# Euroopa Liidu C 280/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 280 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik21. juuli 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 280

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik21. juuli 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 280/01 | Komisjoni teatis — Riigiabimeetmete ajutine kriisiraamistik majanduse toetamiseks pärast Venemaa kallaletungi Ukrainale – muutmine | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 280/01

Komisjoni teatis — Riigiabimeetmete ajutine kriisiraamistik majanduse toetamiseks pärast Venemaa kallaletungi Ukrainale – muutmine

1

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | NÕUKOGU |
| 2022/C 280/02 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2022, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 805/2004 kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise osas, et kohandada seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290, Nõukogu poolt vastu võetud 28. juunil 2022 (
  1
  ) | 14 |
| 2022/C 280/03 | Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2022 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 805/2004 kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise osas, et kohandada seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 | 17 |

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2022/C 280/02

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2022, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 805/2004 kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise osas, et kohandada seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290, Nõukogu poolt vastu võetud 28. juunil 2022 (
  1
  )

1

14

2022/C 280/03

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2022 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 805/2004 kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise osas, et kohandada seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290

17

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 280/04 | Euro vahetuskurss — 20. juuli 2022 | 19 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2022/C 280/05 | Norra teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/22/eü süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta — Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2022. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad | 20 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 280/04

Euro vahetuskurss — 20. juuli 2022

19

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2022/C 280/05

Norra teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/22/eü süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta — Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2022. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

20

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 280/06 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete peatse aegumise kohta | 23 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 280/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10828 – CVC / NORDIC CAPITAL / CARY GROUP) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 24 |
| 2022/C 280/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10804 – KKR / CONTOURGLOBAL) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 26 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 280/06

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete peatse aegumise kohta

23

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 280/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10828 – CVC / NORDIC CAPITAL / CARY GROUP) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

24

2022/C 280/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10804 – KKR / CONTOURGLOBAL) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 21.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/1

---

KOMISJONI TEATIS

Riigiabimeetmete ajutine kriisiraamistik majanduse toetamiseks pärast Venemaa kallaletungi Ukrainale – muutmine

(2022/C 280/01)

1.   Sissejuhatus

| 1. | 23. märtsil 2022 võttis komisjon vastu ajutise kriisiraamistiku. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ajutise kriisiraamistiku eesmärk on võimaldada liikmesriikidel leevendada nende ettevõtjate likviidsuspuudujääki, keda otse või kaudselt mõjutavad tõsised majandushäired, mis tulenevad Venemaa sõjalisest agressioonist Ukraina vastu, liidu või selle rahvusvaheliste partnerite kehtestatud piiravatest meetmetest (sanktsioonidest) ning majanduslikest vastumeetmetest, mida näiteks on võtnud Venemaa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Võttes arvesse Venemaa jätkuvat sõjalist agressiooni ning selle halvenevat otsest ja kaudset mõju liidu kui terviku majandusele ja kõigi liikmesriikide majandusele, peab komisjon vajalikuks kohandada ajutises kriisiraamistikus sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisjon on küsinud liikmesriikide arvamust seoses konkreetsete vajadustega, mida tuleb arvesse võtta, pidades silmas kuuendat sanktsioonide paketti, (1) jõupingutusi vähendada sõltuvust Venemaa naftast ja kava „REPowerEU (2) eesmärke. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Esiteks on komisjon seisukohal, et ajutise kriisiraamistiku jaotises 2.1 sätestatud maksimaalseid abisummasid tuleks suurendada, et võtta arvesse jätkuvat majandushäiret ja energiakulude edasise ja püsiva suurenemise halvenevat makromajanduslikku mõju, gaasitarnete süvenevat nappust ja ebakindlust, mis on seotud selle kättesaadavusega tulevikus, samuti liidu või selle rahvusvaheliste partnerite kehtestatud täiendavate sanktsioonide otsest ja kaudset mõju. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Teiseks leiab komisjon, et ajutise kriisiraamistiku jaotises 2.4 on vaja teha teatavaid kohandusi, et parandada selle tulemuslikku rakendamist. Samuti on komisjon arvamusel, et kõnealuse jaotise kohaselt antavat toetust tuleks piirata, et hoida ära selliste stiimulite tekkimist, mis õhutavad suurendama energia- ja gaasikasutust, kuna see süvendaks praegust gaasinappust. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kolmandaks on komisjon seisukohal, et liikmesriikidel võib olla vaja võtta täiendavaid meetmeid kooskõlas kavaga „REPowerEU“, et kiirendada või hõlbustada investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse (päikese- ja tuuleenergia, geotermiline energia), orgaanilistest jäätmetest ja jääkidest toodetud biogaasi ja biometaani, taastuvallikatest toodetud vesinikku, energia salvestamisse ja taastuvküttesse. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Neljandaks leiab komisjon, et liikmesriikidel võib tekkida vajadus võtta täiendavaid meetmeid, et kiirendada energiavarustuse mitmekesistamist ja vähendada sõltuvust imporditud fossiilkütustest, toetades CO2 heite vähendamise meetmeid. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Eespool öeldut silmas pidades on komisjon seisukohal, et lisaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b lubatud abimeetmetele ja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud olemasolevatele võimalustele on oluline kiirendada ka taastuvenergia, energia salvestamise ja taastuvkütte kasutuselevõttu, et rakendada kava „REPowerEU“ ja dekarboniseerida tööstuslikud tootmisprotsessid elektrifitseerimise ja/või taastuvallikatest toodetud ja teatavat liiki elektripõhise vesiniku kasutamise ja energiatõhususe meetmete kaudu. Seepärast sätestatakse käesolevas teatises tingimused, mille korral komisjon peab selliseid meetmeid ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks. Selleks lisatakse ajutisse kriisiraamistikku kaks uut jaotist (jaotised 2.5 ja 2.6). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Lisaks kavandatud muudatustele tuletab komisjon meelde, et liikmesriigid võivad ajutise kriisiraamistiku juba kehtivate jaotiste 2.1, 2.2 ja 2.3 alusel anda abi, et katta praegusest kriisist mõjutatud ettevõtjate likviidsusvajadused. Investeerimiskulusid, näiteks kava „REPowerEU“ eesmärkide rakendamiseks vajalikud tootmisseadmed või -materjalid, võib ajutise kriisiraamistiku jaotiste 2.2 ja 2.3 alusel toetada subsideeritud laenude või tagatistega. |
| --- | --- |

10.

2.   Ajutise kriisiraamistiku muudatused

| 11. | Komisjon kohaldab ajutise kriisiraamistiku järgmisi muudatusi alates 20. juulist 2022. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Lisatakse punkt 14a:






  „14a. | 3. juunil 2022 võttis nõukogu vastu kuuenda sanktsioonide paketi, (*) pidades silmas Venemaa jätkuvat sõjalist agressiooni Ukraina vastu, Valgevene toetust sellele ja teateid Venemaa relvajõudude hirmutegudest. Pakett sisaldab: 1) toornafta ja rafineeritud naftasaaduste Venemaalt importimise keeldu (piiratud eranditega); 2) SWIFT-süsteemile juurdepääsu keelamist veel kolmele Venemaa ja ühele Valgevene pangale; 3) veel kolme Venemaa riigi omandis oleva kanali liidus edastamise peatamist. Samuti võttis EL vastu sanktsioonid veel 65 isiku ja 18 üksuse vastu. Nende hulka kuuluvad isikud, kes vastutavad Butšas ja Mariupolis toime pandud jõhkrate massikuritegude eest. |
| --- | --- | --- |

12.

„14a.

3. juunil 2022 võttis nõukogu vastu kuuenda sanktsioonide paketi, (*) pidades silmas Venemaa jätkuvat sõjalist agressiooni Ukraina vastu, Valgevene toetust sellele ja teateid Venemaa relvajõudude hirmutegudest. Pakett sisaldab: 1) toornafta ja rafineeritud naftasaaduste Venemaalt importimise keeldu (piiratud eranditega); 2) SWIFT-süsteemile juurdepääsu keelamist veel kolmele Venemaa ja ühele Valgevene pangale; 3) veel kolme Venemaa riigi omandis oleva kanali liidus edastamise peatamist. Samuti võttis EL vastu sanktsioonid veel 65 isiku ja 18 üksuse vastu. Nende hulka kuuluvad isikud, kes vastutavad Butšas ja Mariupolis toime pandud jõhkrate massikuritegude eest.

(*)  Nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/876, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu) artikli 8a lõiget 1 (ELT L 153, 3.6.2022, lk 1). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/877, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 765/2006, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (ELT L 153, 3.6.2022, lk 11). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/878, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 153, 3.6.2022, lk 15). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/879, millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 153, 3.6.2022, lk 53). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/880, millega muudetakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 153, 3.6.2022, lk 75). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/881, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (ELT L 153, 3.6.2022, lk 77). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/882, millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (ELT L 153, 3.6.2022, lk 88). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/883, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 153, 3.6.2022, lk 92). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/884, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 153, 3.6.2022, lk 128). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/885, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 153, 3.6.2022, lk 139).“"

| 13. | Punkt 19 asendatakse järgmisega:






  „19. | Teatises „REPowerEU“ on esitatud täiendavad suunised ja kirjeldatud uusi meetmeid taastuvenergia tootmise suurendamiseks, tarnete mitmekesistamiseks ja nõudluse vähendamiseks, sealhulgas ettevalmistavad meetmed 2022.–2023. aasta talveks. Kava „REPowerEU“ (*) sisaldab meetmeid liidu sõltuvuse vähendamiseks Venemaa fossiilkütustest rohepöörde kiirendamise, energiatõhususse investeerimise ja energiavarustuse mitmekesistamise kaudu. Rohepöörde kiirendamine vähendab heidet ja sõltuvust imporditud fossiilkütustest ning kaitseb hinnatõusude eest. Kõrged energiahinnad peegeldavad ka lühiajalist tarnenappust, mis mõjutab üldist hinnataset. Lühemas perspektiivis võib seetõttu olla tarvis anda ajutist toetust ettevõtjatele, keda praegune kriisiolukord eriti raskelt võib mõjutada. |
| --- | --- | --- |

13.

„19.

Teatises „REPowerEU“ on esitatud täiendavad suunised ja kirjeldatud uusi meetmeid taastuvenergia tootmise suurendamiseks, tarnete mitmekesistamiseks ja nõudluse vähendamiseks, sealhulgas ettevalmistavad meetmed 2022.–2023. aasta talveks. Kava „REPowerEU“ (*) sisaldab meetmeid liidu sõltuvuse vähendamiseks Venemaa fossiilkütustest rohepöörde kiirendamise, energiatõhususse investeerimise ja energiavarustuse mitmekesistamise kaudu. Rohepöörde kiirendamine vähendab heidet ja sõltuvust imporditud fossiilkütustest ning kaitseb hinnatõusude eest. Kõrged energiahinnad peegeldavad ka lühiajalist tarnenappust, mis mõjutab üldist hinnataset. Lühemas perspektiivis võib seetõttu olla tarvis anda ajutist toetust ettevõtjatele, keda praegune kriisiolukord eriti raskelt võib mõjutada.

(*)  COM/2022/230 final, 18. mai 2022.“"

| 14. | Lisatakse punkt 25a:






  „25a. | Kahju, mis on otseselt põhjustatud maagaasi tarbimise kohustuslikust vähendamisest, mida liikmesriikidel tuleb võib olla hakata nõudma, saab hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b alusel, tingimusel et ei toimu ülemäärast hüvitamist.“ |
| --- | --- | --- |

14.

„25a.

Kahju, mis on otseselt põhjustatud maagaasi tarbimise kohustuslikust vähendamisest, mida liikmesriikidel tuleb võib olla hakata nõudma, saab hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b alusel, tingimusel et ei toimu ülemäärast hüvitamist.“

| 15. | Lisatakse punktid 26a, 26b, 26c ja 26d:






  „26a. | Liitu suunatud gaasitarnete vähenemine võib kaasa tuua ka vajaduse luua stiimuleid maagaasinõudluse vabatahtlikuks vähendamiseks. Kui liikmesriigid kaaluvad praeguse kriisi tingimustes maagaasinõudluse vabatahtliku vähendamise stiimulite kehtestamist, hindab komisjon selliseid meetmeid otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel. Kuigi see nõuab juhtumipõhist hindamist, peab komisjon eriti oluliseks järgmisi elemente:






  a. | läbipaistvatel kriteeriumidel põhineva konkurentsipõhise protsessi kasutamine, et sõlmida lepinguid nõudluse vabatahtlikuks vähendamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

15.

„26a.

Liitu suunatud gaasitarnete vähenemine võib kaasa tuua ka vajaduse luua stiimuleid maagaasinõudluse vabatahtlikuks vähendamiseks. Kui liikmesriigid kaaluvad praeguse kriisi tingimustes maagaasinõudluse vabatahtliku vähendamise stiimulite kehtestamist, hindab komisjon selliseid meetmeid otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel. Kuigi see nõuab juhtumipõhist hindamist, peab komisjon eriti oluliseks järgmisi elemente:

a.

läbipaistvatel kriteeriumidel põhineva konkurentsipõhise protsessi kasutamine, et sõlmida lepinguid nõudluse vabatahtlikuks vähendamiseks;

| b. | ametlike piirangute puudumine piiriülesele kaubandusele või piiriülestele kaubavoogudele; |
| --- | --- |

b.

ametlike piirangute puudumine piiriülesele kaubandusele või piiriülestele kaubavoogudele;

| c. | kõnealuste stiimulite piiramine sellisel määral, et abisaaja vähendab oma tulevast nõudlust rohkem, kui ta oleks teinud ilma meetmeta; |
| --- | --- |

c.

kõnealuste stiimulite piiramine sellisel määral, et abisaaja vähendab oma tulevast nõudlust rohkem, kui ta oleks teinud ilma meetmeta;

| d. | gaasi üldise lõppnõudluse viivitamatu vähendamine asjaomases liikmesriigis, vältides seejuures maagaasinõudluse mujale nihutamist. |
| --- | --- |

d.

gaasi üldise lõppnõudluse viivitamatu vähendamine asjaomases liikmesriigis, vältides seejuures maagaasinõudluse mujale nihutamist.

| 26b. | Liikmesriigid võivad kaaluda ka meetmeid gaasihoidlate täitmise stimuleerimiseks, kui turg seda eelseisvaks talveks ei motiveeri. Kui liikmesriigid kavatsevad praeguse kriisi tingimustes kehtestada stiimulid gaasihoidlate täitmiseks, hindab komisjon neid otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel (*) Kuigi see nõuab juhtumipõhist hindamist, peab komisjon eriti oluliseks järgmisi elemente:






  a. | läbipaistvatel kriteeriumidel põhineva konkurentsipõhise protsessi kasutamine abi minimeerimiseks; |
| --- | --- | --- |

26b.

Liikmesriigid võivad kaaluda ka meetmeid gaasihoidlate täitmise stimuleerimiseks, kui turg seda eelseisvaks talveks ei motiveeri. Kui liikmesriigid kavatsevad praeguse kriisi tingimustes kehtestada stiimulid gaasihoidlate täitmiseks, hindab komisjon neid otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel (*) Kuigi see nõuab juhtumipõhist hindamist, peab komisjon eriti oluliseks järgmisi elemente:

a.

läbipaistvatel kriteeriumidel põhineva konkurentsipõhise protsessi kasutamine abi minimeerimiseks;

| b. | piirangute puudumine piiriülesele kaubandusele või piiriülestele kaubavoogudele; |
| --- | --- |

b.

piirangute puudumine piiriülesele kaubandusele või piiriülestele kaubavoogudele;

| c. | kaitsemeetmed ülemäärase hüvitamise vältimiseks; |
| --- | --- |

c.

kaitsemeetmed ülemäärase hüvitamise vältimiseks;

| d. | määruse (EL) 2017/1938 (**) artiklites 6a–6d sätestatud kohustuste ja tingimuste täitmine gaasihoidlate täitmisel ja selleks stiimulite loomisel, eelkõige artikli 6b lõigetes 2 ja 3 sätestatud toetusmeetmete tingimused. |
| --- | --- |

d.

määruse (EL) 2017/1938 (**) artiklites 6a–6d sätestatud kohustuste ja tingimuste täitmine gaasihoidlate täitmisel ja selleks stiimulite loomisel, eelkõige artikli 6b lõigetes 2 ja 3 sätestatud toetusmeetmete tingimused.

| 26c. | Komisjon kaalub igal üksikjuhul eraldi vajadust lubada vajalikku, proportsionaalset ja asjakohast abi kooskõlas komisjoni teatisega „Gaasisääst talveks“ (***) ja riiklike gaasivarustuskindluse hädaolukorra lahendamise kavadega, et renoveerida rajatisi, mis aitavad enne järgmist talve piiratud aja jooksul gaasi asendada mõne muu saastavama süsinikupõhise kütusega. Iga selline alternatiivne süsinikupõhine kütus peab olema võimalikult vähese heitega ning abi andmise eelduseks on energiatõhususega seotud jõupingutused ja kriisijärgse sõltuvuse vältimine kooskõlas ELi kliimaeesmärkidega. Selliste meetmetega saab ennetavalt vähendada gaasi tarbimist või reageerida maagaasinõudluse kohustuslikule vähendamisele, kui neid muul viisil ei kompenseerita. |
| --- | --- |

26c.

Komisjon kaalub igal üksikjuhul eraldi vajadust lubada vajalikku, proportsionaalset ja asjakohast abi kooskõlas komisjoni teatisega „Gaasisääst talveks“ (***) ja riiklike gaasivarustuskindluse hädaolukorra lahendamise kavadega, et renoveerida rajatisi, mis aitavad enne järgmist talve piiratud aja jooksul gaasi asendada mõne muu saastavama süsinikupõhise kütusega. Iga selline alternatiivne süsinikupõhine kütus peab olema võimalikult vähese heitega ning abi andmise eelduseks on energiatõhususega seotud jõupingutused ja kriisijärgse sõltuvuse vältimine kooskõlas ELi kliimaeesmärkidega. Selliste meetmetega saab ennetavalt vähendada gaasi tarbimist või reageerida maagaasinõudluse kohustuslikule vähendamisele, kui neid muul viisil ei kompenseerita.

| 26d. | Pidades silmas probleeme kaupade veol Ukrainasse ja Ukrainast, kaalub komisjon juhtumipõhiselt kindlustusele või edasikindlustusele antavat võimalikku abi, mis on seotud kaupade transpordiga Ukrainasse ja Ukrainast. Muu hulgas peavad liikmesriigid näitama, et kindlustus või edasikindlustus ei ole üldse kättesaadav või pakutakse seda hinnaga, mis on oluliselt kõrgem kui enne Venemaa sissetungi Ukrainasse.“ |
| --- | --- |

26d.

Pidades silmas probleeme kaupade veol Ukrainasse ja Ukrainast, kaalub komisjon juhtumipõhiselt kindlustusele või edasikindlustusele antavat võimalikku abi, mis on seotud kaupade transpordiga Ukrainasse ja Ukrainast. Muu hulgas peavad liikmesriigid näitama, et kindlustus või edasikindlustus ei ole üldse kättesaadav või pakutakse seda hinnaga, mis on oluliselt kõrgem kui enne Venemaa sissetungi Ukrainasse.“

(*)  Vt komisjoni otsus SA.103012 (2022/NN) – Stimuleeriv meede Bergermeeri maagaasihoidla täitmiseks järgmiseks kütteperioodiks."

(**)  Nagu on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2022. aasta määrusega (EL) 2022/1032 (ELT L 173, 30.6.2022, lk 17)."

(***)  COM(2022) 360/2, 20. juuli 2022."

| 16. | Punkti 41 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a. | abi kogusumma ei ületa ühelgi ajahetkel 500 000 eurot ettevõtja kohta (*).Abi võib anda otsetoetuste, maksu- ja maksesoodustuste vormis või muus vormis, nagu tagasimakstavad ettemaksed, garantiid (**), laenud (***) ja omakapital, tingimusel et selliste meetmete kogunimiväärtus jääb allapoole ülemmäära 500 000 eurot ettevõtja kohta; kõik kasutatud arvud peavad väljendama brutosummasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid; |
| --- | --- | --- |

16.

„a.

abi kogusumma ei ületa ühelgi ajahetkel 500 000 eurot ettevõtja kohta (*).Abi võib anda otsetoetuste, maksu- ja maksesoodustuste vormis või muus vormis, nagu tagasimakstavad ettemaksed, garantiid (**), laenud (***) ja omakapital, tingimusel et selliste meetmete kogunimiväärtus jääb allapoole ülemmäära 500 000 eurot ettevõtja kohta; kõik kasutatud arvud peavad väljendama brutosummasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid;

(*)  Käesoleva jaotise alusel heakskiidetud kavade põhjal antud abi, mis makstakse tagasi enne jaotise kohaselt uue abi andmist, ei võeta vastava ülemmäära ületamise kindlakstegemisel arvesse."

(**)  Kui abi antakse garantiidena käesoleva jaotise kohaselt, kohaldatakse punkti 47 alapunkti h täiendavaid sätteid."

(***)  Kui abi antakse laenudena käesoleva jaotise kohaselt, kohaldatakse punkti 50 alapunkti g täiendavaid sätteid.“"

| 17. | Punkti 42 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a. | abi kogusumma ei ületa ühelgi ajahetkel 62 000 eurot põllumajandustoodete esmatootmisega tegeleva ettevõtja kohta ja 75 000 eurot kalandus- ja vesiviljelussektori ettevõtja kohta; (*)abi võib anda otsetoetuste, maksu- ja maksesoodustuste vormis või muus vormis, nagu tagasimakstavad ettemaksed, garantiid (**), laenud (***) ja omakapital, tingimusel et selliste meetmete kogunimiväärtus jääb allapoole ülemmäära 62 000 või 75 000 eurot ettevõtja kohta; kõik kasutatud arvud peavad väljendama brutosummasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid; |
| --- | --- | --- |

17.

„a.

abi kogusumma ei ületa ühelgi ajahetkel 62 000 eurot põllumajandustoodete esmatootmisega tegeleva ettevõtja kohta ja 75 000 eurot kalandus- ja vesiviljelussektori ettevõtja kohta; (*)abi võib anda otsetoetuste, maksu- ja maksesoodustuste vormis või muus vormis, nagu tagasimakstavad ettemaksed, garantiid (**), laenud (***) ja omakapital, tingimusel et selliste meetmete kogunimiväärtus jääb allapoole ülemmäära 62 000 või 75 000 eurot ettevõtja kohta; kõik kasutatud arvud peavad väljendama brutosummasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid;

(*)  Käesoleva jaotise alusel heakskiidetud kavade põhjal antud abi, mis makstakse tagasi enne jaotise kohaselt uue abi andmist, ei võeta vastava ülemmäära ületamise kindlakstegemisel arvesse."

(**)  Kui abi antakse garantiidena käesoleva jaotise kohaselt, kohaldatakse punkti 47 alapunkti h täiendavaid sätteid."

(***)  Kui abi antakse laenudena käesoleva jaotise kohaselt, kohaldatakse punkti 50 alapunkti g täiendavaid sätteid.“"

| 18. | Punkt 43 asendatakse järgmisega:
  „Kui ettevõtja tegutseb mitmes sektoris, mille suhtes kohaldatakse punkti 41 alapunkti a ja punkti 42 alapunkti a kohaselt erinevaid maksimumsummasid, tagab asjaomane liikmesriik sobivate vahenditega, näiteks eraldi raamatupidamisarvestuse abil, et iga sellise tegevusala puhul peetakse kinni asjakohasest ülemmäärast ning et ühe ettevõtja kohta ei ületata maksimaalset 500 000 miljoni euro suurust kogusummat. Kui ettevõtja tegutseb üksnes punkti 42 alapunktiga a hõlmatud sektorites, ei tohiks ületada ühe ettevõtja kohta 75 000 euro suurust kogusummat.“ |
| --- | --- |

18.

„Kui ettevõtja tegutseb mitmes sektoris, mille suhtes kohaldatakse punkti 41 alapunkti a ja punkti 42 alapunkti a kohaselt erinevaid maksimumsummasid, tagab asjaomane liikmesriik sobivate vahenditega, näiteks eraldi raamatupidamisarvestuse abil, et iga sellise tegevusala puhul peetakse kinni asjakohasest ülemmäärast ning et ühe ettevõtja kohta ei ületata maksimaalset 500 000 miljoni euro suurust kogusummat. Kui ettevõtja tegutseb üksnes punkti 42 alapunktiga a hõlmatud sektorites, ei tohiks ületada ühe ettevõtja kohta 75 000 euro suurust kogusummat.“

| 19. | Punkti 45 lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „* | Käesoleva jaotise kohaldamisel hõlmab mõiste „riigi laenugarantiid“ ka teatavate faktooringutoodete garantiisid, nimelt nii regressiõigusega faktooringu kui ka pöördfaktooringu puhul, kui faktooril on faktooringu kliendi vastu suunatud regressiõigus. Rahastamiskõlblikud pöördfaktooringu tooted peavad piirduma toodetega, mida kasutatakse üksnes pärast seda, kui müüja on oma osa tehingust, st toote või teenuse, juba tarninud või osutanud. Mõiste „riigi laenugarantiid“ hõlmab ka kapitalirenti.“ |
| --- | --- | --- |

19.

„*

| 20. | Punkti 47 alapunkti e alapunkti i lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „* | Kui meetmest kasusaajad on äsja asutatud ettevõtjad, kellel ei ole kolme lõpetatud raamatupidamise aastaaruannet, arvutatakse punkti 47 alapunkti e alapunktis i sätestatud kohaldatav ülemmäär ettevõtja tegutsemine kestuse alusel abitaotluse esitamise ajal.“ |
| --- | --- | --- |

20.

„*

| 21. | Punkti 47 alapunkti e alapunkti ii lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „* | Kui meetmest kasusaajad on äsja asutatud ettevõtjad, kellel puuduvad andmed iga eelneva 12 kuu kohta, arvutatakse punkti 47 alapunkti e alapunktis ii sätestatud kohaldatav ülemmäär ettevõtja tegutsemine kestuse alusel abitaotluse esitamise ajal.“ |
| --- | --- | --- |

21.

„*

| 22. | Punktis 49 asendatakse viide punkti 47 alapunktile d viitega „punkti 47 alapunktis e“. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Punkti 50 alapunkti b lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „* | Kui intressimaksete suhtes kohaldatakse ajapikendust, tuleb järgida punkti 50 alapunktis b sätestatud miinimumintressimäärasid, intress peab kogunema alates ajapikenduse esimesest päevast ja kapitaliseerimine peab toimuma vähemalt üks kord aastas. Laenulepingute kehtivusaeg on endiselt maksimaalselt kuus aastat alates laenu andmise hetkest, välja arvatud juhul kui neid vastavalt punkti 50 alapunktile c kohandatakse, ja punkti 50 alapunktis e osutatud laenu kogusummat abisaaja kohta ei ületata.“ |
| --- | --- | --- |

23.

„*

| 24. | Joonealuse märkuse 48 link asendatakse järgmisega:
  „https://ec.europa.eu/competition-policy/state-aid/legislation/reference-discount-rates-and-recovery-interest-rates_en“ |
| --- | --- |

24.

„https://ec.europa.eu/competition-policy/state-aid/legislation/reference-discount-rates-and-recovery-interest-rates_en“

| 25. | Punkti 50 alapunkti c lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „* | Vt konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil avaldatud kokkuvõte kohandamise otsustuspraktikast vastavalt punkti 50 alapunktile c https://ec.europa.eu/competition-policy/state-aid/ukraine_en.“ |
| --- | --- | --- |

25.

„*

| 26. | Punkti 50 alapunkti e alapunkti i lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „* | Kui meetmest kasusaajad on äsja asutatud ettevõtjad, kellel ei ole kolme lõpetatud raamatupidamise aastaaruannet, arvutatakse punkti 50 alapunkti e alapunktis i sätestatud kohaldatav ülemmäär ettevõtja tegutsemine kestuse alusel abitaotluse esitamise ajal.“ |
| --- | --- | --- |

26.

„*

| 27. | Punkti 50 alapunkti e alapunkti ii lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „* | Kui meetmest kasusaajad on äsja asutatud ettevõtjad, kellel puuduvad andmed iga eelneva 12 kuu kohta, arvutatakse punkti 50 alapunkti e alapunktis ii sätestatud kohaldatav ülemmäär ettevõtja tegutsemine kestuse alusel abitaotluse esitamise ajal.“ |
| --- | --- | --- |

27.

„*

| 28. | Punkti 50 alapunkti e alapunkt iii asendatakse järgmisega:






  „(iii) | liikmesriigi poolt komisjonile esitatava asjakohase põhjenduse alusel (näiteks seoses abisaaja probleemidega käimasolevas kriisis) (*) võib laenusummat suurendada, et katta VKEde (**) likviidsusvajadused laenu andmise järgseks 12 kuuks ja suurettevõtjate likviidsusvajadused laenu andmise järgseks 6 kuuks. Kui suurettevõtjad peavad energiaturgudel kauplemiseks pakkuma finantstagatisi, võib laenusummat suurendada, et katta sellest tegevusest tekkivad likviidsusvajadused järgmiseks 12 kuuks. Käesoleva teatise alusel vastu võetud meetmetega ei tohi katta likviidsusvajadusi, mis on juba kaetud COVID-19 ajutise raamistiku alusel võetud abimeetmetega. Likviidsusvajadused tuleks kindlaks teha abisaaja enesesertifitseerimise teel (***); |
| --- | --- | --- |

28.

„(iii)

liikmesriigi poolt komisjonile esitatava asjakohase põhjenduse alusel (näiteks seoses abisaaja probleemidega käimasolevas kriisis) (*) võib laenusummat suurendada, et katta VKEde (**) likviidsusvajadused laenu andmise järgseks 12 kuuks ja suurettevõtjate likviidsusvajadused laenu andmise järgseks 6 kuuks. Kui suurettevõtjad peavad energiaturgudel kauplemiseks pakkuma finantstagatisi, võib laenusummat suurendada, et katta sellest tegevusest tekkivad likviidsusvajadused järgmiseks 12 kuuks. Käesoleva teatise alusel vastu võetud meetmetega ei tohi katta likviidsusvajadusi, mis on juba kaetud COVID-19 ajutise raamistiku alusel võetud abimeetmetega. Likviidsusvajadused tuleks kindlaks teha abisaaja enesesertifitseerimise teel (***);

(*)  Asjakohane põhjendus võib olla seotud abisaajatega, kes tegutsevad sektorites, mida Venemaa agressiooni vahetud või kaudsed tagajärjed, sealhulgas liidu ja tema rahvusvaheliste partnerite võetud piiravad majandusmeetmed ning Venemaa võetud vastumeetmed, on eriti tugevasti mõjutanud. Sellised tagajärjed võivad olla ka tarneahelate häired või Venemaa või Ukraina tasumata maksed, suurenenud hinnavolatiilsus energiaturgudel ja sellega seotud vajadused, suurenenud küberrünnakute oht või praegusest kriisist tulenev konkreetsete sisendite või toorainete hinnatõus."

(**)  Nagu need on määratletud üldise grupierandi määruse I lisas."

(***)  Likviidsusplaan võib sisaldada nii käibekapitali kui ka investeerimiskulusid.“"

| 29. | Punkt 51 asendatakse järgmisega:






  „51. | Maagaasi- ja elektrihinna erakordselt suurt tõusu, mida ettevõtjad ei pruugi suuta lühemas perspektiivis edasi kanda või millega nad ei pruugi suuta kiiresti kohaneda, võib lisaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohastele olemasolevatele võimalustele ja käesolevas teatises sätestatud võimalustele aidata kompenseerida ajutine toetus. See võib aidata leevendada tagajärgi ja aidata ettevõtjatel toime tulla praegusest kriisist tingitud kulude järsu suurenemisega. Arvestades gaasitarnete edasist vähenemist on teisest küljest oluline säilitada stiimulid nõudluse vähendamiseks ja valmistada ettevõtjaid järk-järgult ette gaasitarbimise vähendamiseks. Täiendav toetus võib praegu jätkuvalt olla õigustatud sellega, et see võimaldab energiamahukatel ettevõtjatel oma tegevust jätkata.“ |
| --- | --- | --- |

29.

„51.

Maagaasi- ja elektrihinna erakordselt suurt tõusu, mida ettevõtjad ei pruugi suuta lühemas perspektiivis edasi kanda või millega nad ei pruugi suuta kiiresti kohaneda, võib lisaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohastele olemasolevatele võimalustele ja käesolevas teatises sätestatud võimalustele aidata kompenseerida ajutine toetus. See võib aidata leevendada tagajärgi ja aidata ettevõtjatel toime tulla praegusest kriisist tingitud kulude järsu suurenemisega. Arvestades gaasitarnete edasist vähenemist on teisest küljest oluline säilitada stiimulid nõudluse vähendamiseks ja valmistada ettevõtjaid järk-järgult ette gaasitarbimise vähendamiseks. Täiendav toetus võib praegu jätkuvalt olla õigustatud sellega, et see võimaldab energiamahukatel ettevõtjatel oma tegevust jätkata.“

| 30. | Punkt 52 asendatakse järgmisega:






  „52. | Komisjon peab sellist riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks, kui järgmised tingimused on täidetud:






  a. | abi antakse hiljemalt 31. detsembril 2022 (*); |
| --- | --- | --- | --- |

30.

„52.

Komisjon peab sellist riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks, kui järgmised tingimused on täidetud:

a.

abi antakse hiljemalt 31. detsembril 2022 (*);

| b. | abi võib anda otsetoetuste, maksu- (**) ja maksesoodustuste vormis või muus vormis, nagu tagasimakstavad ettemaksed, garantiid, (***) laenud (****) ja omakapital, tingimusel et selliste meetmete kogunimiväärtus jääb allapoole kohaldatavat abi osakaalu ja ülemmäärasid. Kõik kasutatud arvud peavad väljendama brutosummasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid; |
| --- | --- |

b.

abi võib anda otsetoetuste, maksu- (**) ja maksesoodustuste vormis või muus vormis, nagu tagasimakstavad ettemaksed, garantiid, (***) laenud (****) ja omakapital, tingimusel et selliste meetmete kogunimiväärtus jääb allapoole kohaldatavat abi osakaalu ja ülemmäärasid. Kõik kasutatud arvud peavad väljendama brutosummasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid;

| c. | tagasimakstavate ettemaksete, garantiide, laenude või muude tagasimakstavate vahendite vormis antud abi võib konverteerida muus vormis abiks, näiteks toetusteks, tingimusel et konverteerimine toimub hiljemalt 30. juuniks 2023; |
| --- | --- |

c.

tagasimakstavate ettemaksete, garantiide, laenude või muude tagasimakstavate vahendite vormis antud abi võib konverteerida muus vormis abiks, näiteks toetusteks, tingimusel et konverteerimine toimub hiljemalt 30. juuniks 2023;

| d. | abi antakse eelarveprognoosiga abikava raames. Liikmesriigid võivad piirduda abi andmisel tegevustega, millega toetatakse konkreetseid majandussektoreid, mis on majanduse või siseturu julgeoleku ja vastupidavuse jaoks eriti olulised. Sellised piirangud tuleb siiski kavandada laialt ja need ei tohi viia potentsiaalsete abisaajate kunstliku piiramiseni; |
| --- | --- |

d.

abi antakse eelarveprognoosiga abikava raames. Liikmesriigid võivad piirduda abi andmisel tegevustega, millega toetatakse konkreetseid majandussektoreid, mis on majanduse või siseturu julgeoleku ja vastupidavuse jaoks eriti olulised. Sellised piirangud tuleb siiski kavandada laialt ja need ei tohi viia potentsiaalsete abisaajate kunstliku piiramiseni;

| e. | abikõlblikud kulud arvutatakse selle jaotise kohaselt maagaasi- ja elektrikulude suurenemise alusel, mis on seotud Venemaa agressiooniga Ukraina vastu. Maksimaalsed abikõlblikud kulud saadakse, kui abisaaja (*****) ajavahemikul 1. veebruarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 (edaspidi „abikõlblik periood“) välistarnijalt lõpptarbijana (******) hangitud maagaasi- ja elektriühikute arv korrutatakse abisaaja tarbimise eest makstud ühikuhinna tõusuga (mõõdetuna näiteks eurodes/MWh kohta). See hinnatõus arvutatakse abisaaja poolt abikõlblikkusperioodi asjaomasel kuul makstud ühikuhinna ja abisaaja poolt võrdlusperioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 keskmiselt makstud kahekordse (200 %) ühikuhinna vahena (*******). Alates 1. septembrist 2022 ei tohi abikõlblike kulude arvutamiseks kasutatav maagaasi- ja elektriühikute arv ületada 70 % abisaaja tarbimisest 2021. aasta samal perioodil; |
| --- | --- |

e.

abikõlblikud kulud arvutatakse selle jaotise kohaselt maagaasi- ja elektrikulude suurenemise alusel, mis on seotud Venemaa agressiooniga Ukraina vastu. Maksimaalsed abikõlblikud kulud saadakse, kui abisaaja (*****) ajavahemikul 1. veebruarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 (edaspidi „abikõlblik periood“) välistarnijalt lõpptarbijana (******) hangitud maagaasi- ja elektriühikute arv korrutatakse abisaaja tarbimise eest makstud ühikuhinna tõusuga (mõõdetuna näiteks eurodes/MWh kohta). See hinnatõus arvutatakse abisaaja poolt abikõlblikkusperioodi asjaomasel kuul makstud ühikuhinna ja abisaaja poolt võrdlusperioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 keskmiselt makstud kahekordse (200 %) ühikuhinna vahena (*******). Alates 1. septembrist 2022 ei tohi abikõlblike kulude arvutamiseks kasutatav maagaasi- ja elektriühikute arv ületada 70 % abisaaja tarbimisest 2021. aasta samal perioodil;

| f. | abi kogusumma abisaaja kohta ei tohi ületada 30 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

f.

abi kogusumma abisaaja kohta ei tohi ületada 30 % abikõlblikest kuludest;

| g. | abi kogusumma ettevõtja kohta ei tohi ühelgi ajahetkel ületada 2 miljonit eurot; |
| --- | --- |

g.

abi kogusumma ettevõtja kohta ei tohi ühelgi ajahetkel ületada 2 miljonit eurot;

| h. | abi andev asutus võib teha abisaajale ettemakse, kui abi antakse enne abikõlblike kulude kandmist. Seda tehes võib abi andev asutus tugineda abikõlblike kulude hinnangule, tingimusel et järgitakse punkti 52 alapunktides f ja g esitatud abi ülemmäärasid. Abi andev asutus peab asjaomaseid ülemmäärasid tagantjärele kontrollima tegelike kulude alusel ja nõudma tagasi kõik neid ülemmäärasid ületavad toetusmaksed hiljemalt kuus kuud pärast abikõlblikkusperioodi lõppu; |
| --- | --- |

h.

abi andev asutus võib teha abisaajale ettemakse, kui abi antakse enne abikõlblike kulude kandmist. Seda tehes võib abi andev asutus tugineda abikõlblike kulude hinnangule, tingimusel et järgitakse punkti 52 alapunktides f ja g esitatud abi ülemmäärasid. Abi andev asutus peab asjaomaseid ülemmäärasid tagantjärele kontrollima tegelike kulude alusel ja nõudma tagasi kõik neid ülemmäärasid ületavad toetusmaksed hiljemalt kuus kuud pärast abikõlblikkusperioodi lõppu;

| i. | käesoleva punkti 52 alusel antavat abi võib kumuleerida jaotise 2.1 alusel antava abiga, tingimusel et ei ületata 2 miljoni euro suurust kogusummat. |
| --- | --- |

i.

käesoleva punkti 52 alusel antavat abi võib kumuleerida jaotise 2.1 alusel antava abiga, tingimusel et ei ületata 2 miljoni euro suurust kogusummat.

(*)  Kui abi antakse alles pärast abisaaja tõendavate dokumentide järelkontrolli ja liikmesriik otsustab punkti 52 alapunkti h kohast ettemaksete tegemise võimalust mitte lisada, võib abi erandkorras anda kuni 31. märtsini 2023, tingimusel et peetakse kinni punkti 52 alapunktis e määratletud abikõlblikkuse perioodist."

(**)  Kui abi antakse maksusoodustuse vormis, peab maksukohustus, millega seoses see soodustus antakse, olema tekkinud hiljemalt 31. detsembril 2022."

(***)  Kui abi antakse garantiidena käesoleva jaotise kohaselt, kohaldatakse punkti 47 alapunkti h täiendavaid sätteid."

(****)  Kui abi antakse laenudena käesoleva jaotise kohaselt, kohaldatakse punkti 50 alapunkti g täiendavaid sätteid."

(*****)  Jaotises 2.4 tähistab „abisaaja“ ettevõtjat või ettevõtja alluvuses olevat juriidilist isikut."

(******)  Nagu tõendab abisaaja näiteks vastava arve alusel. Arvesse võetakse ainult lõpptarbimist, müüki ja omatoodangut arvesse ei võeta."

(*******)  (p(t) - p(ref) 2) q(t), kus p tähistab ühikuhinda, q tarbitud kogust, ref võrdlusperioodi 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 ja t asjaomast kuud ajavahemikul 1. veebruarist kuni 31. detsembrini 2022.“"

| 31. | Punkt 53 asendatakse järgmisega:






  „53. | Teatavatel juhtudel võib majandustegevuse jätkumise tagamiseks olla tarvis anda täiendavat abi. Sellistel juhtudel võivad liikmesriigid anda abi, mille suurus ületab punkti 52 alapunktide f ja g kohaselt arvutatud ülemmäärasid, eeldusel et lisaks punkti 52 alapunktides a–e ja h sätestatud tingimustele on täidetud veel järgmised tingimused:






  a. | abisaaja on abikõlblik, kui ta on energiamahukas ettevõtja direktiivi 2003/96/EÜ (*) artikli 17 lõike 1 punkti a esimese alalõigu tähenduses, st majandusüksus, kus energiatoodete (sealhulgas muude kui maagaasi ja elektri) ost moodustab vähemalt 3,0 % toodangu väärtusest (**); liikmesriigi poolt komisjonile hindamiseks esitatava asjakohase põhjenduse alusel võib toodangu väärtuse asendada käibega; |
| --- | --- | --- | --- |

31.

„53.

Teatavatel juhtudel võib majandustegevuse jätkumise tagamiseks olla tarvis anda täiendavat abi. Sellistel juhtudel võivad liikmesriigid anda abi, mille suurus ületab punkti 52 alapunktide f ja g kohaselt arvutatud ülemmäärasid, eeldusel et lisaks punkti 52 alapunktides a–e ja h sätestatud tingimustele on täidetud veel järgmised tingimused:

a.

abisaaja on abikõlblik, kui ta on energiamahukas ettevõtja direktiivi 2003/96/EÜ (*) artikli 17 lõike 1 punkti a esimese alalõigu tähenduses, st majandusüksus, kus energiatoodete (sealhulgas muude kui maagaasi ja elektri) ost moodustab vähemalt 3,0 % toodangu väärtusest (**); liikmesriigi poolt komisjonile hindamiseks esitatava asjakohase põhjenduse alusel võib toodangu väärtuse asendada käibega;

| b. | abisaaja on abikõlblik, kui tema punkti 52 alapunktis e määratletud abikõlblike kulude suurenemisest tulenev tegevuskahjum (***) moodustab vähemalt 50 % sama perioodi tegevuskahjumist; |
| --- | --- |

b.

abisaaja on abikõlblik, kui tema punkti 52 alapunktis e määratletud abikõlblike kulude suurenemisest tulenev tegevuskahjum (***) moodustab vähemalt 50 % sama perioodi tegevuskahjumist;

| c. | abi kogusumma ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest ja ulatub kuni 80 %-ni abisaaja tegevuskahjumist; |
| --- | --- |

c.

abi kogusumma ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest ja ulatub kuni 80 %-ni abisaaja tegevuskahjumist;

| d. | abi kogusumma ettevõtja kohta ei tohi ühelgi ajahetkel ületada 25 miljonit eurot; |
| --- | --- |

d.

abi kogusumma ettevõtja kohta ei tohi ühelgi ajahetkel ületada 25 miljonit eurot;

| e. | energiamahuka abisaaja puhul, kes tegutseb ühes või mitmes I lisas (****) loetletud sektoris või allsektoris, võib abi kogusummat suurendada kuni 70 %ni abikõlblikest kuludest ja see võib moodustada kuni 80 % abisaaja tegevuskahjumist. abi kogusumma ettevõtja kohta ei tohi ühelgi ajahetkel ületada 50 miljonit eurot; |
| --- | --- |

e.

energiamahuka abisaaja puhul, kes tegutseb ühes või mitmes I lisas (****) loetletud sektoris või allsektoris, võib abi kogusummat suurendada kuni 70 %ni abikõlblikest kuludest ja see võib moodustada kuni 80 % abisaaja tegevuskahjumist. abi kogusumma ettevõtja kohta ei tohi ühelgi ajahetkel ületada 50 miljonit eurot;

| f. | punkti 53 alusel antavat abi võib kumuleerida jaotise 2.1 alusel antava abiga, tingimusel et ei ületata olenevalt juhtumist punkti 53 alapunktis d või punkti 53 alapunktis e kindlaks määratud ülemmäära. |
| --- | --- |

f.

punkti 53 alusel antavat abi võib kumuleerida jaotise 2.1 alusel antava abiga, tingimusel et ei ületata olenevalt juhtumist punkti 53 alapunktis d või punkti 53 alapunktis e kindlaks määratud ülemmäära.

(*)  Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51)."

(**)  Tuginedes 2021. kalendriaasta raamatupidamisaruannetele või uusimatele kättesaadavatele raamatupidamise aastaaruannetele."

(***)  Ettevõtjal on tegevuskahjum, kui tema EBITDA (intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum, välja arvatud ühekordsed väärtuse langused) on abikõlblikkusperioodil negatiivne. Abisaaja peaks sellist tegevuskahjumit tõendama kord kuus või kord kvartalis, välja arvatud juhul, kui muu teguviis on nõuetekohaselt põhjendatud."

(****)  Abisaajat käsitatakse I lisas loetletud sektoris või allsektoris tegutsevana vastavalt tema liigitusele sektoripõhises rahvamajanduse arvepidamises või juhul, kui üks või mitu tema teostatavat I lisas loetletud tegevust andsid võrdlusperioodil üle 50 % tema käibest või toodangu väärtusest.“"

| 32. | Lisatakse järgmine jaotis:
  „2.5.   Abi taastuvenergia, energia salvestamise ja taastuvkütte kasutuselevõtu kiirendamiseks, mis on tähtis kava „REPowerEU“ jaoks







  53a. | Lisaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohastele võimalustele on seoses Venemaa sõjalise agressiooniga Ukraina vastu ja kavaga „REPowerEU“ (*) tähtis kulutõhusal viisil kiirendada ja laiendada taastuvenergia kättesaadavust, et vähendada kiiresti sõltuvust Venemaa fossiilkütuste impordist ja kiirendada energiasüsteemi ümberkujundamist. Riigiabi päikeseenergia-, tuuleenergia-, geotermilise energia, elektri- ja soojusenergia salvestamise, taastuvkütte, saastevaba vesiniku ning jäätmetest ja jääkidest toodetud biogaasi ja biometaani kasutuselevõtu kiirendamiseks on osa asjakohasest, vajalikust ja sihipärasest tööst vähendada praeguses kontekstis sõltuvust imporditud fossiilkütustest. Arvestades tungivat vajadust tagada taastuvenergia, energia salvestamise ja taastuvkütte kasutuselevõttu kiirendavate projektide kiire rakendamine, on ajutiselt õigustatud toetusmeetmete rakendamise teatav lihtsustamine. |
| --- | --- | --- |

32.

„2.5.   Abi taastuvenergia, energia salvestamise ja taastuvkütte kasutuselevõtu kiirendamiseks, mis on tähtis kava „REPowerEU“ jaoks

53a.

Lisaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohastele võimalustele on seoses Venemaa sõjalise agressiooniga Ukraina vastu ja kavaga „REPowerEU“ (*) tähtis kulutõhusal viisil kiirendada ja laiendada taastuvenergia kättesaadavust, et vähendada kiiresti sõltuvust Venemaa fossiilkütuste impordist ja kiirendada energiasüsteemi ümberkujundamist. Riigiabi päikeseenergia-, tuuleenergia-, geotermilise energia, elektri- ja soojusenergia salvestamise, taastuvkütte, saastevaba vesiniku ning jäätmetest ja jääkidest toodetud biogaasi ja biometaani kasutuselevõtu kiirendamiseks on osa asjakohasest, vajalikust ja sihipärasest tööst vähendada praeguses kontekstis sõltuvust imporditud fossiilkütustest. Arvestades tungivat vajadust tagada taastuvenergia, energia salvestamise ja taastuvkütte kasutuselevõttu kiirendavate projektide kiire rakendamine, on ajutiselt õigustatud toetusmeetmete rakendamise teatav lihtsustamine.

| 53b. | Komisjon peab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks abi taastuvallikatest toodetud elektrienergia, saastevaba vesiniku, jäätmetest ja jääkidest toodetud biogaasi ja biometaani, elektri ja soojusenergia salvestamise ning taastuvkütte edendamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a. | abi antakse ühele järgmistest:






  (i) | fotoelektrilise või muu päikeseenergia tootmine; |
| --- | --- | --- | --- |

53b.

Komisjon peab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks abi taastuvallikatest toodetud elektrienergia, saastevaba vesiniku, jäätmetest ja jääkidest toodetud biogaasi ja biometaani, elektri ja soojusenergia salvestamise ning taastuvkütte edendamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a.

abi antakse ühele järgmistest:

(i)

fotoelektrilise või muu päikeseenergia tootmine;

| (ii) | tuuleenergia tootmine; |
| --- | --- |

(ii)

tuuleenergia tootmine;

| (iii) | geotermilise energia tootmine; |
| --- | --- |

(iii)

geotermilise energia tootmine;

| (iv) | elektri- või soojusenergia salvestamine; |
| --- | --- |

(iv)

elektri- või soojusenergia salvestamine;

| (v) | taastuvkütte tootmine, sh soojuspumpade abil, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (**) VII lisa nõuetele; |
| --- | --- |

(v)

taastuvkütte tootmine, sh soojuspumpade abil, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (**) VII lisa nõuetele;

| (vi) | saastevaba vesiniku tootmine; |
| --- | --- |

(vi)

saastevaba vesiniku tootmine;

| (vii) | biogaasi ja biometaani tootmine jäätmetest ja jääkidest vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 29 ja määruses (EL) 2018/841 (***) sätestatud ELi kestlikkuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

(vii)

biogaasi ja biometaani tootmine jäätmetest ja jääkidest vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 29 ja määruses (EL) 2018/841 (***) sätestatud ELi kestlikkuskriteeriumidele;

| b. | toetuskavad võivad piirduda ühe või mitme punktis a nimetatud tehnoloogiaga, kuid need ei tohi sisaldada kunstlikke piiranguid või diskrimineerimist (sealhulgas litsentside, lubade või kontsessioonide andmisel, kui need on nõutavad), näiteks piirangud projektide mahu, asukoha või piirkondlike aspektide või väga spetsiifiliste (alam)tüüpide alusel ühe punktis a osutatud tehnoloogia raames; |
| --- | --- |

b.

toetuskavad võivad piirduda ühe või mitme punktis a nimetatud tehnoloogiaga, kuid need ei tohi sisaldada kunstlikke piiranguid või diskrimineerimist (sealhulgas litsentside, lubade või kontsessioonide andmisel, kui need on nõutavad), näiteks piirangud projektide mahu, asukoha või piirkondlike aspektide või väga spetsiifiliste (alam)tüüpide alusel ühe punktis a osutatud tehnoloogia raames;

| c. | abi antakse otsetoetuste, tagasimakstavate ettemaksete, laenude, garantiide või maksusoodustuste vormis; |
| --- | --- |

c.

abi antakse otsetoetuste, tagasimakstavate ettemaksete, laenude, garantiide või maksusoodustuste vormis;

| d. | abi antakse prognoositud mahu ja eelarvega abikava raames; |
| --- | --- |

d.

abi antakse prognoositud mahu ja eelarvega abikava raames;

| e. | abi antakse hiljemalt 30. juuniks 2023 ning käitised peavad olema valmis ja käiku lastud 24 kuu jooksul pärast abi andmise kuupäeva või (meretuuleparkide ja saastevaba vesiniku käitiste puhul) 30 kuu jooksul pärast abi andmise kuupäeva. Kui sellest tähtajast ei peeta kinni, tuleb pärast esimest kolme kuud tagasi maksta või vähendada 5 % eraldatud abisummast iga viivitatud kuu kohta; seejärel, pärast kuuendat kuud suureneb see 10 %ni iga viivitatud kuu kohta, välja arvatud juhul, kui viivitus on tingitud abisaajast sõltumatutest teguritest ning seda ei oleks olnud võimalik ette näha (****); |
| --- | --- |

e.

abi antakse hiljemalt 30. juuniks 2023 ning käitised peavad olema valmis ja käiku lastud 24 kuu jooksul pärast abi andmise kuupäeva või (meretuuleparkide ja saastevaba vesiniku käitiste puhul) 30 kuu jooksul pärast abi andmise kuupäeva. Kui sellest tähtajast ei peeta kinni, tuleb pärast esimest kolme kuud tagasi maksta või vähendada 5 % eraldatud abisummast iga viivitatud kuu kohta; seejärel, pärast kuuendat kuud suureneb see 10 %ni iga viivitatud kuu kohta, välja arvatud juhul, kui viivitus on tingitud abisaajast sõltumatutest teguritest ning seda ei oleks olnud võimalik ette näha (****);

| f. | kui abi antakse jooksva abi makselepingute raames, ei tohi need lepingud olla sõlmitud kauemaks kui 15 aastat pärast abi saava käitise tegevuse alustamist; |
| --- | --- |

f.

kui abi antakse jooksva abi makselepingute raames, ei tohi need lepingud olla sõlmitud kauemaks kui 15 aastat pärast abi saava käitise tegevuse alustamist;

| g. | abi antakse võistupakkumise raames, mis on avatud, selge, läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning põhineb objektiivsetel kriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja mis viivad miinimumi strateegilise pakkumise riski. Vähemalt 70 % pakkumuste järjestamisel kasutatavatest valikukriteeriumidest tuleb määratleda abina keskkonnakaitse ühiku kohta (*****) või abina energiaühiku kohta; |
| --- | --- |

g.

abi antakse võistupakkumise raames, mis on avatud, selge, läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning põhineb objektiivsetel kriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja mis viivad miinimumi strateegilise pakkumise riski. Vähemalt 70 % pakkumuste järjestamisel kasutatavatest valikukriteeriumidest tuleb määratleda abina keskkonnakaitse ühiku kohta (*****) või abina energiaühiku kohta;

| h. | võistupakkumine ei ole kohustuslik, kui abi antakse maksusoodustuste vormis, mida saavad võrdselt kõik samas majandussektoris tegutsevad abikõlblikud ettevõtjad, kes on abimeetme eesmärkide poolest samas või sarnases tegelikus olukorras. Lisaks ei ole võistupakkumine kohustuslik, kui ettevõtja ja projekti kohta antav abi ei ületa 20 miljonit eurot ja abisaajad on väikesed projektid, mis on määratletud järgmiselt:






  (i) | elektri tootmiseks, elektri- või soojusenergia salvestuseks – projektid, mille ülesseatud võimsus on kuni 1 MW; |
| --- | --- | --- |

h.

võistupakkumine ei ole kohustuslik, kui abi antakse maksusoodustuste vormis, mida saavad võrdselt kõik samas majandussektoris tegutsevad abikõlblikud ettevõtjad, kes on abimeetme eesmärkide poolest samas või sarnases tegelikus olukorras. Lisaks ei ole võistupakkumine kohustuslik, kui ettevõtja ja projekti kohta antav abi ei ületa 20 miljonit eurot ja abisaajad on väikesed projektid, mis on määratletud järgmiselt:

(i)

elektri tootmiseks, elektri- või soojusenergia salvestuseks – projektid, mille ülesseatud võimsus on kuni 1 MW;

| (ii) | soojuse ja gaasi tootmise tehnoloogiad – projektid, mille ülesseatud võimsus või samaväärne võimsus on kuni 1 MW; |
| --- | --- |

(ii)

soojuse ja gaasi tootmise tehnoloogiad – projektid, mille ülesseatud võimsus või samaväärne võimsus on kuni 1 MW;

| (iii) | saastevaba vesiniku tootmiseks – projektid, mille ülesseatud võimsus või samaväärne võimsus on kuni 3 MW; |
| --- | --- |

(iii)

saastevaba vesiniku tootmiseks – projektid, mille ülesseatud võimsus või samaväärne võimsus on kuni 3 MW;

| (iv) | biogaasi ja biometaani tootmiseks jäätmetest ja jääkidest – projektid, mille ülesseatud võimsus on kuni 25 000 tonni aastas; |
| --- | --- |

(iv)

biogaasi ja biometaani tootmiseks jäätmetest ja jääkidest – projektid, mille ülesseatud võimsus on kuni 25 000 tonni aastas;

| (v) | projektide puhul, mis kuuluvad 100 % ulatuses VKEdele või taastuvenergiakogukondadele – projektid, mille ülesseatud võimsus on kuni 6 MW; |
| --- | --- |

(v)

projektide puhul, mis kuuluvad 100 % ulatuses VKEdele või taastuvenergiakogukondadele – projektid, mille ülesseatud võimsus on kuni 6 MW;

| (vi) | projektide puhul, mis kuuluvad 100 % ulatuses väikestele ja mikroettevõtjatele või taastuvenergiakogukondadele üksnes tuuleenergia tootmiseks – projektid, mille ülesseatud võimsus on kuni 18 MW. |
| --- | --- |

(vi)

projektide puhul, mis kuuluvad 100 % ulatuses väikestele ja mikroettevõtjatele või taastuvenergiakogukondadele üksnes tuuleenergia tootmiseks – projektid, mille ülesseatud võimsus on kuni 18 MW.

Kui abi väikeprojektidele ei anta võistupakkumise käigus, ei tohi abi osakaal ületada 45 % investeeringu kogumaksumusest. Abi osakaalu võib suurendada 20 protsendipunkti väikeettevõtjatele antava abi korral ja 10 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjatele antava abi korral.

| i. | pakkumismenetluses tõhusa konkurentsi tagamiseks tuleb kindlaks määrata hangitud võimsuse või tootmise maht. Liikmesriik peab tõendama, et pakutav maht vastab projektide potentsiaalsele pakkumisele. Seda võib teha varasemate enampakkumiste või riiklikus energia- ja kliimakavas (******) sätestatud tehnoloogiaalaste eesmärkide alusel või võttes kasutusele kaitsemehhanismi juhuks, kui on oht, et pakkumisi ei esitata piisavalt. Võistupakkumise korduva alapakkumise korral peab liikmesriik võtma parandusmeetmed mis tahes tulevaste kavade jaoks, millest ta teatab komisjonile sama tehnoloogia kohta; |
| --- | --- |

i.

pakkumismenetluses tõhusa konkurentsi tagamiseks tuleb kindlaks määrata hangitud võimsuse või tootmise maht. Liikmesriik peab tõendama, et pakutav maht vastab projektide potentsiaalsele pakkumisele. Seda võib teha varasemate enampakkumiste või riiklikus energia- ja kliimakavas (******) sätestatud tehnoloogiaalaste eesmärkide alusel või võttes kasutusele kaitsemehhanismi juhuks, kui on oht, et pakkumisi ei esitata piisavalt. Võistupakkumise korduva alapakkumise korral peab liikmesriik võtma parandusmeetmed mis tahes tulevaste kavade jaoks, millest ta teatab komisjonile sama tehnoloogia kohta;

| j. | abi eesmärk peab olema säilitada tõhusad tegevusstiimulid ja hinnasignaalid. Lisaks peab abi olema koostatud viisil, mis võimaldab vähendada juhuslikku kasumit, sealhulgas äärmiselt kõrgete elektri- või gaasihindade korral, näiteks kehtestades eelnevalt kindlaks määratud tagasinõudemehhanismi või andes abi kahesuunaliste hinnavahelepingute kujul (*******); |
| --- | --- |

j.

abi eesmärk peab olema säilitada tõhusad tegevusstiimulid ja hinnasignaalid. Lisaks peab abi olema koostatud viisil, mis võimaldab vähendada juhuslikku kasumit, sealhulgas äärmiselt kõrgete elektri- või gaasihindade korral, näiteks kehtestades eelnevalt kindlaks määratud tagasinõudemehhanismi või andes abi kahesuunaliste hinnavahelepingute kujul (*******);

| k. | kui abi antakse taastuvvesiniku tootmiseks, peab liikmesriik tagama, et vesinik on toodetud taastuvatest energiaallikatest kooskõlas meetoditega, mis on direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste jaoks; |
| --- | --- |

k.

kui abi antakse taastuvvesiniku tootmiseks, peab liikmesriik tagama, et vesinik on toodetud taastuvatest energiaallikatest kooskõlas meetoditega, mis on direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste jaoks;

| l. | selle meetme kohane abi ei ole kombineeritav muu abiga samade rahastamiskõlblike kulude jaoks; |
| --- | --- |

l.

selle meetme kohane abi ei ole kombineeritav muu abiga samade rahastamiskõlblike kulude jaoks;

| m. | abi võib anda investeeringuteks, mille tööd on 20. juuli 2022. aasta seisuga alanud; enne 20. juulit 2022 alanud projektide puhul võib abi anda, kui on vaja investeerimist märkimisväärselt kiirendada või laiendada. Sellistel juhtudel on rahastamiskõlblikud ainult lisakulud, mis on seotud tööde kiirendamise või ulatuse laiendamisega; |
| --- | --- |

m.

abi võib anda investeeringuteks, mille tööd on 20. juuli 2022. aasta seisuga alanud; enne 20. juulit 2022 alanud projektide puhul võib abi anda, kui on vaja investeerimist märkimisväärselt kiirendada või laiendada. Sellistel juhtudel on rahastamiskõlblikud ainult lisakulud, mis on seotud tööde kiirendamise või ulatuse laiendamisega;

| n. | abi peab ajendama abisaajat tegema investeeringut, mida ta ilma abita ei teeks või teeks piiratult või muul viisil. Komisjon on seisukohal, et võttes arvesse erakordseid majandusraskusi, mida ettevõtjatel praeguse kriisi tõttu esineb, on üldiselt nii, et abi puudumisel jätkaksid abisaajad oma tegevust muutusteta, tingimusel et tegevuse muutusteta jätkamine ei kujuta endast liidu õiguse rikkumist; |
| --- | --- |

n.

abi peab ajendama abisaajat tegema investeeringut, mida ta ilma abita ei teeks või teeks piiratult või muul viisil. Komisjon on seisukohal, et võttes arvesse erakordseid majandusraskusi, mida ettevõtjatel praeguse kriisi tõttu esineb, on üldiselt nii, et abi puudumisel jätkaksid abisaajad oma tegevust muutusteta, tingimusel et tegevuse muutusteta jätkamine ei kujuta endast liidu õiguse rikkumist;

| o. | liikmesriik peab tagama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise. |
| --- | --- |

o.

liikmesriik peab tagama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise.

(*)  COM/2022/230 final, 18. mai 2022."

(**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82)."

(***)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1)."

(****)  Need tegurid võivad hõlmata näiteks elanikkonna kohustuslikku liikumispiirangut pandeemia tõttu või ülemaailmseid häireid projektide jaoks vajalike seadmete tarneahelas. See ei hõlma aga viivitusi projekti jaoks nõutavate lubade saamisel."

(*****)  Näiteks eurot CO2 heite vähenemise tonni kohta."

(******)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1)."

(*******)  Hinnavaheleping annab abisaajale õiguse saada makse, mis võrdub kindlaksmääratud täitmishinna ja võrdlushinna (nt turuhind) vahega toodanguühiku kohta. Hinnavahelepingud võivad hõlmata ka tagasimakseid abisaajatelt maksumaksjatele või tarbijatele perioodide eest, mil võrdlushind ületab täitmishinna.“"

| 33. | Lisatakse järgmine jaotis:
  „2.6.   Abi tööstuslike tootmisprotsesside dekarboniseerimiseks elektrifitseerimise ja/või taastuvallikatest toodetud ja teatavatele tingimustele vastava elektripõhise vesiniku kasutamise ning energiatõhususe meetmete kaudu







  53c. | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohastest võimalustest kaugemale ulatuv riigiabi, mida antakse investeeringute hõlbustamiseks tööstuse dekarboniseerimisse, eelkõige elektrifitseerimise ning taastuvallikatest toodetud ja punkti 53d (h) tingimustele vastavat elektripõhist vesinikku kasutavate tehnoloogiate kaudu, ning tööstuse energiatõhususe meetmetesse, on osa asjakohasest, vajalikust ja sihipärasest lahendusest, millega vähendada sõltuvust imporditavatest fossiilkütustest Venemaa sõjalise agressiooni kontekstis Ukraina vastu. Arvestades tungivat vajadust kiirendada selliste investeeringute kiiret kasutuselevõttu, on teatavad lihtsustused õigustatud. |
| --- | --- | --- |

33.

„2.6.   Abi tööstuslike tootmisprotsesside dekarboniseerimiseks elektrifitseerimise ja/või taastuvallikatest toodetud ja teatavatele tingimustele vastava elektripõhise vesiniku kasutamise ning energiatõhususe meetmete kaudu

53c.

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohastest võimalustest kaugemale ulatuv riigiabi, mida antakse investeeringute hõlbustamiseks tööstuse dekarboniseerimisse, eelkõige elektrifitseerimise ning taastuvallikatest toodetud ja punkti 53d (h) tingimustele vastavat elektripõhist vesinikku kasutavate tehnoloogiate kaudu, ning tööstuse energiatõhususe meetmetesse, on osa asjakohasest, vajalikust ja sihipärasest lahendusest, millega vähendada sõltuvust imporditavatest fossiilkütustest Venemaa sõjalise agressiooni kontekstis Ukraina vastu. Arvestades tungivat vajadust kiirendada selliste investeeringute kiiret kasutuselevõttu, on teatavad lihtsustused õigustatud.

| 53d. | Komisjon loeb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks investeerimisabi, mille tulemuseks on i) praegu fossiilkütustel kui energiaallikal või lähteainel põhineva tööstustegevuse kasvuhoonegaaside heitkoguste märkimisväärne vähenemine või ii) tööstustegevuse ja -protsesside energiatarbimise märkimisväärne vähenemine, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a. | abi antakse eelarveprognoosiga abikava raames; |
| --- | --- | --- |

53d.

Komisjon loeb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks investeerimisabi, mille tulemuseks on i) praegu fossiilkütustel kui energiaallikal või lähteainel põhineva tööstustegevuse kasvuhoonegaaside heitkoguste märkimisväärne vähenemine või ii) tööstustegevuse ja -protsesside energiatarbimise märkimisväärne vähenemine, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a.

abi antakse eelarveprognoosiga abikava raames;

| b. | üksikabi ülemmäär, mida võib ettevõtjale anda, ei tohi põhimõtteliselt ületada 10 % sellise kava kogueelarvest. Kui liikmesriik esitab komisjonile asjakohase põhjenduse, võib komisjon heaks kiita kavad, millega nähakse ette üksikabi andmine, mis ületab 10 % kava kogueelarvest; |
| --- | --- |

b.

üksikabi ülemmäär, mida võib ettevõtjale anda, ei tohi põhimõtteliselt ületada 10 % sellise kava kogueelarvest. Kui liikmesriik esitab komisjonile asjakohase põhjenduse, võib komisjon heaks kiita kavad, millega nähakse ette üksikabi andmine, mis ületab 10 % kava kogueelarvest;

| c. | abi antakse otsetoetuste, tagasimakstavate ettemaksete, laenude, garantiide või maksusoodustuste vormis; |
| --- | --- |

c.

abi antakse otsetoetuste, tagasimakstavate ettemaksete, laenude, garantiide või maksusoodustuste vormis;

| d. | investeering peab võimaldama abisaajal teha üht või mõlemat järgmistest:






  (i) | vähendada võrreldes abi andmisele eelnenud olukorraga vähemalt 40 % otsest kasvuhoonegaaside heidet oma tööstuskäitises, mis praegu kasutab energiaallikana või lähteainena fossiilkütuseid, tootmisprotsesside elektrifitseerimise või taastuvallikatest toodetud ja punkti h tingimustele vastava elektripõhise vesiniku kasutamise kaudu fossiilkütuste asendamiseks; kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kontrollimisel tuleb arvesse võtta ka biomassi põletamisel tekkinud tegelikke heitkoguseid; (*) |
| --- | --- | --- |

d.

investeering peab võimaldama abisaajal teha üht või mõlemat järgmistest:

(i)

vähendada võrreldes abi andmisele eelnenud olukorraga vähemalt 40 % otsest kasvuhoonegaaside heidet oma tööstuskäitises, mis praegu kasutab energiaallikana või lähteainena fossiilkütuseid, tootmisprotsesside elektrifitseerimise või taastuvallikatest toodetud ja punkti h tingimustele vastava elektripõhise vesiniku kasutamise kaudu fossiilkütuste asendamiseks; kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kontrollimisel tuleb arvesse võtta ka biomassi põletamisel tekkinud tegelikke heitkoguseid; (*)

| (ii) | vähendada tööstuskäitiste abi saava tegevuse energiatarbimist võrreldes abi andmisele eelnenud olukorraga vähemalt 20 %; (**) |
| --- | --- |

(ii)

vähendada tööstuskäitiste abi saava tegevuse energiatarbimist võrreldes abi andmisele eelnenud olukorraga vähemalt 20 %; (**)

| e. | heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud tegevustega seotud investeeringute puhul väheneb abisaaja käitise kasvuhoonegaaside heide allapoole komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/447 (***) sätestatud asjakohaseid tasuta eraldamise võrdlusaluseid; |
| --- | --- |

e.

heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud tegevustega seotud investeeringute puhul väheneb abisaaja käitise kasvuhoonegaaside heide allapoole komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/447 (***) sätestatud asjakohaseid tasuta eraldamise võrdlusaluseid;

| f. | abi ei tohi kasutada abisaaja üldise tootmisvõimsuse suurendamise rahastamiseks; |
| --- | --- |

f.

abi ei tohi kasutada abisaaja üldise tootmisvõimsuse suurendamise rahastamiseks;

| g. | kui abi antakse tööstuse dekarboniseerimise investeeringuks, mis hõlmab taastuvvesiniku kasutamist, peab liikmesriik tagama, et kasutatav vesinik on toodetud taastuvatest energiaallikatest kooskõlas meetoditega, mis on direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste jaoks; |
| --- | --- |

g.

kui abi antakse tööstuse dekarboniseerimise investeeringuks, mis hõlmab taastuvvesiniku kasutamist, peab liikmesriik tagama, et kasutatav vesinik on toodetud taastuvatest energiaallikatest kooskõlas meetoditega, mis on direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste jaoks;

| h. | abi võib anda ka tööstuse dekarboniseerimise investeeringuteks, mis hõlmavad elektrist toodetud vesiniku kasutamist ühel järgmistest juhtudest: |
| --- | --- |

h.

abi võib anda ka tööstuse dekarboniseerimise investeeringuteks, mis hõlmavad elektrist toodetud vesiniku kasutamist ühel järgmistest juhtudest:

| (i) | vesinikku toodetakse ainult tundidel, mil selle pakkumispiirkonna marginaalne elektritootmisüksus, kus elektrolüüsiseade asub tasakaaluarveldusperioodidel, mil elektrit tarbitakse, on saastevaba elektrijaam. Käesoleva jaotise kohaselt ei saa teist korda arvesse võtta vesinikku, mis on toodetud tundidel, mil selle pakkumispiirkonna marginaalne elektritootmisüksus, kus elektrolüüsiseade asub tasakaaluarveldusperioodidel, mil elektrit tarbitakse, on taastuvelektrijaam. |
| --- | --- |

(i)

vesinikku toodetakse ainult tundidel, mil selle pakkumispiirkonna marginaalne elektritootmisüksus, kus elektrolüüsiseade asub tasakaaluarveldusperioodidel, mil elektrit tarbitakse, on saastevaba elektrijaam. Käesoleva jaotise kohaselt ei saa teist korda arvesse võtta vesinikku, mis on toodetud tundidel, mil selle pakkumispiirkonna marginaalne elektritootmisüksus, kus elektrolüüsiseade asub tasakaaluarveldusperioodidel, mil elektrit tarbitakse, on taastuvelektrijaam.

| (ii) | alternatiivina toodetakse vesinikku võrgust võetud elektrist ja elektrolüüsiseade toodab vesinikku täiskoormustundidel, mille arv on sama suur või väiksem kui tundide arv, mil elektrienergia piirhind pakkumispiirkonnas põhineb käitistel, mis toodavad saastevaba, kuid mitte taastuvat elektrienergiat; |
| --- | --- |

(ii)

alternatiivina toodetakse vesinikku võrgust võetud elektrist ja elektrolüüsiseade toodab vesinikku täiskoormustundidel, mille arv on sama suur või väiksem kui tundide arv, mil elektrienergia piirhind pakkumispiirkonnas põhineb käitistel, mis toodavad saastevaba, kuid mitte taastuvat elektrienergiat;

| (iii) | teise võimalusena peab liikmesriik tagama, et kasutatud elektripõhine vesinik vähendab olelusringi jooksul kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 70 % võrreldes fossiilkütusega, mille võrdlusväärtus on 94 g CO2eq/MJ (2,256 tCO2eq/tH2), ning et see on pärit taastuvallikatest. Elektrienergiast põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamise meetod ei tohiks suurendada fossiilkütuste tarbimist kooskõlas kava „REPowerEU“ eesmärkidega. Käesoleva jaotise kohaldamisel võib kasutada ainult seda toodetud vesiniku osa, mis vastab saastevabadest elektrijaamadest (v.a taastuvelektrijaamad) toodetud elektrienergia keskmisele osakaalule tootjariigis, mõõdetuna kaks aastat enne kõnealust aastat. |
| --- | --- |

(iii)

teise võimalusena peab liikmesriik tagama, et kasutatud elektripõhine vesinik vähendab olelusringi jooksul kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 70 % võrreldes fossiilkütusega, mille võrdlusväärtus on 94 g CO2eq/MJ (2,256 tCO2eq/tH2), ning et see on pärit taastuvallikatest. Elektrienergiast põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamise meetod ei tohiks suurendada fossiilkütuste tarbimist kooskõlas kava „REPowerEU“ eesmärkidega. Käesoleva jaotise kohaldamisel võib kasutada ainult seda toodetud vesiniku osa, mis vastab saastevabadest elektrijaamadest (v.a taastuvelektrijaamad) toodetud elektrienergia keskmisele osakaalule tootjariigis, mõõdetuna kaks aastat enne kõnealust aastat.

| i. | abi antakse 30. juuniks 2023 ja selle tingimus on, et investeeringuga rahastatav käitis või seadmed peavad olema valmis ja käiku lastud 24 kuu jooksul pärast abi andmise kuupäeva või 30 kuu jooksul pärast taastuvallikatest toodetud ja punkti h tingimustele vastava vesiniku kasutamisse investeerimiseks loa andmise kuupäeva. Kui valmimise ja käikulaskmise tähtajast ei peeta kinni, tuleb pärast esimest kolme kuud tagasi maksta või vähendada 5 % eraldatud abisummast iga viivitatud kuu kohta; seejärel, pärast kuuendat kuud suureneb see 10 %ni iga viivitatud kuu kohta, välja arvatud juhul, kui viivitus on tingitud abisaajast sõltumatutest teguritest ning seda ei oleks olnud võimalik ette näha (****). Kui valmimise ja käikulaskmise tähtajast peetakse kinni, võib tagasimakstavate ettemaksete kujul antava abi muuta toetusteks; vastasel juhul makstakse tagasimakstavad ettemaksed tagasi võrdsete aastaste osamaksete kaupa viie aasta jooksul alates abi andmise kuupäevast; |
| --- | --- |

i.

abi antakse 30. juuniks 2023 ja selle tingimus on, et investeeringuga rahastatav käitis või seadmed peavad olema valmis ja käiku lastud 24 kuu jooksul pärast abi andmise kuupäeva või 30 kuu jooksul pärast taastuvallikatest toodetud ja punkti h tingimustele vastava vesiniku kasutamisse investeerimiseks loa andmise kuupäeva. Kui valmimise ja käikulaskmise tähtajast ei peeta kinni, tuleb pärast esimest kolme kuud tagasi maksta või vähendada 5 % eraldatud abisummast iga viivitatud kuu kohta; seejärel, pärast kuuendat kuud suureneb see 10 %ni iga viivitatud kuu kohta, välja arvatud juhul, kui viivitus on tingitud abisaajast sõltumatutest teguritest ning seda ei oleks olnud võimalik ette näha (****). Kui valmimise ja käikulaskmise tähtajast peetakse kinni, võib tagasimakstavate ettemaksete kujul antava abi muuta toetusteks; vastasel juhul makstakse tagasimakstavad ettemaksed tagasi võrdsete aastaste osamaksete kaupa viie aasta jooksul alates abi andmise kuupäevast;

| j. | abi võib anda investeeringuteks, mille tööd on 20. juuli 2022. aasta seisuga alanud; enne 20. juulit 2022 alanud projektide puhul võib abi anda, kui on vaja investeerimist märkimisväärselt kiirendada või laiendada. Sellistel juhtudel on rahastamiskõlblikud ainult lisakulud, mis on seotud tööde kiirendamise või ulatuse laiendamisega; |
| --- | --- |

j.

abi võib anda investeeringuteks, mille tööd on 20. juuli 2022. aasta seisuga alanud; enne 20. juulit 2022 alanud projektide puhul võib abi anda, kui on vaja investeerimist märkimisväärselt kiirendada või laiendada. Sellistel juhtudel on rahastamiskõlblikud ainult lisakulud, mis on seotud tööde kiirendamise või ulatuse laiendamisega;

| k. | abi ei tohi anda kohaldatavate liidu standardite pelga täitmise eest (*****); |
| --- | --- |

k.

abi ei tohi anda kohaldatavate liidu standardite pelga täitmise eest (*****);

| l. | abi peab ajendama abisaajat tegema investeeringut, mida ta ilma abita ei teeks või teeks piiratult või muul viisil. Komisjon on seisukohal, et võttes arvesse erakordseid majandusraskusi, mida ettevõtjatel praeguse kriisi tõttu esineb, on üldiselt nii, et abi puudumisel jätkaksid abisaajad oma tegevust muutusteta, tingimusel et tegevuse muutusteta jätkamine ei kujuta endast liidu õiguse rikkumist; |
| --- | --- |

l.

abi peab ajendama abisaajat tegema investeeringut, mida ta ilma abita ei teeks või teeks piiratult või muul viisil. Komisjon on seisukohal, et võttes arvesse erakordseid majandusraskusi, mida ettevõtjatel praeguse kriisi tõttu esineb, on üldiselt nii, et abi puudumisel jätkaksid abisaajad oma tegevust muutusteta, tingimusel et tegevuse muutusteta jätkamine ei kujuta endast liidu õiguse rikkumist;

| m. | abikõlblikud kulud on abi saava projekti kulude ja kulude kokkuhoiu või lisatulude vahe võrreldes olukorraga, kus abi ei anta, investeeringu eluea vältel; |
| --- | --- |

m.

abikõlblikud kulud on abi saava projekti kulude ja kulude kokkuhoiu või lisatulude vahe võrreldes olukorraga, kus abi ei anta, investeeringu eluea vältel;

| n. | abi osakaal ei tohi ületada 40 % rahastamiskõlblikest kuludest. Abi osakaalu võib suurendada 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtjatele antava abi korral ja 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtjatele antava abi korral. Abi osakaalu võib suurendada 15 protsendipunkti võrra investeeringute puhul, mille abil vähendatakse kasvuhoonegaaside otsest heidet vähemalt 55 % või energiatarbimist vähemalt 25 % võrreldes investeeringueelse olukorraga (*****); |
| --- | --- |

n.

abi osakaal ei tohi ületada 40 % rahastamiskõlblikest kuludest. Abi osakaalu võib suurendada 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtjatele antava abi korral ja 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtjatele antava abi korral. Abi osakaalu võib suurendada 15 protsendipunkti võrra investeeringute puhul, mille abil vähendatakse kasvuhoonegaaside otsest heidet vähemalt 55 % või energiatarbimist vähemalt 25 % võrreldes investeeringueelse olukorraga (*****);

| o. | alternatiivina punktides m ja n sätestatud nõuetele võib investeerimisabi anda avatud, selge, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames, mis põhineb eelnevalt kindlaks määratud objektiivsetel kriteeriumidel ja viib miinimumi strateegilise pakkumise riski. Vähemalt 70 % pakkumuste järjestamisel kasutatavatest valikukriteeriumidest tuleb määratleda abina keskkonnakaitse ühiku kohta (nt eurot vähendatud CO2 heite tonni kohta või eurot säästetud energiaühiku kohta). Pakkumismenetlusega seotud eelarve on siduvaks piiranguks, millest tulenevalt võib eeldada, et kõik pakkujad ei saa abi; |
| --- | --- |

o.

alternatiivina punktides m ja n sätestatud nõuetele võib investeerimisabi anda avatud, selge, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames, mis põhineb eelnevalt kindlaks määratud objektiivsetel kriteeriumidel ja viib miinimumi strateegilise pakkumise riski. Vähemalt 70 % pakkumuste järjestamisel kasutatavatest valikukriteeriumidest tuleb määratleda abina keskkonnakaitse ühiku kohta (nt eurot vähendatud CO2 heite tonni kohta või eurot säästetud energiaühiku kohta). Pakkumismenetlusega seotud eelarve on siduvaks piiranguks, millest tulenevalt võib eeldada, et kõik pakkujad ei saa abi;

| p. | kava peab olema koostatud viisil, mis võimaldab vähendada juhuslikku kasumit, sealhulgas äärmiselt kõrgete elektri- või maagaasihindade korral, kehtestades eelnevalt kindlaks määratud tagasinõudemehhanismi; |
| --- | --- |

p.

kava peab olema koostatud viisil, mis võimaldab vähendada juhuslikku kasumit, sealhulgas äärmiselt kõrgete elektri- või maagaasihindade korral, kehtestades eelnevalt kindlaks määratud tagasinõudemehhanismi;

| q. | selle jaotise kohane abi ei ole kombineeritav muu abiga samade rahastamiskõlblike kulude jaoks.“ |
| --- | --- |

q.

selle jaotise kohane abi ei ole kombineeritav muu abiga samade rahastamiskõlblike kulude jaoks.“

(*)  Kasvuhoonegaaside otsese heite vähenemist tuleb mõõta toetusetaotlusele eelnenud viie aasta kasvuhoonegaaside otsese heite keskmise alusel (keskmine heide aastas)."

(**)  Energiatarbimise vähenemist tuleb mõõta toetusetaotlusele eelnenud viie aasta energiatarbimise alusel (keskmine tarbimine aastas)."

(***)  Komisjoni 12. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/447, millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 2 kindlaks lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisel kasutatavate võrdlusaluste muudetud väärtused ajavahemikuks 2021–2025 (ELT L 87, 15.3.2021, lk 29)."

(****)  Need tegurid võivad hõlmata näiteks elanikkonna kohustuslikku liikumispiirangut pandeemia tõttu või ülemaailmseid häireid projektide jaoks vajalike seadmete tarneahelas. See ei hõlma aga viivitusi projekti jaoks nõutavate lubade saamisel."

(*****)  Nagu on määratletud komisjoni teatise „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised alates aastast 2022“ punkti 19 alapunktis 89 (ELT C 80, 18.2.2022, lk 1)."

(*****)  Nagu on määratletud komisjoni teatise „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised alates aastast 2022“ punkti 19 alapunktis 89 (ELT C 80, 18.2.2022, lk 1)."

---

(1)  Nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/876, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu) artikli 8a lõiget 1 (ELT L 153, 3.6.2022, lk 1). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/877, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 765/2006, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (ELT L 153, 3.6.2022, lk 11). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/878, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 153, 3.6.2022, lk 15). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/879, millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 153, 3.6.2022, lk 53). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/880, millega muudetakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 153, 3.6.2022, lk 75). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/881, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (ELT L 153, 3.6.2022, lk 77). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/882, millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (ELT L 153, 3.6.2022, lk 88). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/883, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 153, 3.6.2022, lk 92). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/884, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 153, 3.6.2022, lk 128). Nõukogu 3. juuni 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/885, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 153, 3.6.2022, lk 139).

(2)  COM/2022/230 final, 18. mai 2022.

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 21.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/14

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 2/2022

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 805/2004 kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise osas, et kohandada seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290

Nõukogu poolt vastu võetud 28. juunil 2022

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 280/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lissaboni lepinguga muudeti seadusandja poolt komisjonile antavate volituste õigusraamistikku, eristades komisjonile delegeeritud volitusi võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi (delegeeritud õigusaktid), ning komisjonile antud volitusi võtta vastu õigusakte, et tagada ühetaolised tingimused õiguslikult siduvate liidu õigusaktide rakendamiseks (rakendusaktid). |
| --- | --- |

(1)

Lissaboni lepinguga muudeti seadusandja poolt komisjonile antavate volituste õigusraamistikku, eristades komisjonile delegeeritud volitusi võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi (delegeeritud õigusaktid), ning komisjonile antud volitusi võtta vastu õigusakte, et tagada ühetaolised tingimused õiguslikult siduvate liidu õigusaktide rakendamiseks (rakendusaktid).

| (2) | Enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu võetud seadusandlike aktidega anti komisjonile volitused võtta vastu meetmeid nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (2) artikliga 5a kehtestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu võetud seadusandlike aktidega anti komisjonile volitused võtta vastu meetmeid nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (2) artikliga 5a kehtestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

| (3) | Institutsioonidevaheliste läbirääkimiste soikumise tõttu võeti tagasi varasemad ettepanekud (3) viia kontrolliga regulatiivmenetlusele osutavad õigusaktid vastavusse Lissaboni lepinguga kehtestatud õigusraamistikuga. |
| --- | --- |

(3)

Institutsioonidevaheliste läbirääkimiste soikumise tõttu võeti tagasi varasemad ettepanekud (3) viia kontrolliga regulatiivmenetlusele osutavad õigusaktid vastavusse Lissaboni lepinguga kehtestatud õigusraamistikuga.

| (4) | Seejärel leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (4) kokku uue delegeeritud õigusaktide raamistiku ning tunnistasid vajadust viia kõik olemasolevad õigusaktid vastavusse Lissaboni lepinguga kehtestatud õigusraamistikuga. Eelkõige oldi nõus, et esikohale seatakse kõigi selliste alusaktide kiire vastavusse viimine, mis osutavad endiselt kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon võttis kohustuse koostada kõnealuse vastavusse viimise ettepanek 2016. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(4)

Seejärel leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (4) kokku uue delegeeritud õigusaktide raamistiku ning tunnistasid vajadust viia kõik olemasolevad õigusaktid vastavusse Lissaboni lepinguga kehtestatud õigusraamistikuga. Eelkõige oldi nõus, et esikohale seatakse kõigi selliste alusaktide kiire vastavusse viimine, mis osutavad endiselt kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon võttis kohustuse koostada kõnealuse vastavusse viimise ettepanek 2016. aasta lõpuks.

| (5) | Komisjonile antud volitustega muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 805/2004 (5) lisades sätestatud tüüpvorme nähakse ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamine. Kuna kõnealune volitus vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 290 kriteeriumidele, tuleks seda kohandada selle sättega. |
| --- | --- |

(5)

Komisjonile antud volitustega muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 805/2004 (5) lisades sätestatud tüüpvorme nähakse ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamine. Kuna kõnealune volitus vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 290 kriteeriumidele, tuleks seda kohandada selle sättega.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 805/2004 ajakohastamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et ta saaks tüüpvormide ajakohastamiseks muuta kõnealuse määruse lisasid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 805/2004 ajakohastamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et ta saaks tüüpvormide ajakohastamiseks muuta kõnealuse määruse lisasid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (7) | Käesolev määrus ei tohiks mõjutada käimasolevaid menetlusi, mille puhul komitee on enne käesoleva määruse jõustumist oma arvamuse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a kohaselt juba esitanud. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev määrus ei tohiks mõjutada käimasolevaid menetlusi, mille puhul komitee on enne käesoleva määruse jõustumist oma arvamuse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a kohaselt juba esitanud.

| (8) | Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 ning artikli 4a lõike 1 kohaselt on Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 ning artikli 4a lõike 1 kohaselt on Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (9) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(9)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 805/2004 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 805/2004 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 805/2004 muutmine

Määrust (EÜ) nr 805/2004 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 31 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 31
  Lisade muutmine
  Kooskõlas artikliga 31a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, et muuta tüüpvormide ajakohastamiseks lisasid.“; |
| --- | --- |

1)

artikkel 31 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 31

Lisade muutmine

Kooskõlas artikliga 31a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, et muuta tüüpvormide ajakohastamiseks lisasid.“;

| 2) | lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 31a
  Delegeeritud volituste rakendamine

  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.


  2.   Artiklis 31 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... [käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.


  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 31 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.


  4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (*1) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.


  5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  6.   Artikli 31 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.



  (*1)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“;" |
| --- | --- |

2)

lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 31a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 31 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... [käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 31 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (*1) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 31 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

(*1)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“;"

*1

| 3) | artikkel 32 jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

artikkel 32 jäetakse välja.

Artikkel 2

Käimasolevad menetlused

Käesolev määrus ei mõjuta käimasolevaid menetlusi, mille puhul komitee on oma arvamuse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a kohaselt juba esitanud.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2019. aasta seisukoht (ELT C 158, 30.4.2021, lk 832) ja nõukogu 28. juuni 2022. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(2)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

2

(3)  ELT C 80, 7.3.2015, lk 17.

3

(4)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta (ELT L 143, 30.4.2004, lk 15).

5

---

| 21.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/17

---

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2022 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 805/2004 kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise osas, et kohandada seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290

(2022/C 280/03)

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon võttis 14. detsembril 2016 vastu järgmise õigusakti ettepaneku: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 teatavaid õigusakte, mis näevad õigusküsimuste valdkonnas ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nõukogu (üldasjad) võttis 20. märtsil 2018 vastu osalise üldise lähenemisviisi, (2) mis ei hõlmanud ettepanekus sisalduvaid õigusakte nr 1 ja 3, mille kohta oli oodata komisjoni paralleelseid ettepanekuid. Võttes arvesse, et õigusaktide 1 ja 3 kohta esitati paralleelsed ettepanekud, (3) võttis nõukogu 20. detsembril 2018 vastu üldise lähenemisviisi, (4) mis hõlmab ainsa ülejäänud õigusakti (määrus (EÜ) nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta) (5) kohandamist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 17. aprilli 2019. aasta täiskogu istungil (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ettepanekut käsitlevad institutsioonidevahelised arutelud tehnilisel tasandil algasid 5. detsembril 2019 Soome eesistumise ajal. Pärast seda on toimunud kolm tehnilise tasandi koosolekut: kaks Horvaatia eesistumise ajal (30. jaanuaril 2020 ja 20. veebruaril 2020) ning kolmas 10. märtsil 2022 Prantsusmaa eesistumise ajal. Sellel koosolekul jõuti tehnilisel tasandil esialgsele kokkuleppele. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kokkuleppe sõlmimiseks kinnitas alaliste esindajate komitee selle lõpliku kompromissteksti oma 25. mai 2022. aasta koosolekul (7). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euroopa Parlamendi õiguskomisjon kiitis 2. juunil 2022 lõpliku kompromissteksti heaks. Seejärel saatis õiguskomisjoni esimees 3. juunil 2022 alaliste esindajate komitee eesistujale kirja, milles märkis, et kui nõukogu edastab Euroopa Parlamendile ametlikult oma esimese lugemise seisukoha kooskõlas tehnilisel tasandil kokku lepitud kompromisstekstiga, soovitab õiguskomisjon täiskogul nõukogu seisukoha teisel lugemisel ilma muudatusteta heaks kiita pärast õiguskeelelist kontrolli. |
| --- | --- |

6.

II.   EESMÄRK

| 7. | Ettepanek käsitles sellise kolme õigusvaldkonna õigusakti vastavusse viimist Lissaboni lepinguga ettenähtud õigusraamistikuga, milles ettepaneku tegemise ajal viidati endiselt nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (8) artikliga 5a kehtestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Vahepeal viidi komisjoni ettepanekus sisaldunud õigusakt 1 (nõukogu määrus (EÜ) nr 1206/2001) ja õigusakt 3 (määrus (EÜ) nr 1393/2007) vastavusse eraldiseisvate paralleelsete ettepanekute kaudu. Seega on eesmärk viia ülejäänud õigusakt (määrus (EÜ) nr 805/2004) kooskõlla Lissaboni lepinguga, kohandades kontrolliga regulatiivmenetlusele viitavaid volitusi delegeeritud õigusaktide või rakendusaktidega. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Käesolev määrus on kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (9) võetud kohustusega viia kehtivad õigusaktid vastavusse Lissaboni lepinguga kehtestatud õigusraamistikuga. |
| --- | --- |

8.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

A.   Üldised tähelepanekud

| 9. | Nõukogu ja Euroopa Parlament pidasid läbirääkimisi eesmärgiga saavutada varane teise lugemise kokkulepe, võttes aluseks nõukogu esimese lugemise seisukoha, mille Euroopa Parlament võiks ilma muudatusteta heaks kiita. Nõukogu esimese lugemise seisukoha tekst kajastab täielikult kaasseadusandjate vahel saavutatud kompromissi. |
| --- | --- |

9.

B.   Konkreetsed märkused

| 10. | Alates arutelude algusest jõudsid kaasseadusandjad kokkuleppele, et määruses (EÜ) nr 805/2004 kontrolliga regulatiivmenetlusele viitavat volitust tuleb kohandada delegeeritud volitustega, kuna sellega anti komisjonile volitused muuta kõnealuse määruse lisasid. Seisukohad lahknesid delegeeritud õigusaktile vastuväidete esitamise aja suhtes: nõukogu võiks nõustuda komisjoni pakutud standardkestusega (kaks kuud, mida on parlamendi või nõukogu algatusel võimalik pikendada veel kahe kuu võrra), kuid parlament tegi ettepaneku kehtestada kolmekuuline vastuväidete esitamise tähtaeg, mida võib pikendada veel kahe kuu võrra. Parlament märkis 10. märtsi 2022. aasta tehnilisel koosolekul, et on valmis loobuma oma lahknevast seisukohast vastuväidete esitamise perioodi kestuse suhtes, sillutades sellega teed kompromisstekstile. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sisuliselt vastab nõukogu esimese lugemise seisukoht suures osas nõukogu üldisele lähenemisviisile, kusjuures väikesi muudatusi on tehtud volituste sõnastuses, et kajastada juba kokkulepitud sõnastust määruses 2019/1243, millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise (10). Teksti vorm on komisjoni ettepanekuga võrreldes märkimisväärselt erinev, et kajastada paremini seda, et käesoleva määrusega tuleb vastavusse viia ainult üks õigusakt pärast kahe ülejäänud õigusakti eemaldamist, mis olid osa komisjoni esialgsest ettepanekust. Seega on lisa välja jäetud ja selle sisu inkorporeeritud õigusakti põhiosasse. |
| --- | --- |

11.

IV.   KOKKUVÕTE

| 12. | Nõukogu esimese lugemise seisukoht Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 805/2004 seoses kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamisega, et viia see vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290, kajastab täielikult kompromissi, milleni jõuti komisjoni toetusel nõukogu ja Euroopa Parlamendi esindajate vahelistel läbirääkimistel. Õiguskomisjoni esimees kinnitas käesoleva kompromissi alaliste esindajate komitee eesistujale 3. juunil 2022 saadetud kirjas. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Dok ST 5705/17.

(2)  Dok ST 6932/18.

(3)  Dok ST 9620/18 ja ST 9622/18.

(4)  Dok 14955/18.

(5)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 15.

(6)  Dok P8_TA(2019)0411.

(7)  Dok 9280/22.

(8)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

(9)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(10)  ELT L 198, 25.7.2019, lk 241.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 21.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/19

---

Euro vahetuskurss (1)

20. juuli 2022

(2022/C 280/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0199 |
| JPY | Jaapani jeen | 140,92 |
| DKK | Taani kroon | 7,4452 |
| GBP | Inglise nael | 0,85178 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4606 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9896 |
| ISK | Islandi kroon | 139,50 |
| NOK | Norra kroon | 10,1323 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,493 |
| HUF | Ungari forint | 399,50 |
| PLN | Poola zlott | 4,7820 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9396 |
| TRY | Türgi liir | 17,9444 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4767 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3132 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,0062 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6308 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4204 |
| KRW | Korea vonn | 1 337,61 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,3924 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,8892 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5143 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 275,82 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5406 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,398 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,405 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5427 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,8967 |
| INR | India ruupia | 81,5990 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0199

JPY

Jaapani jeen

140,92

DKK

Taani kroon

7,4452

GBP

Inglise nael

0,85178

SEK

Rootsi kroon

10,4606

CHF

Šveitsi frank

0,9896

ISK

Islandi kroon

139,50

NOK

Norra kroon

10,1323

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,493

HUF

Ungari forint

399,50

PLN

Poola zlott

4,7820

RON

Rumeenia leu

4,9396

TRY

Türgi liir

17,9444

AUD

Austraalia dollar

1,4767

CAD

Kanada dollar

1,3132

HKD

Hongkongi dollar

8,0062

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6308

SGD

Singapuri dollar

1,4204

KRW

Korea vonn

1 337,61

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,3924

CNY

Hiina jüaan

6,8892

HRK

Horvaatia kuna

7,5143

IDR

Indoneesia ruupia

15 275,82

MYR

Malaisia ringit

4,5406

PHP

Filipiini peeso

57,398

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,405

BRL

Brasiilia reaal

5,5427

MXN

Mehhiko peeso

20,8967

INR

India ruupia

81,5990

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 21.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/20

---

Norra teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/22/eü süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2022. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

(2022/C 280/05)

Norra nafta- ja energeetikaministeerium esitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) (1) artikli 3 lõike 2 punkti a kohaselt kutse naftatootmislitsentside taotlemiseks.

Tootmislitsents antakse üksnes Norras või mõnes muus Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) osalisriigis registreeritud aktsiaseltsile või füüsilisele isikule, kelle alaline elukoht on EMP lepingu osalisriigis.

Ettevõtjad, kes ei ole litsentsisaajad Norra mandrilava tsoonis, võivad saada tootmislitsentsi, kui nad vastavad Norra mandrilava tsoonis litsentsi saamise tingimustele.

Ministeerium kohtleb võrdsetel tingimustel üksikettevõtjaid ja ettevõtjaid, kes esitavad taotluse rühmana. Tootmislitsentsi taotlejana käsitatakse nii üksiktaotlejaid kui ka rühma koosseisus ühistaotluse esitanud taotlejaid. Ministeerium võib rühmade või üksiktaotlejate esitatud taotluste alusel koostada litsentsirühmad, kellele antakse uus tootmislitsents. Ta võib litsentsirühmast taotlejaid eemaldada ja sinna lisada ning nimetada sellise rühma operaatori.

Tootmislitsentsis osalemise eeltingimuseks on litsentsisaajate ühinemine naftaoperatsioonide lepinguga, sealhulgas ühistegevuse lepingu ja raamatupidamise lepinguga. Juhul kui tootmislitsents jagatakse stratigraafiliselt, peavad kahe stratigraafiliselt jaotatud litsentsi saajad samuti ühinema ühistegevuse lepinguga, mis reguleerib nende suhteid litsentsi raames.

Nimetatud lepinguid alla kirjutades moodustavad litsentsisaajad ühisettevõtte, kus nende osaluse suurus on alati samaväärne nende osalusega tootmislitsentsis.

Litsentsi dokumendid põhinevad peamiselt 2021. aasta kindlaksmääratud piirkondade asjaomastel dokumentidel. Eesmärk on, et võimalikele taotlejatele oleksid raamistikku tehtavate muudatuste peamised aspektid kättesaadavad enne taotluse esitamist.

Tootmislitsentsi andmise kriteeriumid

Vahendite heaks haldamiseks ning Norra mandrilava tsoonis nafta kiireks ja tulemuslikuks uurimiseks ja tootmiseks, muu hulgas litsentsiomanike rühmade loomise teel, lähtutakse tootmislitsentsides osaluse andmisel ja operaatori nimetamisel järgmistest kriteeriumidest:

| a) | taotleja geoloogilised teadmised kõnealusest geograafilisest piirkonnast ning tema naftauuringute kava; |
| --- | --- |

a)

taotleja geoloogilised teadmised kõnealusest geograafilisest piirkonnast ning tema naftauuringute kava;

| b) | taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist; |
| --- | --- |

b)

taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist;

| c) | taotleja Norra mandrilava tsoonis saadud kogemus või muudes piirkondades saadud samaväärne asjaomane kogemus; |
| --- | --- |

c)

taotleja Norra mandrilava tsoonis saadud kogemus või muudes piirkondades saadud samaväärne asjaomane kogemus;

| d) | taotleja rahuldav finantssuutlikkus uurida ja toota naftat kõnealuses geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

d)

taotleja rahuldav finantssuutlikkus uurida ja toota naftat kõnealuses geograafilises piirkonnas;

| e) | sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse esinenud ebatõhusust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel. Arvesse võib võtta ka riigi julgeolekuga seotud kaalutlusi, kui ministeerium leiab, et seda on vaja; |
| --- | --- |

e)

sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse esinenud ebatõhusust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel. Arvesse võib võtta ka riigi julgeolekuga seotud kaalutlusi, kui ministeerium leiab, et seda on vaja;

| f) | tootmislitsents antakse reeglina ühisettevõttele, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

f)

tootmislitsents antakse reeglina ühisettevõttele, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| g) | tootmislitsents antakse reeglina rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks litsentsisaajat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus; |
| --- | --- |

g)

tootmislitsents antakse reeglina rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks litsentsisaajat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus;

| h) | Barentsi mere tootmislitsentside eest vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

h)

Barentsi mere tootmislitsentside eest vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| i) | süvamere tootmislitsentside puhul peavad vastutav operaator ja vähemalt veel üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina teostanud süvamerepuurimist; |
| --- | --- |

i)

süvamere tootmislitsentside puhul peavad vastutav operaator ja vähemalt veel üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina teostanud süvamerepuurimist;

| j) | tootmislitsentside puhul, kus proovikaevude puurimine toimub kõrge rõhu ja/või temperatuuri tingimustes, peavad vastutav operaator ja vähemalt veel üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina puurinud puuraugu kõrge rõhu ja/või temperatuuri tingimustes. |
| --- | --- |

j)

tootmislitsentside puhul, kus proovikaevude puurimine toimub kõrge rõhu ja/või temperatuuri tingimustes, peavad vastutav operaator ja vähemalt veel üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina puurinud puuraugu kõrge rõhu ja/või temperatuuri tingimustes.

Väljad, mille kohta saab taotlust esitada

Tootmislitsentsides osalemise taotlusi võib esitada kindlaksmääratud piirkonnas litsentsimata väljade kohta, nagu on näidatud Norra naftadirektoraadi avaldatud kaartidel. Samuti on võimalik esitada taotlusi väljade kohta, millest on kindlaksmääratud piirkonnas loobutud, vastavalt Norra naftadirektoraadi uuendatud kaartidele, mille võib leida Norra naftadirektoraadi veebilehelt.

Iga tootmislitsents võib hõlmata üht või mitut välja või välja osa. Taotlejail palutakse piirduda taotluses aladega, kus nad on kaardistanud nafta võimaliku olemasolu.

Teadaande tervikteksti, sealhulgas piirkondade üksikasjalikud kaardid, leiab Norra naftadirektoraadi veebisaidilt www.npd.no/apa2022.

Taotlused naftatootmislitsentside saamiseks esitatakse elektroonselt, näiteks L2Si (Licence2Share) kaudu järgmisele ametiasutusele:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box8148 Dep. |
| N-0033 OSLO |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box8148 Dep.

N-0033 OSLO

NORWAY

Koopia esitatakse elektroonselt, näiteks L2Si kaudu järgmisele ametiasutusele:

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| N-4003 STAVANGER |
| NORWAY |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

N-4003 STAVANGER

NORWAY

Tähtpäev: 12. september 2022 kell 12.00

Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentsid 2022. aastaks kindlaksmääratud piirkondade jaoks on kavas välja anda 2023. aasta esimeses kvartalis.

---

(1)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/23

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete peatse aegumise kohta

(2022/C 280/06)

1.

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) artikli 11 lõikega 2 teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad tabelis osutatud kuupäeval, kui ei algatata nende läbivaatamist järgmise menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

Menetlus

Liidu tootjad võivad esitada kirjaliku taotluse, et meetmed läbi vaadataks. Taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise. Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata või kommenteerida.

3.   Tähtaeg

Tähtaeg

Liidu tootjad võivad eelnevast lähtuvalt esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse järgmisel aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049 Brussels, Belgia (2).

2

| 4. | Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikega 2.









  Toode | Päritolu- või ekspordiriik | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terastrossid ja -kaablid | Hiina Rahvavabariik
  Maroko
  Korea Vabariik | Dumpinguvastane tollimaks | Komisjoni 19. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/607, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas selle lähtekohana deklareeritakse nimetatud riike või mitte (ELT L 101, 20.4.2018, lk 40). | 21.4.2023 |

4.

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikega 2.

Toode

Päritolu- või ekspordiriik

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev (3)

3

Terastrossid ja -kaablid

Hiina Rahvavabariik

Maroko

Korea Vabariik

Dumpinguvastane tollimaks

Komisjoni 19. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/607, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas selle lähtekohana deklareeritakse nimetatud riike või mitte (ELT L 101, 20.4.2018, lk 40).

21.4.2023

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

2

(3)  Meede aegub selles veerus nimetatud kuupäeva keskööl (kl 00:00).

3

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/24

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10828 – CVC / NORDIC CAPITAL / CARY GROUP)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 280/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | CVC Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

CVC Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luksemburg),

| — | Nordic Capital XI Limited („Nordic Capital“, Jersey), |
| --- | --- |

—

Nordic Capital XI Limited („Nordic Capital“, Jersey),

| — | Cary Group Holding AB (publ) („Cary Group“, Rootsi). |
| --- | --- |

—

Cary Group Holding AB (publ) („Cary Group“, Rootsi).

CVC ja Nordic Capital omandavad Cary Groupi üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub 29. juunil 2022 väljakuulutatud avaliku pakkumise kaudu.

2.

| — | CVC: investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse; |
| --- | --- |

—

CVC: investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse;

| — | Nordic Capital: börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide grupp, mis keskendub peamiselt tervishoiule, tehnoloogiale ja maksetele, finantsteenustele, tööstus- ja äriteenustele ning tarbekaupadele; |
| --- | --- |

—

Nordic Capital: börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide grupp, mis keskendub peamiselt tervishoiule, tehnoloogiale ja maksetele, finantsteenustele, tööstus- ja äriteenustele ning tarbekaupadele;

| — | Cary Group: autoklaaside parandus- ja asendusteenuste osutamine Rootsis, Norras, Soomes, Saksamaal, Austrias, Luksemburgis, Hispaanias, Portugalis ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

—

Cary Group: autoklaaside parandus- ja asendusteenuste osutamine Rootsis, Norras, Soomes, Saksamaal, Austrias, Luksemburgis, Hispaanias, Portugalis ja Ühendkuningriigis.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10828 – CVC / NORDIC CAPITAL / CARY GROUP

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 21.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/26

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10804 – KKR / CONTOURGLOBAL)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 280/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | KKR & Co. Inc. („KKR“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

KKR & Co. Inc. („KKR“, Ameerika Ühendriigid),

| — | ContourGlobal plc („ContourGlobal“, Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

ContourGlobal plc („ContourGlobal“, Ühendkuningriik).

KKR omandab ContourGlobali üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | KKR on üleilmne investeerimisühing, mis pakub alternatiivseid varahaldus- ja kapitalituru- ning kindlustuslahendusi, |
| --- | --- |

—

KKR on üleilmne investeerimisühing, mis pakub alternatiivseid varahaldus- ja kapitalituru- ning kindlustuslahendusi,

| — | ContourGlobal omandab ja arendab hulgi-elektrienergiatootmisvarasid, käitades 138 elektrijaama 20 riigis, sealhulgas ELis: Austrias, Bulgaarias, Prantsusmaal, Itaalias, Rumeenias, Slovakkias ja Hispaanias. |
| --- | --- |

—

ContourGlobal omandab ja arendab hulgi-elektrienergiatootmisvarasid, käitades 138 elektrijaama 20 riigis, sealhulgas ELis: Austrias, Bulgaarias, Prantsusmaal, Itaalias, Rumeenias, Slovakkias ja Hispaanias.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10804 – KKR / CONTOURGLOBAL

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---