v případě potřeby možné přijmout nová opatření. To však autoři předmětné zprávy ani zdaleka neučinili a například v ní trestuhodně opomíjejí problematiku rozvoje občanské energie, kterou EHSV považuje za velmi důležitou. EHSV očekává, že se Komise k této otázce jasně vyjádří ve zprávě za rok 2022 v rámci samostatných kapitol. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | S potěšením sleduje, že členské státy zvýšily své ambice při dosahování stávajících cílů pro rok 2020 v oblasti obnovitelných zdrojů energie, které se od nynějška stanou hlavní zdrojem elektrické energie. Vyzývá členské státy, kterým se nedaří tohoto cíle dosáhnout, aby se zaměřily na lepší využívání podpory obnovitelných zdrojů energie nebo uzavřely dohody o statistických převodech. Chtěl by přitom poukázat na to, že – jak dokládá studie vypracovaná Komisí (3) – postupné ukončování využívání energie z fosilních zdrojů je doprovázeno výrazným snížením externích nákladů (např. zdravotních či environmentálních), které musí nést společnost. Pro ilustraci: v případě výroby elektřiny vykazují technologie využívající fosilní paliva nejvyšší externí náklady, které se v EU-27 pohybují v průměru ve výši 68–177 EUR/MWh. Externí náklady u jaderných technologií a technologií využívajících obnovitelné zdroje dosahují 3-17 EUR/Mwh, přičemž v případě větrné a vodní energie se pohybují pod 5 EUR/MWh. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ve srovnání s předchozími zprávami Výbor vítá zaměření na úlohu prozumentů. Připomínáme naši námitku, že nejdůležitějším cílem je, aby jádrem energetické unie byli občané (4). Spotřebitelé by měli mít možnost volby a měli by se stát aktivními hráči na trhu. EU však musí do svých právních předpisů zapracovat konkrétní opatření, aby uvedla tuto koncepci urychleně do praxe. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Vnitřní trh s energií není stále dokončen a malým výrobcům energie z obnovitelných zdrojů nenabízí dostatečné výhody. Prudký nárůst cen energií navíc ukázal slabiny, které na trhu s energií existují. Odhalil, že někteří dodavatelé energie nejsou k výkonu této činnosti způsobilí a nemají ani dostatečnou kapitálovou základnu. Je třeba posílit kultivaci tohoto trhu, jeho příslušnou regulaci, tvorbu nezbytných požadavků na jednotlivé subjekty a přiměřenou ochranu spotřebitelů. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Výbor lituje, že jeho výzva ke snížení strategické závislosti na třetích stranách nejenže nebyla vyslyšena, ale tato závislost se ve skutečnosti ještě zvýšila. V roce 2021 dosáhla EU nejvyšší závislosti na dovozu energie za poslední tři desetiletí. Toto pochybení přispělo k prudkému nárůstu cen energie. V tomto ohledu připomínáme naše prohlášení, že Evropská komise a členské státy by se měly vyvarovat dalšího zvyšování dovozu a měly by brát toto téma vážně, když poukazují na vodík nebo jiné zdroje energie jako na hnací sílu dekarbonizace, neboť ty mohou dovoz jen dále zvýšit. Vzhledem k současné situaci je důležité nejen zavést strategii pro snížení rostoucí energetické závislosti EU, ale také zajistit proveditelnou územní diverzifikaci dodávek a distribuce energie bez geopolitických rizik. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Členské státy prokázaly, že jsou ochotny podporovat ekologickou transformaci, a podíl výdajů na investice související s klimatem v rámci 22 národních plánů pro oživení a odolnost ve výši 40 % celkových rozpočtů potvrzuje, jak nákladná je ekologická transformace již nyní a bude i do budoucna. Míra veřejných investic EU do technologií čisté energie potřebných pro dekarbonizaci je však nejnižší z hlavních ekonomik a omezuje naši konkurenční výhodu vůči globálním partnerům. Musíme rovněž zajistit, abychom v rámci energetické politiky brali ohled především na zájmy občanů. Budou-li moci investovat a tyto investice se jim vyplatí, pak by do tohoto odvětví mohl proudit značný objem soukromých finančních prostředků. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Rychlé schválení aktu v přenesené pravomoci týkajícího se pravidel vymezujících environmentálně udržitelné hospodářské činnosti se zdá být zásadním signálem pro zahájení veřejných výdajů na výzkum a inovace v oblasti čisté energie v členských státech. EHSV očekává, že to přispěje i ke snížení investic do kapacit pro fosilní paliva a s tím spojených dotací. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Zpráva o trhu s uhlíkem z roku 2021 nabízí důkaz o významném přínosu systému EU pro obchodování s emisemi k dekarbonizaci. V období 2013–2020 dosáhl tento systém příjmů z dražeb ve výši více než 68 miliard EUR. EHSV bere na vědomí, že 75 % příjmů systému EU pro obchodování s emisemi bylo použito na opatření v oblasti klimatu a na energetické účely, což je výrazně nad limitem pro členské státy, který činí 50 %. V tomto ohledu EHSV vybízí členské státy, aby tento podíl v zájmu boje proti změně klimatu dále zvyšovaly. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Evropská unie není ostrovem, a její spolupráce na mezinárodní scéně je nesmírně důležitá, stejně jako koordinace s globálními partnery v oblasti klimatické politiky. EU by měla usilovat o splnění cíle klimatické neutrality a současně by měla zajistit konkurenceschopnost a bezpečnost dodávek energie za dostupné ceny pro podniky a občany. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Oceňuje, že zpráva obsahuje údaje o zaměstnanosti v odvětví čisté energie, která roste o 2 % ročně. EU trpí neobsazeností zelených pracovních míst, což bude ještě markantnější, až dojde ke zrychlení ekologické transformace v čele s investicemi do renovací. Musíme zajistit, aby lidé se správnou kvalifikací urychleně nalezli uplatnění na trhu práce a aby se nová pracovní místa vytvořená v rámci ekologické transformace vyznačovala dobrými pracovními podmínkami a důstojnými mzdami. Je důležité investovat co nejvíce úsilí do rozvoje odborné přípravy a kvalifikací v oblasti energetické renovace. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Současná situace na trhu s energií odráží určité podcenění hned několika aspektů energetické bezpečnosti, zejména pokud jde o dodávky plynu do EU, či nedostatečnou snahu o odstranění výrazné závislosti EU na dovozu energie, která se naopak ještě zvyšuje. Odráží také omezenou solidaritu mezi členskými státy EU potřebnou k účinnému řešení problému, včetně možného nedostatku důvěry k dosažení konsensu. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EHSV velmi oceňuje obrovský objem finančních prostředků z víceletého finančního rámce EU na období 2021–2027 a z nástroje NextGenerationEU, které mají být konkrétně zaměřeny na řešení problémů spojených s cíli energetické unie. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | Přestože se EU zavázala postupně ukončit dotace na fosilní paliva, tyto dotace neklesají dostatečně. Z přílohy zprávy vyplývá, že dotace na fosilní paliva se mírně snížily, lze však očekávat, že hospodářský růst povede opět k jejich zvýšení. Mezi lety 2015 a 2019 dotace na fosilní paliva v EU vzrostly o 4 %, v roce 2020 se pak zřetelně snížily. V odvětví energetiky dotace klesly o 10 % a v průmyslu se snížily o 4 %, zatímco v dopravě vzrostly o 25 % a v případě domácností, které využívají dotace na spotřebu topného oleje a zemního plynu, se zvýšily o 13 %. Dotace hrají důležitou úlohu v sociální oblasti, neboť zajišťují, aby přechod na klimaticky neutrální ekonomiku probíhal spravedlivým způsobem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV lituje, že zpráva neanalyzuje vztah mezi transformací energetiky a digitální transformací. Digitalizace otevírá možnosti úspor energie, snižování energetické náročnosti a lepší správy energetické infrastruktury. Zpráva by mohla do hloubky rozvést řešení pro rostoucí poptávku po elektrifikaci a potřebu stabilních a udržitelných energetických řešení. Transformace bude představovat pro energetickou infrastrukturu zátěžovou zkoušku a je třeba využít všechny prostředky k tomu, abychom tuto infrastrukturu připravili na změny a zajistili její odolnost vůči dalším otřesům. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Důležitou úlohu v ekologické transformaci budou hrát změny kvalifikace a prohlubování dovedností. Za účelem vypracování konkrétních strategií pro sledování a předvídání potřeb, pokud jde o získávání dovedností pracovníků v odvětví elektrické energie, prohlubování těchto dovedností a změny kvalifikace, upozorňuje EHSV na závěry projektu sociálních partnerů „Skills2Power“. Ve zprávě o stavu energetické unie by bylo vhodné rovněž zhodnotit, jak se finanční prostředky EU, například z Nástroje pro oživení a odolnost, z programu Erasmus+ nebo fondů soudržnosti, využívají coby finanční podpora při změně kvalifikace a prohlubování dovedností potřebných v rámci ekologické transformace. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV doporučuje velmi pečlivě sledovat potenciální překážky v dodavatelských řetězcích surovin pro energetické technologie, které mají zásadní význam pro energetickou bezpečnost a přechod na čistou energii. Navrhuje co nejvíce diverzifikovat dodávky kritických surovin tím, že budou zahájena mezinárodní jednání s globálními partnery a připraven scénář alternativních řešení. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EU potřebuje více investic do výzkumu a inovací v oblasti čisté energie. V roce 2019 činila míra veřejných investic EU do čistých technologií 0,027 % HDP. Jak se tedy můžeme vážně zabývat zaváděním čisté energie, když ve srovnání s ostatními světovými ekonomikami je tato míra nejnižší? Ačkoli si EU udržuje silné postavení v odvětví výroby větrné energie, v řadě dalších odvětví včetně solární fotovoltaiky, obnovitelného vodíku, tepelných čerpadel nebo obnovitelných paliv zaostává za globálními partnery (5). EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby pro každé z těchto odvětví vypracovala strategický plán s cílem podpořit rozvoj odvětví čisté energie v EU. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Aby bylo možné sledovat, které členské státy jsou v oblasti výzkumu, vývoje a inovací nejaktivnější, navrhuje EHSV pravidelně zveřejňovat srovnávací přehled. Ten by mohl zahrnovat programy řízené EU, ale také politiku soudržnosti a Nástroj pro oživení a odolnost, neboť srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost a dlouhodobý srovnávací přehled politiky soudržnosti již existují (6). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV důrazně doporučuje zajistit, aby byl systém EU pro obchodování s emisemi transparentnější, s tím, že by mělo být možné do něj vhodným způsobem zasáhnout s cílem upravit cenu povolenek na požadovanou hodnotu a zabránit náhlému kolísání cen, k němuž docházelo v průběhu uplynulého roku (kdy se cena nejprve prudce zvýšila na více než 100 EUR, aby následně během několika dnů prudce klesla na současných přibližně 55 EUR). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV doporučuje, aby byl při správě a řízení energetické unie kladen větší důraz na součinnost s novou průmyslovou strategií EU (která je stanovena ve sdělení Komise z března 2020). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pokud jde o cíle spojené s dekarbonizací, EHSV zdůrazňuje, že všechny typy nástrojů, tedy regulační pravidla, systém EU pro obchodování s emisemi, ekologické daně a taxonomie, musí být koordinovány a harmonizovány v dobře vyladěném a fungujícím systému. |
| --- | --- |

4.9.

V Bruselu dne 19. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 660 final.

1

(2)  Úř. věst. C 275, 18.7.2022, s. 80.

2

(3)  Studie vypracovaná pro Evropskou komisi Energy costs, taxes and the impact of government interventions on investments (Náklady na energii, daně a dopad vládních opatření na investice), EnergyVille.

3

Energy costs, taxes and the impact of government interventions on investments

(4)  Uř. věst. C 220, 9.6.2021, s. 38.

4

(5)  COM(2021) 952 final.

5

(6)  https://cohesiondata.ec.europa.eu/, https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/index.html#.

6

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/119 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/119

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/25/ES, pokud jde o začlenění vylepšených požadavků na stabilitu a jejich sladění s požadavky na stabilitu stanovenými Mezinárodní námořní organizací

[COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD)]

(2022/C 323/20)

| Zpravodaj: | Mateusz SZYMAŃSKI |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Mateusz SZYMAŃSKI

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 7. března 2022
  Rada Evropské unie, 1. března 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 100 odst. 2 a článek 304 SFEU |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato v sekci | 2. května 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. května 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 182/1/1 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 7. března 2022

Rada Evropské unie, 1. března 2022

Právní základ

čl. 100 odst. 2 a článek 304 SFEU

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato v sekci

2. května 2022

Přijato na plenárním zasedání

18. května 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

182/1/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá návrh na změnu platných předpisů týkajících se bezpečnosti osobních lodí typu ro-ro v poškozeném stavu. Důrazně se vyslovuje pro to, aby byly v námořní dopravě zachovávány co nejpřísnější bezpečnostní normy. Je to důležité především v případě uvedených lodí, které jsou vzhledem ke svým specifickým znakům méně odolné vůči rizikům než jiné typy plavidel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vítá rovněž záměr harmonizovat mezinárodní předpisy a v tomto konkrétním případě provést sladění s mezinárodními předpisy, které stanovila IMO. Oceňuje též snahu právní předpisy zjednodušit, díky čemuž bude snazší je používat a uplatňovat. Je potěšen tím, jakou formou probíhala příprava návrhu, a zejména skutečností, že byly vedeny rozsáhlé konzultace s odborníky z daného odvětví. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV nicméně upozorňuje na to, že kvůli složitému a nejasnému formulování textu je nesmírně obtížné tento návrh analyzovat. V takovéto podobě jsou navržené předpisy a související vyjasnění de facto v rozporu s cílem návrhu, kterým je výše zmíněné usnadnění používání a uplatňování právních předpisů. EHSV doporučuje vyjasnit návrh, mj. grafickým znázorněním zamýšlených řešení a náležitým vysvětlením. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV má výhrady k tomu, že se v návrhu zavádí dočasné alternativy pro nově postavené lodě s osvědčením pro přepravu maximálně 1 350 osob a že má být využití těchto dvou možností vyhodnoceno deset let po provedení změny a na základě tohoto vyhodnocení má být směrnice revidována. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV poukazuje na to, že vzhledem k zavedení dvou alternativ pro nově postavené lodě nebude možné plně dosáhnout cíle návrhu, tj. „snížit složitost a technickou a administrativní zátěž, která vyplývá především ze dvou různých režimů hodnocení funkční schopnosti osobních lodí typu ro-ro v poškozeném stavu“. Navrhuje se v něm totiž zavést na přechodné období deseti let dva alternativní systémy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV se domnívá, že zavedení těchto dočasných řešení povede v budoucnu k nejistotě a k dalším problémům. Je třeba zdůraznit, že toto odvětví dopravy se vyznačuje dlouhodobým charakterem investic do loďstva. Je tedy zapotřebí zohlednit ve výhledu, který byl v návrhu vytyčen, podmínky panující v tomto odvětví. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV se domnívá, že je třeba nahradit ustanovení o dočasných alternativách požadavků na stabilitu jediným pravidlem týkajícím se požadavků na stabilitu nově postavených lodí určených k přepravě maximálně 1 350 osob. Díky tomu bude možné zajistit, aby nedocházelo k dalším problémům z hlediska ucelenosti a jednoznačnosti právních předpisů a aby předpisy neplatily pouze po určitou dobu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV doporučuje stanovit pro pravidelné hodnocení určitý interval, například deset let. Nemělo by se však předjímat, že budou na základě tohoto hodnocení přijata legislativní opatření. EHSV navrhuje, aby byly ve snaze zvýšit úroveň bezpečnosti soustavně vedeny konzultace s orgány, které mají tyto otázky na starosti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV mimoto navrhuje, aby byl v zájmu větší srozumitelnosti a snazšího uplatňování nových právních předpisů upraven obsah návrhu v tom smyslu, že se lodě postavené v minulosti a nemající osvědčení mohou řídit dosavadními normami platnými pro lodě postavené v minulosti a mající osvědčení (nebo nové lodě). Pro ostatní lodě by měla platit nová pravidla. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Shrnutí návrhu Komise a souvislosti

| 2.1. | Návrh Komise se týká změny směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/25/ES (1) o zvláštních požadavcích na stabilitu osobních lodí typu ro-ro. |
| --- | --- |

2.1.

Souvisí to s přezkumem těchto právních předpisů, který byl zahájen v roce 2017 v rámci Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT). Byly tehdy provedeny změny směrnic Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2108, (EU) 2017/2109 a (EU) 2017/2110 (2).

| 2.2. | Předmětem kontroly účelnosti byla také směrnice 2003/25/ES, která upravuje zvláštní požadavky na stabilitu osobních lodí typu ro-ro. Bylo však učiněno rozhodnutí odložit změnu této směrnice, protože v té době paralelně probíhala jednání v rámci Mezinárodní námořní organizace (IMO) o normách stability pro lodě v poškozeném stavu. IMO nakonec přijala revidovaná zvláštní ustanovení o normách stability osobních lodí při poškození, která se vztahují i na osobní lodě typu ro-ro, a to v rezoluci MSC.421(98). Je proto nezbytné zohlednit tento vývoj na mezinárodní úrovni a sladit pravidla a požadavky Unie pro osobní lodě typu ro-ro provozující mezinárodní plavbu s pravidly a požadavky, jež byly v tomto ohledu stanoveny v Mezinárodní úmluvě o bezpečnosti lidského života na moři (dále jen „úmluva SOLAS“). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komise uvádí, že zastřešujícím cílem této revize je vytvořit jasný, jednoduchý a aktuální právní rámec, který bude možné snadněji provádět, sledovat a vymáhat, čímž se zvýší celková úroveň bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dalším cílem revize právních předpisů EU pro bezpečnost osobních lodí je zjednodušit a zefektivnit stávající regulační rámec. Účelem je zajistit, aby byla v případech, kdy je to nezbytné a přiměřené, zachována pravidla EU. Komise má také v úmyslu zaručit jejich správné uplatňování a zamezit případnému překrývání povinností a vzniku nesrovnalostí mezi různými právními předpisy. Je rovněž třeba poukázat na to, že tato revize má snížit složitost a technickou a administrativní zátěž, pokud jde o požadavky na stabilitu při poškození, která vyplývá především z existence dvou různých režimů hodnocení funkční schopnosti osobních lodí typu ro-ro při poškození, a racionalizovat zátěž, jež v souvislosti s těmito výpočty vzniká lodním společnostem a provozovatelům. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Na lodě provozující mezinárodní plavbu, která zahrnuje i plavbu mezi dvěma členskými státy, se použijí mezinárodní úmluvy (spadající pod IMO, zejména úmluva SOLAS) a některá pravidla EU. Kromě mezinárodních požadavků se na osobní lodě, osobní lodě typu ro-ro a vysokorychlostní plavidla vztahují zvláštní pravidla EU. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Směrnice 2003/25/ES stanoví požadavky na stabilitu osobních lodí typu ro-ro v poškozeném stavu pro všechny osobní lodě typu ro-ro (bez ohledu na vlajku, pod níž plují), které na mezinárodních plavbách zajišťují liniovou dopravu do přístavu členského státu nebo z přístavu členského státu. Jejím cílem je zajistit jejich stabilitu po poškození, čímž se zlepší funkční schopnost tohoto typu plavidel při poškození následkem srážky. Tato směrnice byla přijata na základě Stockholmské dohody z roku 1996. Zvláštní požadavky EU na stabilitu doplňují požadavky úmluvy SOLAS na stabilitu při poškození. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Navržená revize je výsledkem posouzení možnosti sladění regulačního přístupu EU ke zvláštním požadavkům na stabilitu osobních lodí typu ro-ro s mezinárodními právními předpisy za předpokladu, že bude zachována alespoň současná úroveň bezpečnosti stanovená směrnicí 2003/25/ES. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Příprava návrhu probíhala formou cílených konzultací. Byly vedeny konzultace s odborníky z jednotlivých států v rámci odborné skupiny pro bezpečnost osobních lodí. Na základě těchto konzultací byla vypracována struktura požadavků na stabilitu při poškození podle kapacity lodí. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | V návrhu byly zavedeny dočasné alternativy pro nově postavené lodě s osvědčením pro přepravu maximálně 1 350 osob. Tyto alternativy vycházejí z následujících kritérií: datum, kdy byl položen kýl lodě nebo kdy byla loď v podobném stádiu stavby, a kapacita lodě pro přepravu osob na palubě. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V návrhu se stanoví, že mají být zavedena opatření pro monitorování a podávání zpráv. Klíčové údaje o nově postavených lodích a výpočty stability při poškození budou shromážděny a vyhodnoceny s pomocí Evropské agentury pro námořní bezpečnost (EMSA). Po deseti letech uplatňování revidovaných požadavků bude provedeno hodnocení a směrnice bude revidována. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | V návrhu se rovněž stanoví pravidla vydávání osvědčení pro lodě typu ro-ro s ohledem na revidované požadavky. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Připomínky

| 3.1. | Bezpečnost dopravy je v dnešní době jednou z největších výzev a nároky v tomto ohledu jsou stále větší. Existence různých právních předpisů ve velké míře ztěžuje uplatňování a prosazování stanovených pravidel. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lodě typu ro-ro jsou považovány za méně odolné vůči rizikům než jiné typy plavidel. Souvisí to s jejich specifickou konstrukcí, která je uzpůsobena pro přepravu vozidel a cestujících. Tyto lodě mají poměrně nízký ponor a vysoko umístěné těžiště, což může způsobit problémy se stabilitou. K rizikovým faktorům patří rovněž vysoký volný bok, používání dveří pro nakládání lodního nákladu jako rampy, absence přepážek, umístění záchranných člunů a vorů ve velké výšce a případné nesprávné uložení nebo nerovnoměrné rozmístění nákladu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV vítá záměr harmonizovat mezinárodní předpisy a v tomto konkrétním případě provést sladění s mezinárodními předpisy, které stanovila IMO. Oceňuje též snahu právní předpisy zjednodušit, díky čemuž bude snazší je používat a uplatňovat. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV má nicméně výhrady, co se týče srozumitelnosti a jasnosti předloženého dokumentu. Kvůli struktuře textu a způsobu, jakým jsou prezentována vybraná řešení, je dokonce i pro odborníky nesmírně obtížné tento návrh analyzovat. V takovéto podobě jsou navržené předpisy a související vyjasnění de facto v rozporu s cílem návrhu, kterým je výše zmíněné usnadnění používání a uplatňování právních předpisů. EHSV doporučuje připojit k předloženému návrhu grafické znázornění navrhovaných řešení, například v podobě tabulky umístěné v příloze, a formulovat odpovídající pokyny a vysvětlení. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV je spokojen s tím, jakým způsobem probíhaly práce na tomto návrhu. Bylo správné zohlednit při jeho přípravě postoje odborníků a zúčastněných stran z tohoto odvětví, neboť takovýto postup přispívá k dosažení cílů u jakékoli legislativní iniciativy. Zároveň díky tomu lze předpokládat, že zamýšlená harmonizace technických definic a zavedení právních formulací budou náležitě realizovány a řádně provedeny. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV má výhrady k tomu, že se v návrhu zavádí dočasné alternativy pro nově postavené lodě s osvědčením pro přepravu maximálně 1 350 osob a že má být využití těchto dvou možností vyhodnoceno deset let po provedení změny a na základě tohoto vyhodnocení má být směrnice revidována. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV poukazuje na to, že vzhledem k zavedení dvou alternativ pro nově postavené lodě bude nemožné naplnit záměr návrhu, tj. snížit složitost a technickou a administrativní zátěž. Komise uvádí, že svůj návrh předkládá v návaznosti na začlenění nových prvků do úmluvy SOLAS a že jeho cílem je sladit dva souběžně existující soubory právních předpisů. Navzdory těmto cílům ale navrhuje přechodné řešení, tj. uplatňování dvou alternativních systémů po dobu 10 let, které má být po uplynutí této doby přezkoumáno. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV se domnívá, že zavedení těchto dočasných řešení povede v budoucnu k nejistotě a k dalším problémům. Je třeba zdůraznit, že toto odvětví dopravy se vyznačuje dlouhodobým charakterem investic do loďstva. EHSV upozorňuje, že průměrné stáří lodí typu ro-pax činí 26 let a průměrné stáří nákladních lodí typu ro-ro více než 15 let (3). Je tedy zapotřebí zohlednit ve výhledu, který byl v návrhu vytyčen, podmínky panující v tomto odvětví. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV se domnívá, že je třeba nahradit ustanovení o dočasných alternativách požadavků na stabilitu jediným pravidlem týkajícím se požadavků na stabilitu nově postavených lodí určených k přepravě maximálně 1 350 osob. Díky tomu bude možné zajistit, aby nedocházelo k dalším problémům z hlediska ucelenosti a jednoznačnosti právních předpisů a aby předpisy neplatily pouze po určitou dobu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV podporuje úmysl zavést opatření pro monitorování a pravidelné hodnocení. Vzhledem k výše uvedenému však doporučuje přehodnotit formulace příslušných ustanovení i logiku tohoto kroku. Navrhuje stanovit pro pravidelné hodnocení určitý interval, například deset let. Nemělo by se však předjímat, že budou na základě tohoto hodnocení přijata legislativní opatření. Je důležité zapojit do tohoto hodnocení zainteresované osoby, které se nejčastěji podílejí na uplatňování právních předpisů v praxi. Proto EHSV navrhuje také to, aby byly ve snaze zvýšit úroveň bezpečnosti soustavně vedeny konzultace s orgány, které mají tyto otázky na starosti. Je to důležité v souvislosti se změnou klimatu, která způsobuje výraznější výkyvy počasí, v důsledku čehož se plavidla častěji potýkají s extrémními povětrnostními podmínkami. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV mimoto navrhuje, aby byl v zájmu větší srozumitelnosti a snazšího uplatňování nových právních předpisů upraven obsah návrhu v tom smyslu, že se lodě postavené v minulosti – bez ohledu na osvědčení – mohou řídit dosavadními normami. Pro ostatní lodě by měla platit nová pravidla. Nicméně po skončení přechodného období bude třeba předpisy zcela sjednotit. |
| --- | --- |

3.11.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/25/ES ze dne 14. dubna 2003 o zvláštních požadavcích na stabilitu osobních lodí typu ro-ro (Úř. věst. L 123, 17.5.2003, s. 22).

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2108 ze dne 15. listopadu 2017, kterou se mění směrnice 2009/45/ES o bezpečnostních pravidlech a normách pro osobní lodě (Úř. věst. L 315, 30.11.2017, s. 40), směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2109 ze dne 15. listopadu 2017, kterou se mění směrnice Rady 98/41/ES o registraci osob na palubách osobních lodí provozujících dopravu do přístavů členských států Společenství nebo z nich a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (Úř. věst. L 315, 30.11.2017, s. 52), směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2110 ze dne 15. listopadu 2017 o systému inspekcí pro zajištění bezpečného provozu plavidel typu ro-ro pro přepravu cestujících a vysokorychlostních osobních plavidel v liniové dopravě a o změně směrnice 2009/16/ES a zrušení směrnice Rady 1999/35/ES (Úř. věst. L 315, 30.11.2017, s. 61).

2

(3)  EMSA, European Maritime Transport, Environmental Report 2021 (Zpráva o dopadu evropské námořní dopravy na životní prostředí za rok 2021), Lucemburk, 2021.

3

European Maritime Transport, Environmental Report 2021

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/123 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/123

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii

[COM(2022) 108 final]

(2022/C 323/21)

| Zpravodaj: | Thomas KATTNIG


  Alena MASTANTUONO


  Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Thomas KATTNIG

Alena MASTANTUONO

Simo TIAINEN

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato v sekci | 2. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 159/3/4 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 2. 5. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato v sekci

2. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

159/3/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Současná geopolitická situace způsobená ruskou invazí do Ukrajiny podtrhuje význam bezpečnosti dodávek energie a je důvodem ke zvyšování energetické nezávislosti a autonomie EU. EHSV plně podporuje cíl odpoutání se od ruské energie, jenž má být proveden co nejdříve. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EU v uplynulém roce rovněž čelila nebývalému nárůstu cen energií. Tento jev byl dále posílen důsledky ruské agrese vůči Ukrajině a neúnosně zatížil evropské domácnosti a podniky. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Proto musíme okamžitě jednat, abychom zajistili bezpečnost dodávek energie a zmírnili dopad vysokých cen na domácnosti, zemědělce, podniky i průmysl. Sdělení REPowerEU: společná evropská akce pro cenově dostupnější, bezpečnější a udržitelnější energii uvádí nová opatření, jejichž cílem je dosáhnout navýšení výroby zelené energie, diverzifikace dodávek a snížení poptávky po ruském plynu, který je příčinou výrazného zvýšení tržních cen elektřiny v důsledku manipulace s trhem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vítá sdělení REPowerEU, neboť nabízí řešení, jež jsou v souladu s cíli Zelené dohody a evropské energetické unie. Varuje však, že Evropa musí být při nahrazování ruského plynu jinými zdroji zvláště opatrná, pokud jde o jejich dopad na životní prostředí a o novou závislost na třetích zemích, jež nesdílejí evropské hodnoty. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV s lítostí konstatuje, že političtí představitelé neproměnili jeho výzvu (1) ke snížení strategické závislosti na nespolehlivých třetích stranách v konkrétní kroky, nýbrž se tato závislost naopak ještě zvýšila. Současná krize v oblasti cen energií by evropské občany a podniky nebyla zasáhla zdaleka tak tvrdě, kdyby Evropa nebyla tak silně závislá na dovozu fosilních paliv z Ruska. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EU se musí důsledně držet všech základních cílů své energetické politiky: bezpečnosti dodávek energie, přiměřených nákladů a cen a uhlíkové neutrality. Je proto nezbytné zaměřit se na opatření, která přinášejí největší užitek z hlediska všech cílů jak za současné kritické situace, tak v delším horizontu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sice souhlasí s Evropskou komisí, pokud jde o dosažení nezávislosti na ruském plynu, poukazuje však na to, že pro evropské hospodářství a evropskou společnost bude nesmírně náročné snížit do konce tohoto roku poptávku po ruském plynu o dvě třetiny. To znamená diverzifikovat poptávku – na jednu stranu, a především krátkodobě, pomocí zkapalněného zemního plynu (LNG) a biomethanu, a na stranu druhou pomocí energetické účinnosti a rozšíření obnovitelných zdrojů energie. Odstranit závislost na jednom dodavateli a na zdroji energie, který má velký podíl ve skladbě zdrojů energie EU, je komplexní záležitostí a nelze to provést přes noc. V krátkodobém horizontu to znamená, že je třeba bez předsudků využívat všechny dostupné zdroje energie, přednostně pak dostupné obnovitelné zdroje, aby se zabránilo výpadkům a sociálním nepokojům. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | V zájmu zajištění společensky přijatelných cen energií a zachování vedoucího postavení EU při zavádění energie z obnovitelných zdrojů EHSV požaduje:






  — | zjednodušit a urychlit postupy udělování povolení pro obnovitelné zdroje energie, protože tyto postupy jsou považovány za hlavní překážku bránící rychlejšímu zavádění energie z obnovitelných zdrojů, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

zjednodušit a urychlit postupy udělování povolení pro obnovitelné zdroje energie, protože tyto postupy jsou považovány za hlavní překážku bránící rychlejšímu zavádění energie z obnovitelných zdrojů,

| — | motivovat členské státy k tomu, aby definovaly vhodné oblasti s cílem zvýšit využívání obnovitelných zdrojů energie, |
| --- | --- |

—

motivovat členské státy k tomu, aby definovaly vhodné oblasti s cílem zvýšit využívání obnovitelných zdrojů energie,

| — | posoudit stávající byrokratické předpisy týkající se instalace a uvádění na trh/využívání obnovitelných zdrojů energie samotnými spotřebiteli a odstranit všechny zbytečné překážky, aby se uvolnil plný potenciál výroby energie občany a komunitami se zaměřením na menší zařízení a možnosti flexibility, |
| --- | --- |

—

posoudit stávající byrokratické předpisy týkající se instalace a uvádění na trh/využívání obnovitelných zdrojů energie samotnými spotřebiteli a odstranit všechny zbytečné překážky, aby se uvolnil plný potenciál výroby energie občany a komunitami se zaměřením na menší zařízení a možnosti flexibility,

| — | prozkoumat způsoby, jak podpořit rychlejší zavádění tepelných čerpadel. Cíl rychlejší instalace tepelných čerpadel navržený ve sdělení REPowerEU je sice vítaný, je však třeba se vyvarovat problémů s řízením energetických špiček v Evropě. Zvážit by se mělo rovněž využívání hybridních tepelných čerpadel, |
| --- | --- |

—

prozkoumat způsoby, jak podpořit rychlejší zavádění tepelných čerpadel. Cíl rychlejší instalace tepelných čerpadel navržený ve sdělení REPowerEU je sice vítaný, je však třeba se vyvarovat problémů s řízením energetických špiček v Evropě. Zvážit by se mělo rovněž využívání hybridních tepelných čerpadel,

| — | prozkoumat a stimulovat konkrétní opatření za účelem navýšení výroby biomethanu, jak je navrženo ve sdělení REPowerEU, |
| --- | --- |

—

prozkoumat a stimulovat konkrétní opatření za účelem navýšení výroby biomethanu, jak je navrženo ve sdělení REPowerEU,

| — | navýšit investice do geotermální energie a dálkového vytápění. |
| --- | --- |

—

navýšit investice do geotermální energie a dálkového vytápění.

| 1.9. | EHSV uznává, že k tomu, aby bylo možné zajistit dostupné ceny pro koncové spotřebitele a zamezit energetické chudobě, budou nezbytné buď fiskální, nebo regulační zásahy členských států. Kromě toho EHSV vyzývá Komisi a Radu, aby přijaly další opatření, která by stabilizovala ceny v energetickém systému EU takovým způsobem, aby se zabránilo náhlému a nečekanému zvýšení cen. Tvůrci politik by se však měli postarat o to, aby tyto zásahy nenarušovaly fungování vnitřního trhu s energií, neohrožovaly úsilí o dekarbonizaci a energetickou účinnost a nezpůsobovaly investiční nejistotu v energetickém průmyslu. Veškerá opatření, ať už na úrovni členských států, nebo na evropské úrovni, by měla být úzce konzultována s příslušnými zúčastněnými stranami, např. se sociálními partnery. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vnitřní trh s energií není dokončen a v době krize je aspekt solidarity velmi důležitý. Musíme posílit infrastrukturu, aby bylo možné uzpůsobit přechod na ekologickou transformaci a také na diverzifikované zdroje plynu a zároveň zajistit tok energie mezi členskými státy prostřednictvím propojení přenosových soustav. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vítá oznámení Komise o lhůtách pro zpracování spisů týkajících se státní podpory (do léta). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV důrazně podporuje návrh Komise týkající se skladování plynu a naléhavě vyzývá orgány EU, aby:






  — | návrh doplnily o krátkodobý investiční nástroj na podporu rozvoje infrastruktury uzpůsobené pro vodík, jako jsou propojovací vedení a skladovací zařízení, |
| --- | --- | --- |

1.12.

—

návrh doplnily o krátkodobý investiční nástroj na podporu rozvoje infrastruktury uzpůsobené pro vodík, jako jsou propojovací vedení a skladovací zařízení,

| — | zvážily využívání zařízení pro skladování plynu v sousedních třetích zemích, a to i na Ukrajině, |
| --- | --- |

—

zvážily využívání zařízení pro skladování plynu v sousedních třetích zemích, a to i na Ukrajině,

| — | vytvořily plány pro jednotlivé členské státy, aby se zabránilo nevyváženému rozložení zátěže na úrovni regionu. |
| --- | --- |

—

vytvořily plány pro jednotlivé členské státy, aby se zabránilo nevyváženému rozložení zátěže na úrovni regionu.

| 1.13. | Součástí bezpečnosti dodávek energie je proměnlivá paleta zdrojů pro výrobu energie. Kromě větrné a solární energie je proto důležité využívat širokou škálu nízkouhlíkových zdrojů energie, které z ekonomického a ekologického hlediska zapadají do energetického systému. Dokud nebude dokončena diverzifikace energetiky EU, EHSV by uvítal praktické využívání stabilních a cenově dostupných zdrojů energie, které splňují požadavky na nízkouhlíkové hospodářství. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV vyjadřuje politování nad tím, že se ve sdělení nehovoří o významu stabilních nízkouhlíkových zdrojů pro stabilitu dodávek energie. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Východiska a souvislosti

| 2.1. | Evropská komise v březnu 2022 v přímém důsledku ruské invaze do Ukrajiny a v reakci na ni oznámila a navrhla nástin plánu, jak mnohem dříve než v roce 2030 dosáhnout nezávislosti EU na ruských fosilních palivech, bezprostředně počínaje zemním plynem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pozornost lze zaměřit i na postupné ukončení závislosti na ruské ropě a uhlí, neboť u těchto surovin existuje pro EU více potenciálních alternativních dodavatelů. Evropská unie dováží 90 % plynu, který spotřebuje, přičemž více než 40 % z celkového objemu spotřeby pochází z Ruska. Z Ruska také pochází 27 % dovážené ropy a 46 % dováženého uhlí. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V tomto plánu je také popsán soubor opatření s cílem reagovat na rostoucí ceny energií a doplnit zásoby plynu na příští zimu. Plán kromě souboru nástrojů týkajících se cen energií poskytuje členským státům další pokyny, které potvrzují možnost ve výjimečných případech regulovat ceny a uvádějí, jak mohou členské státy mezi spotřebitele přerozdělit příjmy z vysokých zisků v odvětví energetiky a obchodování s emisemi. Pravidla EU o státní podpoře rovněž dávají členským státům možnost poskytnout podnikům zasaženým vysokými cenami energií krátkodobou podporu a pomoci jim snížit expozici vůči volatilitě cen energií ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Komise v tomto ohledu zváží veškerá možná mimořádná opatření, aby omezila přelití účinku cen plynu na ceny elektřiny. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ambicí tohoto plánu nazvaného REPowerEU je diverzifikovat dodávky plynu, urychlit výrobu plynu z obnovitelných zdrojů a také učinit opatření pro nahrazení plynu při vytápění a výrobě elektřiny. Tato opatření mají do konce roku 2022 společně snížit poptávku EU po ruském plynu o dvě třetiny. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | K diverzifikaci celkových dodávek energií v EU má dojít pomocí:






  a) | diverzifikace dodávek plynu navýšením dovozu LNG a plynu dodávaného přes plynovody od jiných než ruských dodavatelů; |
| --- | --- | --- |

2.5.

a)

diverzifikace dodávek plynu navýšením dovozu LNG a plynu dodávaného přes plynovody od jiných než ruských dodavatelů;

| b) | zvýšení objemu výroby a dovozu biomethanu a vodíku z obnovitelných zdrojů, rychlejšího snižování využití fosilních paliv v domácnostech, budovách, průmyslu a energetické soustavě, zvýšení energetické účinnosti, rozsáhlejšího využívání obnovitelných zdrojů energie, elektrifikace a odstranění překážek v infrastruktuře. |
| --- | --- |

b)

zvýšení objemu výroby a dovozu biomethanu a vodíku z obnovitelných zdrojů, rychlejšího snižování využití fosilních paliv v domácnostech, budovách, průmyslu a energetické soustavě, zvýšení energetické účinnosti, rozsáhlejšího využívání obnovitelných zdrojů energie, elektrifikace a odstranění překážek v infrastruktuře.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV chápe, že plán REPowerEU je mimořádným a naléhavým krokem, který byl vyvolán eskalací ruské agrese a jejím dopadem na fungování unijního trhu s energií a jeho budoucí bezpečnost. Souhlasí také s tím, že takový krok musí být rázný a že je ho třeba co nejrychleji provést v praxi. Problematika současné situace nespočívá pouze v dovozních cenách strategických komodit, ale také v přizpůsobování dodávek potřebných k fungování hospodářství a společnosti EU. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV vítá sdělení REPowerEU, neboť nabízí řešení, jež jsou v souladu s cíli Zelené dohody a evropské energetické unie. Výbor však varuje, že Evropa musí být při nahrazování ruského plynu jinými zdroji zvláště opatrná, pokud jde o jejich dopad na životní prostředí a o novou závislost na třetích zemích, jež nesdílejí evropské hodnoty. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tato nová realita vyžaduje radikální urychlení přechodu na čistou energii a zvýšení energetické nezávislosti a autonomie EU. Musíme posílit infrastrukturu, aby bylo možné uzpůsobit přechod na ekologickou transformaci směřující k cílům Zelené dohody a také na diverzifikované zdroje plynu a zároveň zajistit tok energie mezi členskými státy prostřednictvím propojení přenosových soustav. Komise ve svém dokumentu požaduje kompatibilitu s vodíkem, což EHSV podporuje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Plán REPowerEU je rovněž propojen s komplexními sankčními opatřeními, které vůči Rusku přijala EU i další části západního světa, a je možné ho odpovídajícím způsobem koordinovat a upravovat, neboť lze očekávat, že se rozsah a intenzita sankcí mohou v průběhu času měnit. Konečný smysl plánu REPowerEU, tedy nezávislost na Rusku, pokud jde o dodávky strategických komodit a jeho zasahování do evropského trhu s energií, by však měl zůstat pevný a neměnný. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV zároveň lituje, že političtí představitelé neproměnili jeho četné výzvy ke snížení strategické závislosti na nespolehlivých třetích stranách v konkrétní kroky, a naopak se tato závislost zvýšila. Současná krize v oblasti cen energií by evropské občany a podniky ani zdaleka nezasáhla tak tvrdě, kdyby Evropa nebyla tak silně závislá na dovozu fosilních paliv z Ruska, což je důsledek krátkozrakých rozhodnutí v oblasti energetiky, která některé členské státy přijaly v uplynulém desetiletí. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Během krize je nezbytné mít na paměti celkové cíle a nesnažit se řešit pouze nejpalčivější problémy. EHSV proto vítá, že takový přístup zvolila i Komise ve svém sdělení. EU se proto musí důsledně držet základních cílů své energetické politiky a energetických systémů: bezpečnosti dodávek, přiměřených nákladů a cen a uhlíkové neutrality. Vzhledem k tomu, že všechny tyto základní cíle jsou momentálně v sázce, by se EU měla zaměřit na opatření, která přinášejí největší užitek z hlediska všech cílů a co nejúčinnějším způsobem přispívají k řešení současných naléhavých výzev i dosažení dlouhodobějších cílů. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Součástí bezpečnosti dodávek energie je proměnlivá paleta zdrojů pro výrobu energie. Kromě větrné a solární energie je proto důležité využívat širokou škálu nízkouhlíkových zdrojů energie, které z ekonomického a ekologického hlediska zapadají do energetického systému. Je rovněž zapotřebí, aby byly souběžně využívány dálkové vytápění a tepelná čerpadla. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV vyjadřuje politování nad tím, že se ve sdělení nehovoří o významu stabilních nízkouhlíkových zdrojů pro stabilitu dodávek energie. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV sice souhlasí s Evropskou komisí, pokud jde o dosažení nezávislosti na ruském plynu, poukazuje však na to, že pro evropské hospodářství a evropskou společnost bude nesmírně náročné snížit do konce tohoto roku poptávku po ruském plynu o dvě třetiny. To znamená diverzifikovat poptávku – na jednu stranu, a především krátkodobě, pomocí zkapalněného zemního plynu (LNG) a biomethanu, a na stranu druhou pomocí energetické účinnosti a rozšíření obnovitelných zdrojů energie. Odstranit závislost na jednom dodavateli a na zdroji energie, který má velký podíl ve skladbě zdrojů energie EU, je komplexní záležitostí a nelze to provést přes noc. Je třeba aktivovat všechny zdroje energie, aby se zabránilo výpadkům a sociálním nepokojům. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV uznává, že k tomu, aby bylo možné zajistit dostupné ceny pro koncové spotřebitele a zamezit energetické chudobě, budou nezbytné buď fiskální, nebo regulační zásahy členských států. Kromě toho EHSV vyzývá Komisi a Radu, aby přijaly další opatření, která by stabilizovala ceny v energetickém systému EU takovým způsobem, aby se zabránilo náhlému a nečekanému zvýšení cen. Tvůrci politik by se však měli postarat o to, aby tyto zásahy nenarušovaly fungování vnitřního trhu s energií, neohrožovaly úsilí o dekarbonizaci a energetickou účinnost a nezpůsobovaly investiční nejistotu v energetickém průmyslu. Veškerá opatření, ať už na úrovni členských států, nebo na evropské úrovni, by měla být přijímána v úzké konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami, např. se sociálními partnery. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | V důsledku vysokých cen energie rostou zisky mnoha ropných společností i některých dodavatelů energie a obchodníků s energií. Mezinárodní energetická agentura odhaduje tyto tzv. neočekávané zisky v EU na přibližně 200 miliard EUR v roce 2022 a navrhuje, aby byly odčerpány pomocí daní a přerozděleny jako finanční kompenzace spotřebitelům energie, jako jsou zranitelné domácnosti, energeticky náročné podniky, zemědělství a lesnictví, a aby byly využity k rozšíření výroby energie z obnovitelných zdrojů a nezbytné síťové infrastruktury. EHSV v souvislosti s případným zdaněním neočekávaných zisků zdůrazňuje, že je třeba dbát na to, abychom energetické společnosti neodrazovali od investic do nízkouhlíkových řešení právě v době, kdy je Evropa má urychlovat, aby dosáhla cílů Zelené dohody. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Každé podpůrné opatření zaměřené na zmírnění krize by mělo být dočasné a přesně zacílené na ty, kteří jsou postiženi nejvíce, ať už se jedná o občany, malé a střední podniky, nebo energeticky náročná průmyslová odvětví. Místo nových nástrojů EU by se měly využívat existující fondy, například Nástroj pro oživení a odolnost, Fond pro spravedlivou transformaci a vyšší příjmy ze systému obchodování s emisemi. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Pokud budou dodávky z Ruska úplně přerušeny, nebude Evropa s to pokrýt během zimy ve druhé polovině roku svoji poptávku po plynu. Je proto nezbytné zvážit způsoby, jak uspořádat poptávku a zvýšit dodávky. Za prvé je třeba uspořádat poptávku. IEA v tomto smyslu předložila návrhy, jak snížit závislost EU na ruském plynu (energetická úspornost, plán organizovaného odlehčování sítě). Za druhé by měly být aktivovány všechny možnosti diverzifikace dodávek plynu formou dovozu LNG (je třeba co nejvíce naplnit zásobníky dováženým LNG a zároveň v tomto směru navýšit dovozní kapacitu). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Ne všechny členské státy mají přístup k terminálům LNG, a situace tak vyžaduje mimořádnou solidaritu mezi členskými státy a urychlení propojení přepravních soustav. Všechny uvedené změny vyvolají obrovské dodatečné náklady kvůli nezbytným investicím. Měl by být vypracován časový harmonogram praktické proveditelnosti těchto opatření a investic. Dokončení investic do potřebné infrastruktury bude prostě nějakou dobu trvat, pravděpodobně několik let. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Bude rovněž zapotřebí posílit infrastrukturu v důsledku rozsáhlejšího využívání energie z obnovitelných zdrojů a investice do této oblasti by měly být více stimulovány, než aby se jim bránilo. Distribuční soustavy jsou klíčem k integraci velkého množství zelené elektřiny a je třeba je odpovídajícím způsobem rozšířit a digitalizovat. Aby se předešlo uvízlým nákladům, musí být tato investiční rozhodnutí dobře zvážena a naplánována způsobem, který obstojí i do budoucna |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Stávající tržní podmínky neposkytují žádné pobídky ke skladování plynu v letních měsících. EHSV vítá, že Komise označila skladování plynu za „kritickou infrastrukturu“. EHSV návrh Komise o skladování plynu plně podporuje. Výbor vyzývá orgány EU, aby:






  — | návrh doplnily o krátkodobý investiční nástroj na podporu investic do infrastruktury uzpůsobené pro vodík, jako jsou propojovací vedení a skladovací zařízení, |
| --- | --- | --- |

3.16.

—

návrh doplnily o krátkodobý investiční nástroj na podporu investic do infrastruktury uzpůsobené pro vodík, jako jsou propojovací vedení a skladovací zařízení,

| — | zvážily využívání zařízení pro skladování plynu v sousedních třetích zemích, a to i na Ukrajině, |
| --- | --- |

—

zvážily využívání zařízení pro skladování plynu v sousedních třetích zemích, a to i na Ukrajině,

| — | vytvořily plány pro jednotlivé členské státy se zohledněním velikosti zařízení pro skladování, spotřeby dané země a kapacity pro skladování, jež by mohla sloužit jiným zemím v dané oblasti, aby se zabránilo nevyváženému rozložení zátěže na úrovni regionu, |
| --- | --- |

—

vytvořily plány pro jednotlivé členské státy se zohledněním velikosti zařízení pro skladování, spotřeby dané země a kapacity pro skladování, jež by mohla sloužit jiným zemím v dané oblasti, aby se zabránilo nevyváženému rozložení zátěže na úrovni regionu,

| — | zavedly mechanismus včasného provádění, který vnitrostátním regulačním orgánům umožní co nejdříve zahájit přípravu povinné certifikace. |
| --- | --- |

—

zavedly mechanismus včasného provádění, který vnitrostátním regulačním orgánům umožní co nejdříve zahájit přípravu povinné certifikace.

Vzhledem k rozdílnosti systémů v jednotlivých členských státech musí být rovněž možné plnit povinnosti týkající se skladování plynu pomocí alternativních paliv.

| 3.17. | EHSV vítá ohlášené urychlení v případě vodíku a související nové cíle (+15 milionů tun do roku 2030), je však zapotřebí postupovat realisticky. Potřebujeme flexibilitu při zavádění (např. adicionalitu), pragmatismus při podpoře (a co nejrychlejší rozhodnutí o významných projektech společného evropského zájmu či státní podpoře) a odstranění zbytečných omezení, která mohou bránit investicím. EHSV v tomto ohledu vítá oznámení Komise o lhůtách pro zpracování spisů týkajících se státní podpory (do léta). |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EHSV připomíná svoji výzvu, že nejdůležitějším cílem je, aby jádrem energetické unie byli občané (2). EU však musí do svých právních předpisů zařadit konkrétní opatření, aby tuto koncepci urychleně uvedla do praxe a zbavila se své závislosti na Rusku. Komplikovaný přístup spotřebitelů k jejich vlastní výrobě a sdílení energie z obnovitelných zdrojů brání ochraně těchto spotřebitelů před rostoucími cenami energií. EHSV vyzývá, aby byly posouzeny stávající byrokratické předpisy týkající se instalace a uvádění na trh/využívání obnovitelných zdrojů energie samotnými spotřebiteli a odstraněny všechny zbytečné překážky, aby se uvolnil plný potenciál výroby energie občany a komunitami se zaměřením na menší zařízení a možnosti flexibility, |
| --- | --- |

3.18.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby vytvořila pracovní skupinu, která by byla zodpovědná za nepřetržitý dohled nad prováděním plánu v praxi, hodnocení jeho proveditelnosti a možných rizik. Podmínky se mohou dramaticky změnit a cíle plánu REPowerEU musí být z důležitých strategických důvodů splněny a úspěšně provedeny. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Přestože je zapotřebí přijmout naléhavá opatření, je rovněž nezbytné pokračovat v investicích do výzkumu a inovací, přičemž je třeba náležitě zohlednit intenzivnější potřebu nalézt řešení, pokud jde o to, jak zvládat geoekonomické, společenské a environmentální rizika a výzvy související s energetikou. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ve sdělení REPowerEU se navrhuje zvýšit do roku 2030 výrobu biomethanu na 35 mld. m3. Ačkoli jde o vítaný cíl, je velmi ambiciózní. EHSV vyzývá k přijetí konkrétních opatření a pobídek k jeho dosažení. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Cílem by mělo být zdvojnásobení počtu instalovaných tepelných čerpadel na dva miliony ročně. Může to vést k výraznému snížení spotřeby plynu na vytápění, a to přibližně o 35 mld. m3 do roku 2030. Měly by být prozkoumány možnosti, jak podpořit rychlejší zavádění tepelných čerpadel. Mělo by se však dbát na to, abychom v celé Evropě nevyvolali problémy s řízením energetických špiček, a mělo by se také uvažovat o zavádění hybridních tepelných čerpadel. Stávající infrastrukturu bude nutné modernizovat pomocí inteligentních sítí, aby bylo možné reagovat na vyšší poptávku po elektrifikaci. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | K urychlení investic je nutné příznivé a bezpečné investiční prostředí. Návrh urychlit postupy udělování povolení je vítaný, zároveň je ale důležité, aby nebyla narušena řádná konzultace se zúčastněnými stranami. Rychlé navýšení investic s sebou současně přináší řadu problémů, které je také nutné řešit, mimo jiné dostupnost kvalifikované pracovní síly a nezbytného materiálu a vybavení. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Členské státy by měly být motivovány k tomu, aby definovaly vhodné oblasti s cílem zvýšit využívání obnovitelných zdrojů energie. Existuje nevyužitý potenciál součinnosti, pokud jde o zavádění obnovitelných zdrojů energie ruku v ruce s realizací dalších společensky a ekonomicky prospěšných činností, jako je například přeměna brownfieldů nebo plné využití potenciálu obnovitelných zdrojů energie v odvětví bydlení a v komerčním odvětví, |
| --- | --- |

4.6.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko EHSV Ceny energií (Úř. věst. C 275, 18.7.2022, s, 80).

1

(2)  Úř. věst. C 220, 9.6.2021, s. 38.

2

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/129 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/129

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1938 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám

[COM(2022) 0135 final – 2022/0090 (COD)]

(2022/C 323/22)

| Hlavní zpravodaj: | Marcin NOWACKI |
| --- | --- |

Hlavní zpravodaj:

Marcin NOWACKI

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 4. 4. 2022
  Rada Evropské unie, 4. 4. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 194 odst. 2 a článek 304 SFEU |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 160/1/3 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 4. 4. 2022

Rada Evropské unie, 4. 4. 2022

Právní základ

čl. 194 odst. 2 a článek 304 SFEU

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

160/1/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV odsuzuje neopodstatněnou a nevyprovokovanou invazi Ruska na Ukrajinu, vyjadřuje svou solidaritu s ukrajinským lidem a požaduje, aby byla na úrovni EU i jednotlivých členských států za těchto dramatických okolností přijata v duchu jednoty rozhodná opatření. Ruská agrese vyvolala globální geopolitickou krizi, která má na EU exponenciálně rostoucí dopad. Závislost na primární energii ze třetích zemí se stala přímou hrozbou pro bezpečnost a stabilitu EU. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV návrh tohoto nařízení výslovně podporuje, vítá rozhodnutí použít zrychlený postup a oceňuje rychlou reakci evropských orgánů (1) (2). Mít dobře naplněná zařízení pro skladování plynu hraje klíčovou úlohu, pokud jde o zajištění bezpečné zimy 2022/2023, ochranu před cenovými šoky, ochranu Evropanů před energetickou chudobou a zajištění konkurenceschopnosti evropských podniků. Výbor konstatuje, že náklady v případě nečinnosti by za současných okolností výrazně převýšily náklady na krátkodobá opatření, která plánuje Komise. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor vyzývá orgány EU, aby zavedly nástroj pro krátkodobé investice, s jehož pomocí se zvýší energetická nezávislost EU, a zdůrazňuje, že pouhé urychlení stávajících plánů k zajištění bezpečnosti Evropy nestačí. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Spolupráce s třetími zeměmi je doplňkovým opatřením k investicím do nové infrastruktury, které zvýší energetickou bezpečnost Evropy. EHSV naléhavě vyzývá Radu a Parlament, aby zvážily možnost využívat zařízení pro skladování plynu v sousedních třetích zemích, což bude mít přidanou hodnotu k zajištění bezpečnosti dodávek, zejména na Ukrajině. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor podporuje záměr naplnit zásobníky plynu v závislosti na velikosti zásobníků, spotřebě dané země a kapacitě skladovacího zařízení dostupné pro jiné země v příslušném regionu. Tím by se zabránilo nevyváženému sdílení břemene na regionální úrovni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor konstatuje, že konečné rozhodnutí o povinné certifikaci provozovatelů zařízení pro skladování plynu padne až za několik let, a to kvůli možnosti odvolat se u vnitrostátních soudů. Výbor tudíž doporučuje zavést mechanismus včasného provádění, který vnitrostátním regulačním orgánům umožní zahájit přípravné práce, dříve než nařízení nabude plné účinnosti. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Obecné připomínky

| 2.1. | V posledních měsících „vedl nevyvážený trh s plynem k prudkému nárůstu cen plynu“ (3). Během otopného období, které bude nyní končit, byla úroveň naplnění skladovacích zařízení v EU z velké části pod úrovní předchozích let, přičemž rozdíl oproti roku 2020 činil více než 20 procentních bodů a oproti roku 2019 téměř 30 procentních bodů.

  Tabulka


  Srovnání úrovní naplnění skladovacích zařízení v Evropě | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| únor | 51,98  % | 71,19  % | 50,85  % |
| červenec | 73,31  % | 80,71  % | 47,84  % |
| říjen | 96,92  % | 94,62  % | 74,93  % |
| prosinec | 94,23  % | 87,68  % | 67,21  % |

2.1.

Tabulka

Srovnání úrovní naplnění skladovacích zařízení v Evropě

2019

2020

2021

únor

51,98  %

71,19  %

50,85  %

červenec

73,31  %

80,71  %

47,84  %

říjen

96,92  %

94,62  %

74,93  %

prosinec

94,23  %

87,68  %

67,21  %

Zdroj: Reuters (4)

| 2.2. | Celková kapacita podzemních skladovacích zařízení v EU činí 101,1 miliard m3 a je rozdělena mezi 160 zařízení v 18 členských státech (5). Přibližně 10 % celkové kapacity podzemních zařízení pro skladování plynu v Evropě je ve vlastnictví společnosti Gazprom (6), která má také vliv na téměř třetinu všech zařízení pro skladování plynu v Německu, Rakousku a Nizozemsku (7). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komise zaznamenala, že míra naplnění skladovacích zařízení ve vlastnictví společnosti Gazprom je výrazně nižší, než je průměr (8). V říjnu 2021 se v zemích, kde Gazprom nevlastní skladovací zařízení, jako je Francie a Itálie, dostala úroveň plynu ve skladovacích zařízeních téměř na hodnotu, která je pro danou roční dobu obvyklá. Nicméně zařízení pro skladování zemního plynu v německé obci Rehden, které vlastní společnost Gazprom a které představuje téměř pětinu skladovací kapacity Německa, je podle údajů organizace Gas Infrastructure Europe naplněno z méně než 10 %, poté co bylo v říjnu 2019 naplněno zcela. Zařízení v rakouském městě Haidach, které rovněž provozuje společnost Gazprom a které je jedním z největších podzemních skladovacích zařízení ve střední Evropě, je naplněno pouze z 20 % (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vzhledem k chování společnosti Gazprom je zřejmé, že evropský trh s energií může být pod nepatřičným vlivem třetích zemí a že je nutné učinit proti tomu rozhodné kroky. Výbor proto podporuje záměr naplnit zásobníky plynu z jiných než ruských zdrojů. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Bez ohledu na opatření navržená v nařízení lze energetickou bezpečnost EU zlepšit odstraněním omezení při přepravě plynu a obchodování s ním mezi členskými státy, jakož i dočasným obnovením těžby nevyužitých zdrojů v EU (utlumené těžby). Energetickou bezpečnost a stabilitu cen energie v EU lze dále zvyšovat díky společným nákupům plynu. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Konkrétní připomínky

3.1.   Povinné cíle naplnění a trajektorie naplňování

| 3.1.1. | EHSV podporuje návrh Komise týkající se povinných cílů naplnění. Cíle stanovené nařízením nelze považovat za přemrštěné. Má-li se však zabránit dalšímu zvyšování cen energie, doporučuje Výbor důrazně tyto předepsané cíle dále nezvyšovat. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Aniž by byla dotčena kvalita předmětného nařízení, společnou a účinnou politiku v oblasti skladování plynu nelze v praxi provádět bez spolehlivých plynárenských přepravních soustav. Má-li se v dlouhodobém horizontu zvýšit odolnost Evropy, je nezbytně nutné investovat do infrastruktury, včetně infrastruktury připravené na vodík, konkrétně do propojovacích vedení a skladovacích zařízení. Výbor vyzývá orgány EU, aby zavedly nástroj pro krátkodobé investice, s jehož pomocí se zvýší energetická nezávislost EU, a zdůrazňuje, že pouhé urychlení stávajících plánů k zajištění bezpečnosti Evropy nestačí. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Pokud členský stát nemůže splnit cíl naplnění z důvodu specifických technických vlastností, musí o tom do 1. listopadu informovat Komisi a uvést důvody zpoždění. Podle názoru EHSV je tento listopadový termín pro oznámení zpoždění příliš pozdní. V listopadu je otopné období již v plném proudu a zpoždění v kterémkoli členském státě může ohrozit evropské úsilí a způsobit cenové šoky. EHSV proto doporučuje, aby se termín pro oznámení zpoždění posunul nejpozději na říjen. Členské státy by zároveň měly být vybízeny k tomu, aby povinné cíle splnily okamžitě, jakmile to bude technicky možné, a nikoli až do prosince. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EHSV zároveň vyzdvihuje důležitost spolupráce s Energetickým společenstvím a naléhavě vyzývá Komisi, Radu a Parlament, aby zvážily možnost využívat zařízení pro skladování plynu v sousedních třetích zemích, což bude mít přidanou hodnotu k zajištění bezpečnosti dodávek zejména na Ukrajině. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Spolupráce s třetími zeměmi je doplňkovým opatřením k investicím do nové infrastruktury, které rychle zajistí odpovídající úrovně skladování plynu, a proto by mělo mít vysokou prioritu. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Provádění, monitorování a prosazování

| 3.2.1. | EHSV oceňuje skutečnost, že zavedení povinných cílů je doprovázeno zavedením účinných prováděcích, monitorovacích a donucovacích opatření na straně členských států i Evropské komise. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EHSV zároveň konstatuje, že není jasné, kdo ponese odpovědnost za porušení předepsaných povinností. Jelikož jsou provozovatelé zařízení na skladování plynu pod vlivem třetích zemí, domnívá se Výbor, že by právní břemeno měly nést členské státy. EHSV kromě toho požaduje doplnit nařízení o balíček účinných sankcí, které by Komise mohla ukládat členským státům, jež nebudou plnit své povinnosti. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Čl. 6a odst. 8 by měl být doplněn o následující text: „V případě podstatné a trvalé odchylky od trajektorií naplňování nebo od cíle naplnění se přijmou tato opatření:“. Účel naplnění by měl být při procesu plnění skladovacího zařízení vzhledem k objektivním okolnostem přehodnocen. Článek 6c o spravedlivém sdílení břemene by v takovém případě měl odpovídajícím způsobem pozměněn. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EHSV konstatuje, že dochází k výraznému rozšíření pravomocí Komise, a kladně hodnotí skutečnost, že je časově omezené. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Finanční pobídky pro účastníky trhu

EHSV podporuje osvobození od přepravních sazeb v místech vstupu do skladovací infrastruktury nebo výstupu z ní. Na druhou stranu Výbor upozorňuje na rostoucí inflaci a možné dopady poskytování dalších finančních pobídek a statní podpory účastníkům trhu. EHSV doporučuje přehodnotit využití stávajících finančních prostředků EU, zejména v rámci národních plánů pro oživení a odolnost, a přizpůsobit je současné situaci tak, aby část prostředků mohla být přidělena na tyto účely.

3.4.   Mechanismus pro sdílení břemene

| 3.4.1. | Podle EHSV je velkým problémem nerovnoměrné rozdělení odpovědnosti za plnění skladovacích zařízení. Výbor vyzývá Komisi, aby nařízení doplnila o plány pro jednotlivé členské státy, v nichž by byla zohledněna velikost zásobníků, spotřeba dané země a kapacita skladovacího zařízení dostupná pro jiné země v příslušném regionu. Tím by se zabránilo nevyváženému sdílení břemene, rizikům a nákladům. EHSV se obává, že nedostatečná koordinace může mít obrovský dopad na regionální trh s plynem. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Nařízení lze provádět například na základě regionálního přístupu. Třeba zařízení Inčukalns, které se nachází v Lotyšsku, by bylo možné považovat za zařízení pro skladování zemního plynu pro oblast Pobaltí a Finska. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Povinná certifikace provozovatelů skladovacích zařízení

| 3.5.1. | EHSV podporuje povinnou certifikaci provozovatelů skladovacích zařízení. Podotýká však, že vzhledem k možnosti odvolat se proti negativnímu rozhodnutí o certifikaci by konečné rozhodnutí o odebrání licence provozovateli skladovacího zařízení padlo až za několik let, a to v závislosti na efektivitě vnitrostátních soudních řízení. Povinná certifikace provozovatelů skladovacích zařízení je tedy nástrojem, který zlepší energetickou bezpečnost EU spíše v dlouhodobém než krátkodobém horizontu. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Výbor tudíž doporučuje zavést mechanismus včasného provádění, který vnitrostátním regulačním orgánům umožní zahájit přípravné práce, dříve než nařízení nabude plné účinnosti. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Výbor naléhavě vyzývá Komisi, aby co nejdříve předložila pokyny pro certifikační postupy, aby je mohly vnitrostátní regulační orgány včas posoudit. EHSV zároveň zdůrazňuje, že pokyny Komise jsou důležité pro jednotné uplatňování nařízení ve všech členských státech a v konečném důsledku pro úspěch politiky v oblasti skladování plynu. |
| --- | --- |

3.5.3.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/news/cs/press-room/20220405IPR26703/meps-back-urgency-procedure-to-refill-gas-reserves-before-next-winter

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/cs/QANDA_22_1937

2

(3)  Důvodová zpráva návrhu nařízení.

3

(4)  https://www.reuters.com/business/energy/europe-would-struggle-refill-gas-storage-without-russian-supplies-2022-03-30/

4

(5)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/cs/QANDA_22_1937

5

(6)  https://www.martenscentre.eu/blog/how-gazprom-manipulated-the-eu-gas-market/

6

(7)  https://www.ft.com/content/576a96f7-e41d-4068-a61b-f74f2b2d3b81

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-9-2021-004781-ASW_CS.html

8

(9)  https://www.ft.com/content/576a96f7-e41d-4068-a61b-f74f2b2d3b81

9

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/133 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/133

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2016/1628, pokud jde o prodloužení zmocnění Komise přijímat akty v přenesené pravomoci

[COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD)]

(2022/C 323/23)

| Žádost o vypracování stanoviska | Rada Evropské unie, 24. 3. 2022
  Evropský parlament, 23. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 199/2/1 |

Žádost o vypracování stanoviska

Rada Evropské unie, 24. 3. 2022

Evropský parlament, 23. 3. 2022

Právní základ

Článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

199/2/1

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je zcela uspokojivý, a vzhledem k tomu, že se k němu již vyjádřil ve stanovisku INT/763 (1) přijatém dne 18. února 2015, rozhodl se na 569. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. května (jednání dne 18. května 2022) 199 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 1 člen se zdržel hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko a odkázat na svůj postoj vyjádřený ve výše uvedeném dokumentu.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Úř. věst. C 251, 31.7.2015, s. 31.

1

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/134 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/134

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014, pokud jde o zvýšené předběžné financování ze zdrojů REACT-EU

[COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD)]

pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014, pokud jde o zvýšené předběžné financování ze zdrojů REACT-EU

[COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD)]

(2022/C 323/24)

| Žádost o vypracování stanoviska | Rada Evropské unie, 25. 3. 2022 a 4. 4. 2022
  Evropský parlament, 4. 4. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 175 odst. 3 a články 177 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 179/0/4 |

Žádost o vypracování stanoviska

Rada Evropské unie, 25. 3. 2022 a 4. 4. 2022

Evropský parlament, 4. 4. 2022

Právní základ

čl. 175 odst. 3 a články 177 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

179/0/4

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah obou návrhů nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterými se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014, pokud jde o zvýšené předběžné financování ze zdrojů REACT-EU, je uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se na 569. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. května 2022 (jednání dne 18. května), 179 hlasy pro, přičemž 4 členové se zdrželi hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

| 26.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 323/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 323/135

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění a opravuje nařízení (EU) č. 508/2014, pokud jde o zvláštní opatření ke zmírnění dopadů vojenské agrese Ruska vůči Ukrajině na rybolovné činnosti a zmírnění dopadů narušení trhu způsobeného touto vojenskou agresí na dodavatelský řetězec produktů rybolovu a akvakultury

[COM(2022) 179 final – 2022/0118 COD]

(2022/C 323/25)

| Žádost o vypracování stanoviska | Rada, 25. 4. 2022
  Evropský parlament, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 43 odst. 2 a články 175 a 304 SFEU |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 5. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 569 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 188/2/2 |

Žádost o vypracování stanoviska

Rada, 25. 4. 2022

Evropský parlament, 2. 5. 2022

Právní základ

čl. 43 odst. 2 a články 175 a 304 SFEU

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato na plenárním zasedání

18. 5. 2022

Plenární zasedání č.

569

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

188/2/2

Vzhledem ke krátkým lhůtám a nezbytné povaze této iniciativy Evropské komise se Výbor na 569. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 19. května 2022 (jednání dne 18. května), rozhodl 188 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 2 členové se zdrželi hlasování nevypracovat k tomuto návrhu samostatné stanovisko, nýbrž jej formálně schválit.

V Bruselu dne 18. května 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---