# Europos Sąjungos C 47/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 47 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. vasario 11d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 47

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. vasario 11d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| 2020/C 47/01 | Rezoliucija Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto indėlis į Europos Komisijos 2020 m. darbo programą ir vėlesniam laikotarpiui | 1 |
| 2020/C 47/02 | Rezoliucija Stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžia: būtina išsaugoti ES reputaciją ir geostrateginius interesus | 15 |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| 2020/C 47/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Blokų grandinė ir ES bendroji rinka: kas toliau?  (nuomonė savo iniciatyva) | 17 |
| 2020/C 47/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Įtraukaus sektorinio perėjimo prie skaitmenizuotos geležinkelių pramonės užtikrinimas (nuomonė savo iniciatyva) | 23 |
| 2020/C 47/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Nė vieno nepalikti nuošalyje įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (nuomonė savo iniciatyva) | 30 |
| 2020/C 47/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė ES prekybos ir investicijų politikos vaidmuo gerinant ES ekonominės veiklos rezultatus (nuomonė savo iniciatyva) | 38 |
| 2020/C 47/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Konstruktyvesnis pilietinės visuomenės vaidmuo įgyvendinant aplinkosaugos teisės aktus (tiriamoji nuomonė) | 50 |
| 2020/C 47/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Mėlynoji bioekonomika (tiriamoji nuomonė) | 58 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

2020/C 47/01

Rezoliucija Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto indėlis į Europos Komisijos 2020 m. darbo programą ir vėlesniam laikotarpiui

1

2020/C 47/02

Rezoliucija Stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžia: būtina išsaugoti ES reputaciją ir geostrateginius interesus

15

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

2020/C 47/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Blokų grandinė ir ES bendroji rinka: kas toliau?  (nuomonė savo iniciatyva)

17

2020/C 47/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Įtraukaus sektorinio perėjimo prie skaitmenizuotos geležinkelių pramonės užtikrinimas (nuomonė savo iniciatyva)

23

2020/C 47/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Nė vieno nepalikti nuošalyje įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (nuomonė savo iniciatyva)

30

2020/C 47/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė ES prekybos ir investicijų politikos vaidmuo gerinant ES ekonominės veiklos rezultatus (nuomonė savo iniciatyva)

38

2020/C 47/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Konstruktyvesnis pilietinės visuomenės vaidmuo įgyvendinant aplinkosaugos teisės aktus (tiriamoji nuomonė)

50

2020/C 47/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Mėlynoji bioekonomika (tiriamoji nuomonė)

58

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| 2020/C 47/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Pasitikėjimo į žmogų orientuotu dirbtiniu intelektu didinimas [COM(2019) 168 final] | 64 |
| 2020/C 47/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl  Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės. Europos inovacijų talentų ir inovacinių pajėgumų skatinimas [COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]  ir  Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto (nauja redakcija)  [COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)] | 69 |
| 2020/C 47/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl gynybos operacijų, įgyvendinamų vykdant Sąjungos politiką, iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir Direktyva 2008/118/EB dėl bendros akcizų tvarkos [COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS)] | 76 |
| 2020/C 47/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Investuotojų pilietybės ir leidimo gyventi schemos Europos Sąjungoje (COM(2019) 12 final) | 81 |
| 2020/C 47/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES miškų strategijos Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui įgyvendinimo pažanga [COM(2018) 811 final] | 87 |
| 2020/C 47/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nuomonė dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Žiedinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimas [COM(2019) 190 final] | 92 |
| 2020/C 47/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Vienybė įgyvendinant energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmus. Dedamas sėkmingo perėjimo prie švarios energetikos pagrindas [COM(2019) 285 final] | 98 |
| 2020/C 47/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 573/2014/ES dėl valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) bendradarbiavimo stiprinimo [COM(2019) 620 final] | 105 |
| 2020/C 47/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė 2019 m. euro zonos ekonominė politika (papildoma nuomonė)  (COM(2018) 759 final) | 106 |
| 2020/C 47/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento 2019 m. metinė augimo apžvalga (papildoma nuomonė) [COM(2018) 770 final] | 113 |

III   Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

2020/C 47/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Pasitikėjimo į žmogų orientuotu dirbtiniu intelektu didinimas [COM(2019) 168 final]

64

2020/C 47/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl  Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės. Europos inovacijų talentų ir inovacinių pajėgumų skatinimas [COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]  ir  Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto (nauja redakcija)  [COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

69

2020/C 47/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl gynybos operacijų, įgyvendinamų vykdant Sąjungos politiką, iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir Direktyva 2008/118/EB dėl bendros akcizų tvarkos [COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS)]

76

2020/C 47/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Investuotojų pilietybės ir leidimo gyventi schemos Europos Sąjungoje (COM(2019) 12 final)

81

2020/C 47/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES miškų strategijos Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui įgyvendinimo pažanga [COM(2018) 811 final]

87

2020/C 47/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nuomonė dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Žiedinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimas [COM(2019) 190 final]

92

2020/C 47/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Vienybė įgyvendinant energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmus. Dedamas sėkmingo perėjimo prie švarios energetikos pagrindas [COM(2019) 285 final]

98

2020/C 47/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 573/2014/ES dėl valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) bendradarbiavimo stiprinimo [COM(2019) 620 final]

105

2020/C 47/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė 2019 m. euro zonos ekonominė politika (papildoma nuomonė)  (COM(2018) 759 final)

106

2020/C 47/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento 2019 m. metinė augimo apžvalga (papildoma nuomonė) [COM(2018) 770 final]

113

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/1

---

Rezoliucija „Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto indėlis į Europos Komisijos 2020 m. darbo programą ir vėlesniam laikotarpiui“

(2020/C 47/01)

2019 m. spalio 30–31 d. plenarinėje sesijoje (spalio 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią rezoliuciją 170 narių balsavus už, 5 – prieš ir 9 susilaikius.

1.   Įžanga

| 1.1. | Apskritai kalbant, yra keturios didžiosios tendencijos, kuriomis turėtų remtis naujos Parlamento kadencijos politiniai prioritetai, tai yra: skaitmeninimas, klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimas, demografinė padėtis ir globalizacija. Šios didžiosios tendencijos keičia mūsų gyvenimo ir darbo pobūdį, jos ne tik atveria didelių galimybių, bet ir atneša naujų iššūkių (1). Vis dėlto didžiausias iššūkis yra šių permainų mastas ir greitis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ES ir jos valstybės narės yra tvirtai įsipareigojusios įgyvendinti JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą (2), taip pat įvairiais išorės veiksmais skatinti jų įgyvendinimą visame pasaulyje. Be to, 2018 m. gruodžio mėn., vykstant COP 24, ES ir 20 valstybių narių pasirašė Silezijos deklaraciją dėl solidarumo ir tinkamo pereinamojo laikotarpio (3). Joje pabrėžiama, kad, siekiant visuomenės pritarimo vykstantiems pokyčiams, būtina atsižvelgti į perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos socialinį aspektą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Bendroji rinka išlieka pagrindine Europos integracijos priemone. Jos suaktyvinimas būtų naudingas Europai, nes ji taptų tvaresnė ir darnesnė. Pavyzdžiui, bendroji skaitmeninė rinka atveria galimybių ir ją reikia plėtoti, kad būtų užtikrintas ES konkurencingumas kuriant šioje rinkoje atsirandančių naujų įmonių tipams palankią aplinką. Kartu ES privalo užtikrinti, kad šių naujų tipų įmonės būtų tvarios ir kad jos plėstų veiklą ir liktų Europoje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Turime vienu metu veikti visais lygmenimis ir imtis dinamiškų veiksmų, kad būtų sprendžiamos neatidėliotinos ekonominės, socialinės ir aplinkos problemos. Todėl EESRK mano, kad darnus vystymasis turi būti Europos ateities pagrindas (4), ir ragina parengti visa apimančią ES tvarumo strategiją iki 2050 m., kad būtų įgyvendinta JT darbotvarkė iki 2030 m. (5) Šiai paradigminei slinkčiai reikės: a) valdymo permainų, t. y. būtini specialūs valdymo mechanizmai, kad būtų galima greičiau spręsti neatidėliotinas problemas ir sudėtingus klausimus. Tokie mechanizmai turėtų susieti ES ir valstybių narių valdymo lygmenis, o ne pakeisti veiksmus bet kuriame iš jų; b) integruoti DVT į ES ekonominės ir socialinės stebėsenos bei biudžeto sudarymo procesus. Šiuo atžvilgiu Europos semestrui būtų galima taikyti naujus, patobulintus, išmatuojamus ir papildomus socialinius, ekonominius ir aplinkosauginius rodiklius, kad būtų galima stebėti ir sekti visus Europos socialinių teisių ramsčio aspektus ir principus bei 17 DVT. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kalbant apie socialinį aspektą, palyginti su kitomis pasaulio dalimis, ES turi kuo didžiuotis. Tačiau socialinių laimėjimų ir pažangos Europoje nereikėtų laikyti savaime suprantamu dalyku. 2017 m. ES patvirtino savo įsipareigojimą dėl Europos socialinių teisių ramsčio. Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas ir pažanga šioje srityje yra būtini siekiant darnaus ir abipusiai naudingo ES ir valstybių narių politikos formavimo, kad būtų atnaujintas bendras sutarimas dėl tvarios ekonominės ir socialinės strategijos ir įgyvendintas pažadas siekti subalansuoto ekonomikos augimo ir socialinės pažangos užtikrinant didesnę savo piliečių gerovę (6). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ES privalo tobulinti savo politiką ir veiksmus, kad užtikrintų lyčių lygybę bei visas kitas lygybės formas ir garantuotų, kad visi žmonės, kurie patiria diskriminaciją dėl įvairių priežasčių, turėtų vienodas galimybes visuomenėje. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kad būtų galima patenkinti naujus ir esamus socialinius, ekonominius ir aplinkosaugos prioritetus, EESRK ragina patvirtinti plataus užmojo ir tikslingiau orientuotą ES biudžetą, kuris atspindėtų valią įveikti ES kylančius iššūkius ir galbūt paversti juos galimybėmis, sukuriant naują projektą Europos Sąjungai. Todėl EESRK ragina atlikti daugiametės finansinės programos (DFP) tinkamumo patikrą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Struktūruotas ir nuolatinis pilietinės visuomenės dalyvavimas ir pilietinis dialogas yra labai svarbūs remiant visus – ekonominį, socialinį ir aplinkosaugos – tvarumo aspektus ir reikėtų suteikti aiškų įgaliojimą pilietinės visuomenės dalyvavimui kuriant strategiją, ją įgyvendinant ir vykdant jos stebėseną. EESRK palankiai vertina išrinktosios Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen pasiūlytą naują postūmį dėl Europos demokratijos ir yra pasirengęs visapusiškai dalyvauti siūlomoje konferencijoje dėl Europos ateities. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Socialinių partnerių dialogas ir toliau turi užimti svarbią vietą kuriant ir įgyvendinant darbo rinkos politiką ir priemones, kurios veiksmingai padėtų įmonėms ir darbuotojams. Atsižvelgiant į su teisingu perėjimu prie žaliosios ekonomikos ir tvaraus ekonomikos augimo susijusius didelius iššūkius, labai svarbu įtraukti socialinius partnerius, kad būtų atsižvelgta į aktualią informaciją ir būtų pasiektas bendras sutarimas dėl veiksmų. Socialinių partnerių dialogas ir kolektyvinės derybos yra būtina sąlyga siekiant teisingos pertvarkos, kokybiškesnių darbo vietų ir deramų pajamų, taip pat kovojant su socialiniu dempingu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK remia sąžiningą apmokestinimą ir kovą su sukčiavimu, mokesčių slėpimu, pinigų plovimu ir mokesčių rojų finansine praktika; bendras ES institucijų, Vyriausybių ir įmonių tikslas turi būti dirbti kartu, kad būtų įdiegti veiksmingi mechanizmai, kaip antai dvi kovos su mokesčių vengimu direktyvos. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Todėl 2020 m. Komisijos metinėje darbo programoje ir siūlomuose prioritetuose bei veikloje reikės pakoreguoti Komisijos tikslus, požiūrius ir darbo metodus. Visos jos vidaus ir išorės politikos sritys turi būti nuoseklios ir suderintos su DVT, kad būtų deramai atsižvelgiama į veiksmingumo, subsidiarumo, proporcingumo ir tvarumo principus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Siekdamas pateikti konkrečių pasiūlymų dėl 2020 m. Komisijos metinės darbo programos, EESRK atsižvelgė į 2019 m. liepos mėn. išrinktosios Komisijos pirmininkės pateiktas kitos kadencijos Europos Komisijos (2019–2024 m.) politines gaires (7). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Rugsėjo 10 d. pristatyta nauja Komisijos sudėtis atspindi šiose politinėse gairėse išdėstytus prioritetus ir užmojus, ji suformuota atsižvelgiant į poreikį spręsti su klimato, technologijų ir demografine kaita susijusias problemas, kurios jau dabar keičia mūsų gyvenimo ir darbo pobūdį. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Mūsų ekonominės bazės plėtojimas: Europos ateities modelis – parama ilgalaikiam, įtraukiam ir darniam ekonomikos vystymuisi, suaktyvintai bendrajai rinkai, visiškam ir produktyviam užimtumui ir deramam darbui visiems

| 2.1. | Akivaizdu, kad reikia naujos Europos ekonominės strategijos: teigiamo naratyvo dėl būsimos ES ekonomikos plėtros pasaulyje, kuris padėtų didinti ES ekonomikos atsparumą ekonominiams sukrėtimams ir stiprinti jos ekonominio modelio tvarumą (ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu), taip sugrąžinant pasitikėjimą, stabilumą ir bendrą gerovę visiems europiečiams. Remiantis pastaraisiais metais pasiekta pažanga, ši strategija galėtų padėti pagrindą tolesnei ekonominei, fiskalinei, finansinei, socialinei ir politinei integracijai, būtinai Europos bendrosios rinkos ir ekonominės ir pinigų sąjungos tikslams, nustatytiems ES sutarties 3 straipsnyje, pasiekti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES gali būti grindžiama tik ekonomiškai patikima ir socialiniu bei aplinkos požiūriu tvaria strategija. Turint omenyje aplinkos aspektą, būtina užtikrinti, kad būtų paisoma „planetos galimybių ribų“ir nebūtų pereikvojami gamtos ištekliai, kad ir toliau būtų įmanomas ilgalaikis tvarus šių išteklių naudojimas ir veiksmingai saugoma biologinė įvairovė (8). Verslas yra visuomenės ir aplinkos raidos ir tvaraus konkurencingumo pagrindas. Europos įmonės, kartu su darbuotojais ir suinteresuotaisiais subjektais, yra pasirengusios atlikti savo vaidmenį ir prisiimti pareigas. Europai reikalinga tokia verslo aplinka, kuri padėtų pasirengti ateičiai, kurioje socialiniai ir aplinkos aspektai būtų sudedamoji jos apibrėžties dalis ir kurioje būtų kuriamos verslui palankios ir jį remiančios sąlygos, kad įmonės galėtų veiksmingai tvariai augti ir atitinkamai užtikrinti tolesnį gerovės perskirstymą. Tai gali reikšti ir kokybiškesnes darbo vietas, daugiau darbo galimybių ir užtikrinamas teises. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Bendroji rinka, atsižvelgiant į visus jos ekonominius, socialinius ir aplinkosauginius aspektus, yra kertinis Europos integracijos akmuo ir labai daug prisideda prie Europos socialinės rinkos ekonomikos. Tačiau ji turi būti visiškai užbaigta, suaktyvinta ir atnaujinta, kad taptų dar ir bendrąja skaitmenine rinka. Reikėtų daug dėmesio skirti tam, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įvairių įmonių tipams kurti (įskaitant naujus ekonominius modelius), taip pat skaitmeninimui bei inovacijoms ir tarpvalstybinėms galimybėms. Reikėtų stiprinti jos veikimą ir užtikrinti visišką įsipareigojimą toliau ją integruoti. Todėl bendroji rinka turėtų būti pajėgi užtikrinti tvarią ekonominę plėtrą ir inovacijas, pritraukti investicijų, remti verslininkus ir skatinti tvarų Europos įmonių konkurencingumą globalizuotose rinkose. Tačiau taip pat svarbu pripažinti, kad teigiamas bendrosios rinkos poveikis nėra tolygus ir kad ne visi piliečiai gali naudotis jos sukuriama gerove (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kalbant apie makroekonomines perspektyvas, netikrumas nesumažėjo. Vis dar labai tikėtina, kad numatomas Jungtinės Karalystės pasitraukimas iš Europos Sąjungos bei pasauliniu mastu jaučiama JAV ir Kinijos tarpusavio santykių įtampa artimiausioje ateityje kels pavojų ekonomikos augimui ir užimtumui. Europos Komisijos vasaros ekonomikos prognozėje buvo pastebėta, kad nepaisant, palyginti su dviem ankstesniais dešimtmečiais, žemo bendro nedarbo lygio, keliose šalyse vis dar nepasiektas prieš krizę buvęs užimtumo lygis. Šiais metais Europos Sąjungos BVP augimas turėtų būti nedidelis – 1,4 %, o euro zonoje – 1,2 % (10) EESRK išreiškia susirūpinimą dėl rizikos, kad sulėtėjus euro zonos ekonomikos vystymuisi netolimoje ateityje gali kilti nauja socialinė ir ekonomikos krizė, o tai lemtų dideles prisitaikymo problemas (11). Siekiant išvengti naujo ekonomikos nuosmukio rizikos, būtinas ekspansyvus biudžeto orientavimas (teigiama fiskalinės politikos kryptis), kuris paremtų panašaus pobūdžio pinigų politiką. Biudžeto didinimas turėtų būti ypač žymus tose valstybėse narėse, kurios turi didelį mokėjimų balanso perviršį ir stabilų arba perteklinį fiskalinį balansą. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | BVP augimas neatspindi nei daugumos piliečių gerovės, nei aplinkos prastėjimo ir gamtos išteklių išeikvojimo. Todėl reikia kurti socialinės gerovės ir tvarumo priemones, kurioms būtų naudojami tinkamesni rodikliai, atspindintys tikrąjį ilgalaikio ekonominio poveikio gylį. Vadovaujantis tik BVP bus formuojama tokia politika, kuria bus atsižvelgiama tik į jos ekonominį poveikį. Todėl būtina plėsti atskaitos sistemą, įtraukiant į ją socialinius ir aplinkos rodiklius, kad būtų galima parengti išties tvarias reformas. Svarbu, kad šie rodikliai būtų suderinti ir su JT DVT (12). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ir toliau didelį susirūpinimą kelia milžiniški socialiniai skirtumai tarp valstybių narių ir jų viduje bei jų regionuose, taip pat teritorinis kaimo ir miesto vietovių disbalansas. Didelė nelygybė akivaizdi ir turto požiūriu. Šiuo atžvilgiu EESRK palankiai vertina Tarybai pirmininkaujančios Suomijos prioritetinę „gerovės ekonomikos“temą ir sutinka, kad nelygybės ir skirtumų mažinimas turi būti politinis prioritetas. Komitetas taip pat sutinka, kad gerovės ekonomikos koncepciją reikia integruoti į būsimą įvairių sričių ES politiką ir kad ji nusipelno didesnės svarbos priimant sprendimus tvarumo ir ekonomikos klausimais. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ES susiduria su sparčiai kintančia geopolitine ir ekonomine padėtimi, augančia socialine ir visuomenės poliarizacija, didėjančia skaitmeninimo ir technologijų svarba visose gyvenimo srityse, taip pat su klimato kaita ir kitais aplinkos iššūkiais. Siekiant atremti šiuos iššūkius, būtina transformuoti ES pramonę, visiškai atsižvelgiant į pasaulinius DVT, kurie sudaro svarbiausią pasaulinį pagrindą sąžiningai ir tvariai ekonominei plėtrai. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Šiomis aplinkybėmis, ypač diskutuojant dėl darbo ateities, reikėtų daugiau dėmesio skirti socialiniams ir užimtumo klausimams. Šie klausimai, inter alia, apima skaitmeninimą, darbą platformose, darbo rinkos susiskaldymas ir laikinus darbo santykius, ir jie ypač veikia jaunimą. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Demografinių pokyčių pasekmės lems kai kuriuos labiausiai numatomus iššūkius, su kuriais mūsų Sąjunga ir jos valstybės narės susidurs vidutinės trukmės laikotarpiu. Dėl demografinių pokyčių Europai reikės geriau į darbo rinką integruoti moteris, jaunus ir vyresnio amžiaus darbuotojus, neįgaliuosius ir migrantus. Siekiant pasinaudoti jų gabumais, įgūdžiais, verslumo potencialu ir kurti kokybiškas darbo vietas, būtina dinamiškesnė, efektyvesnė ir veiksmingesnė darbo rinkos politika. Ši formulė turi apimti ir tinkamas socialinės apsaugos sistemas bei užtikrintą galimybę bedarbiams greitai keisti statusą darbo rinkoje pereinant prie stabilių darbo sutarčių ir darbo sąlygų. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Investavimas į žmones ir socialinį tvarumą gali padėti spręsti šias bendras problemas. Darbo rinkos institucijų patobulinimai (pvz., aktyvi darbo rinkos politika, veiksmingesnės VUT (13)) iš esmės turėtų virsti geresnėmis ekonominėmis ir socialinėmis sąlygomis didesniam skaičiui Europos gyventojų. Kad būtų galima spręsti šias pirmiau minėtas problemas, EESRK ragina, be kita ko, kurti veiksmingesnes, efektyvesnes ir tvaresnes socialinės apsaugos sistemas. Šiuo atžvilgiu praverstų veiksmingesnės Europos Sąjungos ir jos valstybių narių politikos priemonės. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Tokios priemonės turėtų būti skirtos įsipareigojimui įgyvendinti Socialinių teisių ramstį. Šis įsipareigojimas, kaip nustatyta Tarpinstitucinėje deklaracijoje, be kita ko, yra grindžiamas tvaraus augimo principais ir ekonominės ir socialinės pažangos skatinimu, taip pat sanglauda ir konvergencija, nacionalinių sistemų įvairove ir svarbiu socialinių partnerių vaidmeniu (14). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Be to, ES turi būti lyderė įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), pripažįstant, pirma, kad vidaus išteklius daugiausia lemia ekonomikos augimas, prie kurio prisideda visais lygmenimis įgalinanti aplinka, ir, antra, kad esminiai plėtros veiksniai yra privatus verslas, darbuotojų patirtis ir kūrybingumas, investicijos ir inovacijos (15). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Įrodyta, kad socialinių partnerių dialogas yra nepamainoma priemonė ES politikai ir teisės aktų kūrimui tobulinti, teisės aktams numatyti ar rasti jiems alternatyvą, taip pat jų socialiniam teisėtumui stiprinti. Socialinių partnerių dialogas gali būti ir darnaus vystymosi darbotvarkės įgyvendinimo priemonė. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Finansų ir ekonomikos krizės metu ECB atliko stabilizavimo vaidmenį. EESRK rekomenduoja įtvirtinti ECB, kaip paskutinio skolintojo, vaidmenį. Vis dėlto mes dar susiduriame su tokiais nerimą keliančiais ekonomikos reiškiniais, kaip nedidelis investicijų lygis, nors vykdoma palyginti ekspansyvi pinigų politika, arba faktas, kad bankai laiko lėšas ECB, net kai už jas mokamos neigiamos palūkanos. Kadangi vis dar negalime atmesti galimybės, kad vėl kils finansų arba ekonomikos krizė, naujoji Komisija privalo įgyvendinti priemones, kad ES ekonomika mažiau nuo jos nukentėtų ir būtų atsparesnė. Be to, kad ateityje išvengtume krizės, naujoji Komisija privalo įvesti priemones finansų rinkai stabilizuoti ir visų pirma stiprinti paklausą. Griežtas fiskalinių taisyklių taikymas silpnina ekonominę plėtrą, ypač dabartinėje dviprasmiškoje padėtyje. Vėlgi EESRK rekomenduoja taikyti subalansuoto biudžeto taisyklę (16). |
| --- | --- |

2.14.

Pasiūlymai:

| — | JT darbotvarkėje iki 2030 m. yra nustatyta 17 darnaus vystymosi tikslų, kuriuos ES įsipareigojo pasiekti iki 2030 m. EESRK ragina parengti visa apimančią ES tvarumo strategiją iki 2050 m., kad būtų įgyvendinta JT darbotvarkė iki 2030 m., kurią užtikrintų plataus užmojo ES biudžetas, ir mano, kad šių tikslų padės siekti Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas (17).






  — | Nauja Europos bendrosios rinkos ir pramonės politikos strategija, kuria siekiama plėtoti tvarų socialinės rinkos ekonomikos modelį, turi užtikrinti, kad Europa būtų lyderė technologijų, inovacijų ir tvarumo srityje: |
| --- | --- | --- |

—

JT darbotvarkėje iki 2030 m. yra nustatyta 17 darnaus vystymosi tikslų, kuriuos ES įsipareigojo pasiekti iki 2030 m. EESRK ragina parengti visa apimančią ES tvarumo strategiją iki 2050 m., kad būtų įgyvendinta JT darbotvarkė iki 2030 m., kurią užtikrintų plataus užmojo ES biudžetas, ir mano, kad šių tikslų padės siekti Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas (17).

—

Nauja Europos bendrosios rinkos ir pramonės politikos strategija, kuria siekiama plėtoti tvarų socialinės rinkos ekonomikos modelį, turi užtikrinti, kad Europa būtų lyderė technologijų, inovacijų ir tvarumo srityje:

| — | suaktyvinant, reformuojant ir užbaigiant kurti bendrąją rinką – peržiūrint pagrindines direktyvas, kad būtų užtikrintos palankios sąlygos bendrovėms, MVĮ ir įvairių tipų įmonėms (pavyzdžiui, naujiems ekonominiams modeliams ir socialinei ekonomikai), taip pat inovacijoms ir įgūdžių ugdymui. Tai apima ir judumo programų bei kitų tarpvalstybinių galimybių, ypač bendrosios paslaugų rinkos, peržiūrą; |
| --- | --- |

—

suaktyvinant, reformuojant ir užbaigiant kurti bendrąją rinką – peržiūrint pagrindines direktyvas, kad būtų užtikrintos palankios sąlygos bendrovėms, MVĮ ir įvairių tipų įmonėms (pavyzdžiui, naujiems ekonominiams modeliams ir socialinei ekonomikai), taip pat inovacijoms ir įgūdžių ugdymui. Tai apima ir judumo programų bei kitų tarpvalstybinių galimybių, ypač bendrosios paslaugų rinkos, peržiūrą;

| — | atsižvelgdamas į didėjantį socialinės ekonomikos vaidmenį puoselėjant įtraukų ir darnų ekonomikos vystymąsi, taip pat ES socialinę dimensiją, EESRK mano, kad palankios ekosistemos kūrimas (skiriant atitinkamą ES finansavimą) socialinei ekonomikai yra ne mažiau svarbus tikslas, kurį reikėtų įtraukti į Komisijos darbo programą (18); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į didėjantį socialinės ekonomikos vaidmenį puoselėjant įtraukų ir darnų ekonomikos vystymąsi, taip pat ES socialinę dimensiją, EESRK mano, kad palankios ekosistemos kūrimas (skiriant atitinkamą ES finansavimą) socialinei ekonomikai yra ne mažiau svarbus tikslas, kurį reikėtų įtraukti į Komisijos darbo programą (18);

| — | sukuriant pagrindus tikrai skaitmeninei transformacijai ir tam, kad bendroji skaitmeninė rinka susigrąžintų tvarų pasaulinį konkurencingumą ir užtikrintų darnų augimą ir darbo vietų kūrimą, kartu plėtojant Europos viziją tokiose srityse kaip etiško dirbtinio intelekto kūrimas ir robotika. Europai būtinas visa apimantis poslinkis, kad ji taptų dinamiškiausiu skaitmeniniu regionu pasaulyje (atsižvelgiant į naujų technologijų, kaip antai blokų grandinės technologijos, galimybes keisti visuomenę, pasaulinį skaitmeninės ekonomikos pobūdį ir verslo integraciją į pasaulines vertės grandines (19)) ir galėtų kurti palankią aplinką inovacijoms, verslumui, aukštos kokybės, gerai atlyginamų, produktyvių ir aplinką tausojančių darbo vietų kūrimui ir visiems naudingai realiajai ekonomikai (20). Ypatingą dėmesį reikėtų skirti skaitmeninių įgūdžių įgijimui, susiejant tai su tolesne parama gamtos mokslų technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykams bei pameistrystei. Kur reikia, švietimo sistemos turėtų būti reformuotos, kad jos, be kita ko, atitiktų savo paskirtį skaitmeniniame amžiuje, ir į švietimo sistemas reikėtų geriau investuoti (21); |
| --- | --- |

—

sukuriant pagrindus tikrai skaitmeninei transformacijai ir tam, kad bendroji skaitmeninė rinka susigrąžintų tvarų pasaulinį konkurencingumą ir užtikrintų darnų augimą ir darbo vietų kūrimą, kartu plėtojant Europos viziją tokiose srityse kaip etiško dirbtinio intelekto kūrimas ir robotika. Europai būtinas visa apimantis poslinkis, kad ji taptų dinamiškiausiu skaitmeniniu regionu pasaulyje (atsižvelgiant į naujų technologijų, kaip antai blokų grandinės technologijos, galimybes keisti visuomenę, pasaulinį skaitmeninės ekonomikos pobūdį ir verslo integraciją į pasaulines vertės grandines (19)) ir galėtų kurti palankią aplinką inovacijoms, verslumui, aukštos kokybės, gerai atlyginamų, produktyvių ir aplinką tausojančių darbo vietų kūrimui ir visiems naudingai realiajai ekonomikai (20). Ypatingą dėmesį reikėtų skirti skaitmeninių įgūdžių įgijimui, susiejant tai su tolesne parama gamtos mokslų technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykams bei pameistrystei. Kur reikia, švietimo sistemos turėtų būti reformuotos, kad jos, be kita ko, atitiktų savo paskirtį skaitmeniniame amžiuje, ir į švietimo sistemas reikėtų geriau investuoti (21);

| — | toliau remiant Europos darbo rinkos pertvarkymą, kartu užtikrinant tinkamą jos veikimą, teisingumą ir saugą (22). EESRK rekomenduoja imtis veiksmų užtikrinant, kad visus ES darbuotojus, taip pat tuos, kurie dirba naujų formų darbą, saugotų sveikatos ir saugos darbe teisės aktai kiekvienu su jų darbu susijusiu aspektu (23)
  ir kad jie galėtų pasinaudoti geriausiomis technologijomis sveikatai ir saugai darbo vietoje gerinti bei užkirsti kelią nelaimingiems atsitikimams, kartu atsižvelgiant į galimą poveikį privatumui ir darbo našumo kontrolei (24); |
| --- | --- |

—

toliau remiant Europos darbo rinkos pertvarkymą, kartu užtikrinant tinkamą jos veikimą, teisingumą ir saugą (22). EESRK rekomenduoja imtis veiksmų užtikrinant, kad visus ES darbuotojus, taip pat tuos, kurie dirba naujų formų darbą, saugotų sveikatos ir saugos darbe teisės aktai kiekvienu su jų darbu susijusiu aspektu (23)
  ir kad jie galėtų pasinaudoti geriausiomis technologijomis sveikatai ir saugai darbo vietoje gerinti bei užkirsti kelią nelaimingiems atsitikimams, kartu atsižvelgiant į galimą poveikį privatumui ir darbo našumo kontrolei (24);

| — | ES darbotvarkėje turėtų būti užtikrinta visų žmonių teisė į mokymąsi visą gyvenimą, visų pirma skiriant dėmesį skaitmeninių įgūdžių įgijimui. Reikėtų toliau plėtoti nacionalines švietimo, mokymo ir pameistrystės sistemas, daug dėmesio skiriant gamtos mokslams, technologijoms, inžinerijai ir matematikai, taip pat dualinėms sistemoms. Taip bus geriau tenkinami darbo rinkos poreikiai ir žmonės galės įgyti įgūdžių ir pakeisti ar pakelti savo kvalifikaciją, kad sušvelnintų skaitmeninės revoliucijos, klimato kaitos ir socialinių bei demografinių pokyčių padarinius (25); |
| --- | --- |

—

ES darbotvarkėje turėtų būti užtikrinta visų žmonių teisė į mokymąsi visą gyvenimą, visų pirma skiriant dėmesį skaitmeninių įgūdžių įgijimui. Reikėtų toliau plėtoti nacionalines švietimo, mokymo ir pameistrystės sistemas, daug dėmesio skiriant gamtos mokslams, technologijoms, inžinerijai ir matematikai, taip pat dualinėms sistemoms. Taip bus geriau tenkinami darbo rinkos poreikiai ir žmonės galės įgyti įgūdžių ir pakeisti ar pakelti savo kvalifikaciją, kad sušvelnintų skaitmeninės revoliucijos, klimato kaitos ir socialinių bei demografinių pokyčių padarinius (25);

| — | siūlant nuoseklų makroekonomikos, pramonės, sektorių ir darbo politikos priemonių derinį, kad būtų užtikrintas Europos ekonomikos žalinimas (26). Taip siekiama stiprinti visą tiekimo grandinę ir joje kurti deramas darbo vietas, kad būtų plačiu mastu kuriamos užimtumo galimybės. Tai reiškia, kad reikėtų pasinaudoti galimybėmis kurti ir remti kokybiškas žaliąsias ir produktyvias darbo vietas, parengiant žaliąją tvaraus augimo darbotvarkę ir įgyvendinant iniciatyvas, kad įmonės, ypač MVĮ ir labai mažos įmonės, galėtų įgyvendinti DVT kaip dalį savo verslo strategijos. |
| --- | --- |

—

siūlant nuoseklų makroekonomikos, pramonės, sektorių ir darbo politikos priemonių derinį, kad būtų užtikrintas Europos ekonomikos žalinimas (26). Taip siekiama stiprinti visą tiekimo grandinę ir joje kurti deramas darbo vietas, kad būtų plačiu mastu kuriamos užimtumo galimybės. Tai reiškia, kad reikėtų pasinaudoti galimybėmis kurti ir remti kokybiškas žaliąsias ir produktyvias darbo vietas, parengiant žaliąją tvaraus augimo darbotvarkę ir įgyvendinant iniciatyvas, kad įmonės, ypač MVĮ ir labai mažos įmonės, galėtų įgyvendinti DVT kaip dalį savo verslo strategijos.

| — | Europos semestras kaip ES ekonomikos valdymo sistema tam tikrais atžvilgiais yra orientuotas į užimtumo ir socialinės veiklos rezultatus, tačiau, kaip nurodyta 2019 m. metinėje augimo apžvalgoje, jo metu mažai dėmesio skiriama klimato kaitos keliamiems pavojams ir ES pažangai siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų. Todėl EESRK ragina parengti į ateitį orientuotą ES darnaus vystymosi strategiją iki 2050 m., kuri būtų įtraukta į darnaus vystymosi ciklą, pagrįstą išmatuojamais ir papildomais socialiniais, ekonominiais ir aplinkosauginiais rodikliais ir tikslais (27), kad būtų sukurtos išties tvarios reformos. |
| --- | --- |

—

Europos semestras kaip ES ekonomikos valdymo sistema tam tikrais atžvilgiais yra orientuotas į užimtumo ir socialinės veiklos rezultatus, tačiau, kaip nurodyta 2019 m. metinėje augimo apžvalgoje, jo metu mažai dėmesio skiriama klimato kaitos keliamiems pavojams ir ES pažangai siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų. Todėl EESRK ragina parengti į ateitį orientuotą ES darnaus vystymosi strategiją iki 2050 m., kuri būtų įtraukta į darnaus vystymosi ciklą, pagrįstą išmatuojamais ir papildomais socialiniais, ekonominiais ir aplinkosauginiais rodikliais ir tikslais (27), kad būtų sukurtos išties tvarios reformos.

| — | Socialinių rodiklių suvestinė yra naudinga priemonė, tačiau ją galima patobulinti. 14 suvestinės rodiklių ir subrodiklių (iš viso jų yra 35) turėtų būti nuolat peržiūrimi, įtraukiant socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, siekiant pritaikyti juos prie politinių tikslų ir kintančios socialinės ir ekonominės padėties Europoje. |
| --- | --- |

—

Socialinių rodiklių suvestinė yra naudinga priemonė, tačiau ją galima patobulinti. 14 suvestinės rodiklių ir subrodiklių (iš viso jų yra 35) turėtų būti nuolat peržiūrimi, įtraukiant socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, siekiant pritaikyti juos prie politinių tikslų ir kintančios socialinės ir ekonominės padėties Europoje.

| — | EESRK manymu, į veiksmų programą reikėtų įtraukti šiuos svarbius atsparumo veiksnius (28):






  — | stiprinti finansinį stabilumą: didinti Europos stabilumo mechanizmo (ESM) finansinį pajėgumą, skatinti Europos mokesčių politiką, kuri apimtų mokesčių sistemos suderinimą, sudaryti sąlygas valstybių narių fiskaliniam pakankamumui ir sukurti veiksmingus kovos su mokestiniu sukčiavimu mechanizmus; |
| --- | --- | --- |

—

EESRK manymu, į veiksmų programą reikėtų įtraukti šiuos svarbius atsparumo veiksnius (28):

—

stiprinti finansinį stabilumą: didinti Europos stabilumo mechanizmo (ESM) finansinį pajėgumą, skatinti Europos mokesčių politiką, kuri apimtų mokesčių sistemos suderinimą, sudaryti sąlygas valstybių narių fiskaliniam pakankamumui ir sukurti veiksmingus kovos su mokestiniu sukčiavimu mechanizmus;

| — | baigti kurti ekonominę ir pinigų sąjungą išplečiant ECB tikslus, sukuriant bendrą Europos iždą, iš kurio būtų galima išleisti skolos vertybinius popierius, gerinant euro zonos valdymą, kad jis taptų demokratiškesnis; |
| --- | --- |

—

baigti kurti ekonominę ir pinigų sąjungą išplečiant ECB tikslus, sukuriant bendrą Europos iždą, iš kurio būtų galima išleisti skolos vertybinius popierius, gerinant euro zonos valdymą, kad jis taptų demokratiškesnis;

| — | didinti Europos ekonomikos produktyvumą sutelkiant dėmesį į svarbius veiksnius, kaip antai investicijos (viešojo ir privačiojo sektorių), moksliniai tyrimai, plėtra, švietimas ir profesinis mokymas, įmonių valdymo gerinimas ir darbuotojų dalyvavimas; |
| --- | --- |

—

didinti Europos ekonomikos produktyvumą sutelkiant dėmesį į svarbius veiksnius, kaip antai investicijos (viešojo ir privačiojo sektorių), moksliniai tyrimai, plėtra, švietimas ir profesinis mokymas, įmonių valdymo gerinimas ir darbuotojų dalyvavimas;

| — | darbo rinkos ir užimtumo kokybė: stiprinti kolektyvines derybas ir socialinį dialogą, užtikrinti, kad automatinės stabilizavimo priemonės būtų veiksmingos, kurti Europos nedarbo draudimą (kuriuo būtų papildytas nacionalinis draudimas) ir parengti daugiau ir geresnių aktyvaus užimtumo politikos priemonių, kurias sustiprintų naujas VUT vaidmuo; |
| --- | --- |

—

darbo rinkos ir užimtumo kokybė: stiprinti kolektyvines derybas ir socialinį dialogą, užtikrinti, kad automatinės stabilizavimo priemonės būtų veiksmingos, kurti Europos nedarbo draudimą (kuriuo būtų papildytas nacionalinis draudimas) ir parengti daugiau ir geresnių aktyvaus užimtumo politikos priemonių, kurias sustiprintų naujas VUT vaidmuo;

| — | skatinti socialinę sanglaudą plėtojant ir taikant Europos socialinių teisių ramstį, skiriant deramą ir tikslingesnį finansavimą ir vedant socialinių partnerių dialogą; |
| --- | --- |

—

skatinti socialinę sanglaudą plėtojant ir taikant Europos socialinių teisių ramstį, skiriant deramą ir tikslingesnį finansavimą ir vedant socialinių partnerių dialogą;

| — | skatinti kurti palankią aplinką verslui ir investicijoms, tobulinant įmonių finansavimą. Kuo skubiau baigti kurti kapitalo rinkų sąjungą ir bankų sąjungą, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemą (EIGS); |
| --- | --- |

—

skatinti kurti palankią aplinką verslui ir investicijoms, tobulinant įmonių finansavimą. Kuo skubiau baigti kurti kapitalo rinkų sąjungą ir bankų sąjungą, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemą (EIGS);

| — | kovoti su ilgalaikiu nedarbu ir reintegruoti viltį praradusius žmones – tai dar viena svarbi politikos sritis, kuriai būtinos skubios tikslingos priemonės. EESRK pritaria minimaliesiems nedarbo draudimo reikalavimams, kalbant apie grynąją pakeitimo normą, teisės į išmokas laikotarpį ir gavėjų skaičių, taip pat apie darbuotojų mokymą ir paramą jiems nedarbo atveju. |
| --- | --- |

—

kovoti su ilgalaikiu nedarbu ir reintegruoti viltį praradusius žmones – tai dar viena svarbi politikos sritis, kuriai būtinos skubios tikslingos priemonės. EESRK pritaria minimaliesiems nedarbo draudimo reikalavimams, kalbant apie grynąją pakeitimo normą, teisės į išmokas laikotarpį ir gavėjų skaičių, taip pat apie darbuotojų mokymą ir paramą jiems nedarbo atveju.

| — | Absoliučiai būtina panaikinti viešųjų ir privačiųjų investicijų deficitą, kad būtų pasiektas 2007 m. trumpalaikių investicijų lygis (22,5 % Europos Sąjungos BVP, palyginti su dabartiniais 20,5 %; abu šie rodikliai vis dar gerokai atsilieka nuo Kinijos ir JAV rodiklių). Todėl vienas iš pagrindinių biudžeto politikos prioritetų turėtų būti viešosios investicijos ir palankių sąlygų sudarymas privačiosioms investicijoms, taip pat reformų vykdymas verslo aplinkai gerinti. Šios reformos turėtų būti vykdomos kartu su kitomis reformomis, kuriomis siekiama gerinti užimtumo kokybę, sumažinti nerimą keliantį mažų garantijų darbo lygį ir užtikrinti aukšto lygio socialines ir darbuotojų teises (29). |
| --- | --- |

—

Absoliučiai būtina panaikinti viešųjų ir privačiųjų investicijų deficitą, kad būtų pasiektas 2007 m. trumpalaikių investicijų lygis (22,5 % Europos Sąjungos BVP, palyginti su dabartiniais 20,5 %; abu šie rodikliai vis dar gerokai atsilieka nuo Kinijos ir JAV rodiklių). Todėl vienas iš pagrindinių biudžeto politikos prioritetų turėtų būti viešosios investicijos ir palankių sąlygų sudarymas privačiosioms investicijoms, taip pat reformų vykdymas verslo aplinkai gerinti. Šios reformos turėtų būti vykdomos kartu su kitomis reformomis, kuriomis siekiama gerinti užimtumo kokybę, sumažinti nerimą keliantį mažų garantijų darbo lygį ir užtikrinti aukšto lygio socialines ir darbuotojų teises (29).

| — | EESRK mano, kad nustačiusios lyginamuosius standartus ir minimalius standartus siekiant „trijų A socialinį reitingą“ (30) turinčios Europos, Europos Komisija ir valstybės narės turėtų susitarti dėl bendrų principų, apibrėžčių ir metodų visose valstybėse narėse įgyvendinamai pakankamų minimalių pajamų schemai. Dabartinis darbas, susijęs su orientaciniais biudžetais (31) ir Europos minimalių pajamų tinklu (32), suteikia pagrindą Europos Komisijai ir valstybėms narėms tartis dėl bendrų kriterijų, kuriuos taikant būtų nustatyta, kas yra pakankamos minimalios pajamos, kurios leistų žmonėms pakilti iš skurdo ir deramai gyventi žmogiškąjį orumą atitinkančiomis sąlygomis. Pasitarus su visais suinteresuotaisiais subjektais reikėtų pagalvoti apie galimą ES teisėkūros iniciatyvą šioje srityje. |
| --- | --- |

—

EESRK mano, kad nustačiusios lyginamuosius standartus ir minimalius standartus siekiant „trijų A socialinį reitingą“ (30) turinčios Europos, Europos Komisija ir valstybės narės turėtų susitarti dėl bendrų principų, apibrėžčių ir metodų visose valstybėse narėse įgyvendinamai pakankamų minimalių pajamų schemai. Dabartinis darbas, susijęs su orientaciniais biudžetais (31) ir Europos minimalių pajamų tinklu (32), suteikia pagrindą Europos Komisijai ir valstybėms narėms tartis dėl bendrų kriterijų, kuriuos taikant būtų nustatyta, kas yra pakankamos minimalios pajamos, kurios leistų žmonėms pakilti iš skurdo ir deramai gyventi žmogiškąjį orumą atitinkančiomis sąlygomis. Pasitarus su visais suinteresuotaisiais subjektais reikėtų pagalvoti apie galimą ES teisėkūros iniciatyvą šioje srityje.

| — | Būtina toliau investuoti į sveikatą, švietimą ir socialinę įtrauktį, taip pat į ekonomikos žalinimą, visų pirma vietos ir regionų lygmeniu. Šios investicijos turėtų būti įgyvendinamos taikant subalansuoto biudžeto taisyklę, kurią EESRK jau rekomendavo keliose savo naujausiose nuomonėse, t. y. kad investavimo sąnaudos, visų pirma skirtos ilgalaikiam tvariam ekonomikos augimui skatinti, neturėtų būti įskaičiuojamos vertinant, ar yra įgyvendinti Stabilumo ir augimo pakto tikslai dėl deficito. Suderinus tai su vykdomomis reformomis, ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas vis tiek bus užtikrintas (33). |
| --- | --- |

—

Būtina toliau investuoti į sveikatą, švietimą ir socialinę įtrauktį, taip pat į ekonomikos žalinimą, visų pirma vietos ir regionų lygmeniu. Šios investicijos turėtų būti įgyvendinamos taikant subalansuoto biudžeto taisyklę, kurią EESRK jau rekomendavo keliose savo naujausiose nuomonėse, t. y. kad investavimo sąnaudos, visų pirma skirtos ilgalaikiam tvariam ekonomikos augimui skatinti, neturėtų būti įskaičiuojamos vertinant, ar yra įgyvendinti Stabilumo ir augimo pakto tikslai dėl deficito. Suderinus tai su vykdomomis reformomis, ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas vis tiek bus užtikrintas (33).

| — | EESRK atkreipia dėmesį į išrinktosios Komisijos pirmininkės įsipareigojimą pateikti pasiūlymą dėl teisinės priemonės, kuria kiekvienam Sąjungos darbuotojui būtų užtikrintas teisingas minimalusis darbo užmokestis. Komitetas mano, kad naudinga nustatyti lyginamuosius standartus, pagal kuriuos būtų galima įvertinti mažo darbo užmokesčio adekvatumą, siekiant išvengti samdomųjų darbuotojų skurdo, be kita ko, pasitelkiant esamus tarpusavio mokymosi procesus, skatinant analizę ir keitimąsi gerąja patirtimi ir nustatant bendrus skaidraus ir nuspėjamo minimalaus darbo užmokesčio standartus, jei jie nustatyti ir jei socialiniai partneriai su tuo sutinka (34). |
| --- | --- |

—

EESRK atkreipia dėmesį į išrinktosios Komisijos pirmininkės įsipareigojimą pateikti pasiūlymą dėl teisinės priemonės, kuria kiekvienam Sąjungos darbuotojui būtų užtikrintas teisingas minimalusis darbo užmokestis. Komitetas mano, kad naudinga nustatyti lyginamuosius standartus, pagal kuriuos būtų galima įvertinti mažo darbo užmokesčio adekvatumą, siekiant išvengti samdomųjų darbuotojų skurdo, be kita ko, pasitelkiant esamus tarpusavio mokymosi procesus, skatinant analizę ir keitimąsi gerąja patirtimi ir nustatant bendrus skaidraus ir nuspėjamo minimalaus darbo užmokesčio standartus, jei jie nustatyti ir jei socialiniai partneriai su tuo sutinka (34).

| — | Socialinių skirtumų mažinimas, kova su mokesčių slėpimu ir sukčiavimu bei teisingesnio mokesčių naštos paskirstymo rėmimas turi tapti naujos Komisijos politikos prioritetais. Todėl Komitetas ragina nedelsiant Europos lygmeniu taikyti taisykles, priimtas siekiant kovoti su šiais nusikaltimais ir netinkamais veiksmais, ir įvertinti galimybę sukurti kitas veiksmingesnes priemones, įskaitant priemones, skirtas sustabdyti neteisėtą mokesčių rojų veiklą (35). |
| --- | --- |

—

Socialinių skirtumų mažinimas, kova su mokesčių slėpimu ir sukčiavimu bei teisingesnio mokesčių naštos paskirstymo rėmimas turi tapti naujos Komisijos politikos prioritetais. Todėl Komitetas ragina nedelsiant Europos lygmeniu taikyti taisykles, priimtas siekiant kovoti su šiais nusikaltimais ir netinkamais veiksmais, ir įvertinti galimybę sukurti kitas veiksmingesnes priemones, įskaitant priemones, skirtas sustabdyti neteisėtą mokesčių rojų veiklą (35).

3.   Žalesnės, teisingesnės ir įtraukesnės ateities kūrimas – skubūs veiksmai kovojant su klimato kaita ir jos poveikiu

| 3.1. | EESRK pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartinį aplinkos būklės blogėjimą, aplinkos apsauga turi būti svarbus ES prioritetas ir ji turi būti integruota į visų sričių Sąjungos politiką ir veiksmus. Komitetas pabrėžia, kad ES turėtų pasirūpinti, kad atnaujinta pramonės politikos strategija atitiktų poreikį imtis efektyvių veiksmų išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti, atsinaujinančiųjų energijos išteklių daliai energijos rūšių derinyje didinti ir energijai taupyti, siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai ir nedelsiant įgyvendinti bent jau Paryžiaus susitarimo tikslai. Tuo pat metu ES turėtų raginti kitas Paryžiaus susitarimo šalis įgyvendinti savo įsipareigojimus, kad Europos įmonėms būtų užtikrintos vienodos sąlygos. Tai turėtų atsispindėti suderintuose ES išmetamo teršalų kiekio mažinimo tiksluose iki 2030 ir 2050 m. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sparčiai besikeičiantis klimatas, nykstanti biologinė įvairovė, kiti aplinkai kylantys pavojai ir kolektyvinis nesugebėjimas įgyvendinti sėkmingos politikos taip pat kelia didelę grėsmę Europos gyventojams, ekonomikai ir ekosistemoms. Būtent todėl reikalinga patikima visa apimanti ES darnaus vystymosi strategija iki 2050 m. JT darbotvarkei iki 2030 m. įgyvendinti. ES turėtų paspartinti teisingą ir tvarų perėjimą prie aukščiausio įmanomo atsinaujinančiosios energijos tiekimo lygio. Energija turėtų būti švari ir įperkama, o jos tiekimas – galimai valdomas ir bendruomenių bei piliečių. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Europa turi būti lyderė aplinkos išsaugojimo ir kovos su klimato kaita srityse. EESRK palankiai vertina tai, kad didesnės pastangos klimato politikos srityje yra ir bus vienas iš ES prioritetų, kaip nustatyta išrinktosios Komisijos pirmininkės U. von der Leyen politinėse gairėse. Aplinkosauginiam tvarumui pasiekti bus reikalingas platus politikos priemonių derinys, apimantis ir prekybos politiką. Be to, pasauliniu, ES, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis reikės laiku įgyvendinti priemones įvairiose srityse, kaip antai energetika ir transportas, mokesčių sistema, moksliniai tyrimai, pramonės ir konkurencijos politika, taip pat užimtumo ir socialinė politika. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Apskritai prognozuojama, kad, visiškai įgyvendinus Paryžiaus susitarimo tikslus, perėjimas prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos lemtų papildomu 1,1 % didesnį BVP ir 0,5 % didesnį užimtumą, palyginti su scenarijumi, kuriame klimato politikos veiksmai nevykdomi. Tai prilygsta papildomoms 1,2 milijono darbo vietų Europos Sąjungoje iki 2030 m., neskaitant 12 milijonų jau numatytų naujų darbo vietų (36). Kad tai įvyktų, būtina užtikrinti vienodas tarptautinės konkurencijos sąlygas, visų pirma Europos ištekliams ir energijai imliai pramonei (37). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Perėjimas prie žiedinės ir neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos savaime nebus įtraukus, nes jis reiškia potencialiai dideles sąnaudas ir riziką tam tikriems sektoriams. Teisingas perėjimas turi du pagrindinius matmenis: „rezultatų“požiūriu (nauja užimtumo ir socialinė bei ekonominė aplinka nuo iškastinio kuro nepriklausomoje ekonomikoje) ir „proceso“požiūriu (kaip tai pasiekti). „Rezultatas“turėtų būti patikimas pramonės ir ekonomikos pagrindas, sustiprintas palankia investicine aplinka ir gerai veikiančiomis darbo ir švietimo sistemomis, gebančiomis užtikrinti deramą darbą visiems įtraukios visuomenės, kurioje nebėra skurdo, nariams. Procesas, kaip tai pasieksime, turėtų būti grindžiamas valdoma pertvarka, vykdant prasmingą ekonomikos politiką ir socialinių partnerių dialogą visais lygmenimis, kad būtų užtikrintas teisingas naštos ir naudos pasidalijimas ir kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje. Būtinos priemonės ir reformos gali turėti didelių padarinių žmonėms ir regionams, įskaitant didelį darbo jėgos perskirstymą tarp sektorių ir profesijų, taip pat iš esmės pasikeitusius gebėjimų poreikius ateityje. Tvariai pertvarkai užtikrinti reikalingos investicijos į veiksmingą ir integruotą socialinę apsaugą. Be to, ji turi būti glaudžiai derinama su giliu ir demokratiniu ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimu ir su patikima finansine strategija, galinčia užtikrinti tinkamą tvarios pertvarkos finansavimą visoje plačių užmojų naujoje daugiametėje finansinėje programoje, tvarias ir teisingas nacionalines mokesčių sistemas ir stiprias viešąsias investicijas nacionaliniu ir ES lygmenimis. Šiuo atžvilgiu būtina atlikti daugiametės finansinės programos (DFP) tinkamumo patikrą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ES priemonės, pvz., Europos semestras, ESF ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF), taip pat Europos socialinis dialogas, gali padėti siekiant teisingos pertvarkos, pereinamuoju laikotarpiu per jas teikiant paramą įmonėms, darbuotojams ir namų ūkiams, kurie priklauso nuo darbo energijai imliuose sektoriuose, be kita ko, perkvalifikuojant, teikiant individualias darbo paieškos konsultacijas ir galimai pakeičiant pajamas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK palankiai vertina naujas gaires dėl įmonių teikiamos su klimatu susijusios informacijos įgyvendinant Komisijos Tvaraus finansavimo veiksmų planą, taip pat pagrindines rekomendacijas dėl ekonominės veiklos tipų, galinčių realiai prisidėti švelninant klimato kaitos poveikį arba prie jo prisitaikant (taksonomija) (38). Šiuo atžvilgiu būtina pasiekti nuspėjamumą, tikrumą ir aiškumą: kokia veikla tikrai yra aplinkos atžvilgiu tvari (39). |
| --- | --- |

3.7.

Pasiūlymai:

| — | EESRK pritaria, kad vykdant socialinių partnerių dialogą atitinkamu nacionaliniu ir Europos lygmeniu būtų parengtos tinkamos priemonės, susijusios su „teisingu perėjimu“, įvedant priemones ir veiksmus, skirtus valdyti minimalią apsaugą, ją keisti ir suteikti tais atvejais, kai pertvarkomos darbo vietos arba dėl (technologinių, demografinių, globalizacijos, klimato kaitos, žiedinės ekonomikos) pokyčių vykdomi kolektyviniai atleidimai iš darbo, įskaitant teisę vesti kolektyvines derybas, kad būtų galima numatyti pokyčius ir teikti paramą nukentėjusiems darbuotojams (Direktyvos dėl kolektyvinio atleidimo iš darbo raida (40)). |
| --- | --- |

—

EESRK pritaria, kad vykdant socialinių partnerių dialogą atitinkamu nacionaliniu ir Europos lygmeniu būtų parengtos tinkamos priemonės, susijusios su „teisingu perėjimu“, įvedant priemones ir veiksmus, skirtus valdyti minimalią apsaugą, ją keisti ir suteikti tais atvejais, kai pertvarkomos darbo vietos arba dėl (technologinių, demografinių, globalizacijos, klimato kaitos, žiedinės ekonomikos) pokyčių vykdomi kolektyviniai atleidimai iš darbo, įskaitant teisę vesti kolektyvines derybas, kad būtų galima numatyti pokyčius ir teikti paramą nukentėjusiems darbuotojams (Direktyvos dėl kolektyvinio atleidimo iš darbo raida (40)).

| — | Teisingas perėjimas turi būti įtrauktas į darnaus vystymosi politikos programą. Teisingo perėjimo politika turėtų būti orientuota į klimato politikos priemonių sukelto neigiamo paskirstymo poveikio ištaisymą, sutelkta į aktyvų darbo rinkos permainų valdymą ir taip pat skirta regionų vystymosi problemoms spręsti. |
| --- | --- |

—

Teisingas perėjimas turi būti įtrauktas į darnaus vystymosi politikos programą. Teisingo perėjimo politika turėtų būti orientuota į klimato politikos priemonių sukelto neigiamo paskirstymo poveikio ištaisymą, sutelkta į aktyvų darbo rinkos permainų valdymą ir taip pat skirta regionų vystymosi problemoms spręsti.

| — | Siekdama šalinti klimato ir aplinkos problemas, ES turi transformuoti linijinę ekonomiką į žiedinę, anglies dioksido poveikį neutralizuojančią ekonomiką, kuri užtikrintų ilgalaikius ir kuo efektyvesnius ciklus (41). |
| --- | --- |

—

Siekdama šalinti klimato ir aplinkos problemas, ES turi transformuoti linijinę ekonomiką į žiedinę, anglies dioksido poveikį neutralizuojančią ekonomiką, kuri užtikrintų ilgalaikius ir kuo efektyvesnius ciklus (41).

| — | EESRK manymu, Finansų ir klimato kaitos pakte turėtų būti aptarti visi klimato kaitos politikos aspektai: teisinga pertvarka (priemonės, skirtos sumažinti klimato kaitos padarinius ir kompensuoti žalą bei nuostolius), taip pat veiksminga prisitaikymo prie klimato kaitos politika. Žiedinės ekonomikos modeliui turi būti skirtas kuo didesnis prioritetas ir turi būti patobulintas jo reglamentavimo pagrindas. Visiems šiems veiksmams finansuoti reikės tinkamo biudžeto, perorientuojant dabartines investicijas (atidedant lėšas žalinimui), taip pat naudojantis naujais prieinamais finansavimo šaltiniais (42). |
| --- | --- |

—

EESRK manymu, Finansų ir klimato kaitos pakte turėtų būti aptarti visi klimato kaitos politikos aspektai: teisinga pertvarka (priemonės, skirtos sumažinti klimato kaitos padarinius ir kompensuoti žalą bei nuostolius), taip pat veiksminga prisitaikymo prie klimato kaitos politika. Žiedinės ekonomikos modeliui turi būti skirtas kuo didesnis prioritetas ir turi būti patobulintas jo reglamentavimo pagrindas. Visiems šiems veiksmams finansuoti reikės tinkamo biudžeto, perorientuojant dabartines investicijas (atidedant lėšas žalinimui), taip pat naudojantis naujais prieinamais finansavimo šaltiniais (42).

| — | Paktu reikalaujama ilgainiui sukurti aiškią ir nuspėjamą Europos politikos sistemą, siekiant užtikrinti investicijų planavimo stabilumą. Šią sistemą turi papildyti aktyvus įvairių politikos galimybių svarstymas, pvz., pasienio koregavimo mechanizmų, kaip antai pasienio anglies dioksido mokesčio, skirto anglies dioksido nutekėjimui išvengti (43), taikomo produktams, kuriems nėra taikomi tokie patys aplinkos apsaugos ir socialiniai standartai (44). |
| --- | --- |

—

Paktu reikalaujama ilgainiui sukurti aiškią ir nuspėjamą Europos politikos sistemą, siekiant užtikrinti investicijų planavimo stabilumą. Šią sistemą turi papildyti aktyvus įvairių politikos galimybių svarstymas, pvz., pasienio koregavimo mechanizmų, kaip antai pasienio anglies dioksido mokesčio, skirto anglies dioksido nutekėjimui išvengti (43), taikomo produktams, kuriems nėra taikomi tokie patys aplinkos apsaugos ir socialiniai standartai (44).

| — | Kai tik bus priimta ir visiškai įgyvendinta tvarumo taksonomija (45), reikėtų pagalvoti apie būtinybę priimti galimas papildomas teisėkūros priemones, jeigu tinkama ir remiantis patikimu poveikio vertinimu. Šiomis aplinkybėmis EESRK norėtų priminti dvi savo nuomones dėl Europos finansų ir klimato pakto (46) ir dėl Komisijos tvaraus augimo finansavimo veiksmų plano (47). |
| --- | --- |

—

Kai tik bus priimta ir visiškai įgyvendinta tvarumo taksonomija (45), reikėtų pagalvoti apie būtinybę priimti galimas papildomas teisėkūros priemones, jeigu tinkama ir remiantis patikimu poveikio vertinimu. Šiomis aplinkybėmis EESRK norėtų priminti dvi savo nuomones dėl Europos finansų ir klimato pakto (46) ir dėl Komisijos tvaraus augimo finansavimo veiksmų plano (47).

| — | Reikia daugiau viešųjų ir privačiųjų investicijų į mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, kad būtų pasiekti ES padidinti 2030 m. išmetamų teršalų mažinimo tikslai, ir reikės radikalių pokyčių, kad iki 2050 m. būtų pasiekta anglies dioksido poveikį neutralizuojanti ekonomika, remiantis Paryžiaus susitarimo tikslais. Ilgalaikis investavimo į atsinaujinančiųjų išteklių energiją veiklos silpnumas Europoje tik dar labiau paryškina faktą, kad valstybėse narėse vis dar skiriama didelių subsidijų iškastiniam kurui ir kitai aplinkai kenkiančiai veiklai. Problemų kyla ne tik dėl nepakankamų investicijų – taip pat neveiksmingas esamų išteklių paskirstymas. Reikia aiškių politikos tikslų ir nuoseklesnės politikos programos, kad būtų pakeistos šios neigiamos tendencijos. Bet kuriuo atveju iškastinio kuro eros užbaigimas Europoje turi būti papildytas reikiamomis investicijomis, kuriomis būtų užtikrinta jos darbuotojų apsauga, naujų darbo vietų kūrimas ir parama vietos plėtrai. Dėl pertvarkos procesų reikia derėtis su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis ir jie turi būti siejami su skaidrumu ir veiksminga ryšių politika. |
| --- | --- |

—

Reikia daugiau viešųjų ir privačiųjų investicijų į mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, kad būtų pasiekti ES padidinti 2030 m. išmetamų teršalų mažinimo tikslai, ir reikės radikalių pokyčių, kad iki 2050 m. būtų pasiekta anglies dioksido poveikį neutralizuojanti ekonomika, remiantis Paryžiaus susitarimo tikslais. Ilgalaikis investavimo į atsinaujinančiųjų išteklių energiją veiklos silpnumas Europoje tik dar labiau paryškina faktą, kad valstybėse narėse vis dar skiriama didelių subsidijų iškastiniam kurui ir kitai aplinkai kenkiančiai veiklai. Problemų kyla ne tik dėl nepakankamų investicijų – taip pat neveiksmingas esamų išteklių paskirstymas. Reikia aiškių politikos tikslų ir nuoseklesnės politikos programos, kad būtų pakeistos šios neigiamos tendencijos. Bet kuriuo atveju iškastinio kuro eros užbaigimas Europoje turi būti papildytas reikiamomis investicijomis, kuriomis būtų užtikrinta jos darbuotojų apsauga, naujų darbo vietų kūrimas ir parama vietos plėtrai. Dėl pertvarkos procesų reikia derėtis su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis ir jie turi būti siejami su skaidrumu ir veiksminga ryšių politika.

| — | Visoje Europos Sąjungoje išmetamam CO2 kiekiui turi būti taikomi socialiai teisingi mokesčiai, kad teršėjai sumokėtų už taršą ir būtų remiamos investicijos į įperkamą švarią energiją. Energijos mokesčiai gali paskatinti perėjimą prie švarios energijos ir prisidėti prie darnaus ir socialiai teisingo ekonomikos augimo. |
| --- | --- |

—

Visoje Europos Sąjungoje išmetamam CO2 kiekiui turi būti taikomi socialiai teisingi mokesčiai, kad teršėjai sumokėtų už taršą ir būtų remiamos investicijos į įperkamą švarią energiją. Energijos mokesčiai gali paskatinti perėjimą prie švarios energijos ir prisidėti prie darnaus ir socialiai teisingo ekonomikos augimo.

| — | Oro tarša yra vienas didžiausių aplinkos sąlygų keliamų pavojų sveikatai Europos Sąjungoje, dėl jos kasmet pirma laiko miršta apie 400 000 žmonių. Oro taršos mažinimas vykdant klimato politikos veiksmus – tai galimybė didinti visuomenės ir politinį palaikymą klimato kaitos politikai. |
| --- | --- |

—

Oro tarša yra vienas didžiausių aplinkos sąlygų keliamų pavojų sveikatai Europos Sąjungoje, dėl jos kasmet pirma laiko miršta apie 400 000 žmonių. Oro taršos mažinimas vykdant klimato politikos veiksmus – tai galimybė didinti visuomenės ir politinį palaikymą klimato kaitos politikai.

| — | Kova su energijos ir vandens nepritekliumi, prieinamo, sveiko bei tinkamos kokybės maisto, saugių produktų užtikrinimas ir kenksmingos ekspozicijos nuodingosioms cheminėms medžiagoms nutraukimas. Platus įvairių sričių politikos, įskaitant ES žemės ūkio politiką, derinys turėtų padėti patenkinti naujus visuomenės poreikius, be kita ko, susijusius su tvariais gamybos metodais, geresne mityba, mažesniu maisto švaistymu, didesne gyvūnų gerove, klimato apsauga ir biologinės įvairovės išsaugojimu. |
| --- | --- |

—

Kova su energijos ir vandens nepritekliumi, prieinamo, sveiko bei tinkamos kokybės maisto, saugių produktų užtikrinimas ir kenksmingos ekspozicijos nuodingosioms cheminėms medžiagoms nutraukimas. Platus įvairių sričių politikos, įskaitant ES žemės ūkio politiką, derinys turėtų padėti patenkinti naujus visuomenės poreikius, be kita ko, susijusius su tvariais gamybos metodais, geresne mityba, mažesniu maisto švaistymu, didesne gyvūnų gerove, klimato apsauga ir biologinės įvairovės išsaugojimu.

| — | ES turėtų remti šalių partnerių pastangas palaipsniui atsisakyti aplinkai žalingų subsidijų, kad padėtų joms įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos. |
| --- | --- |

—

ES turėtų remti šalių partnerių pastangas palaipsniui atsisakyti aplinkai žalingų subsidijų, kad padėtų joms įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos.

| — | ES prekybos politika turi atitikti Darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą. Reikia užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos prekybos ir darnaus vystymosi skyrių susitarimų nuostatos. |
| --- | --- |

—

ES prekybos politika turi atitikti Darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą. Reikia užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos prekybos ir darnaus vystymosi skyrių susitarimų nuostatos.

4.   Piliečių ir laisvių apsauga – taika, teisingumas ir stiprios institucijos

| 4.1. | ES užtikrina taiką, stabilumą ir gerovę visoje Europoje ir už jos ribų, nepaisant daugybės jai kylančių vidinių ir išorės iššūkių. ES tvirtai laikosi savo principų dėl demokratijos, teisės viršenybės ir pagrindinių teisių. Tai suteikia kryptį mūsų politikai ir stiprina bendrumo jausmą, išaugantį iš mūsų bendros kultūros. Demokratija turi būti gerbiama Europoje ir skatinama už jos ribų. Visais lygmenimis turi būti stiprinamas piliečių dalyvavimas, atskaitomybė visuomenei ir teisingesni, skaidresni bei įtraukesni sprendimų priėmimo procesai. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Europos Sąjungai reikalingos atviros ir gyvybingos bendruomenės, kuriose pavieniai asmenys turi vienodas teises ir gali gyventi nediskriminuojami aplinkoje, kurioje gerbiamas jų privatumas ir saugumas. Kultūrų įvairovė praturtina Europą ir jos žmones. Įvairovė – Europos tapatybės dalis ir jos stiprybė. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Europa susiduria su didelėmis problemomis, kurios turi būti sprendžiamos ir svarstomos žvelgiant iš Europos, o ne tik iš nacionalinės perspektyvos, ir tai darant turi būti visapusiškai įgyvendinamos ES sutarties 10 ir 11 straipsniuose įtvirtintos nuostatos. Todėl būtina stiprinti Europos demokratijos tikslų ir iššūkių tarpvalstybinį aspektą, kartu remiant Europos Sąjungoje puoselėjamomis bendromis vertybėmis pagrįstą Europos pilietiškumą, vykdant labiau europietišką institucinį švietimą ir kuriant sąmoningą, labiau dalyvavimu grindžiamą visuomenės sistemą, taip pat daugiau orientuojantis į Europą. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Iš demografinių pokyčių matyti, kad Europai bus reikalingi migrantai, jų gabumai, įgūdžiai ir verslumo potencialas. Remiantis glaudesniu bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis, būtina skubiai pakeisti naratyvą migracijos tema ir šios srities politiką, kad būtų užtikrintos faktais pagrįstos racionalios diskusijos. Pabėgėliai ir migrantai turėtų būti vertinami ne kaip grėsmė, o kaip galimybė įgyvendinti Europos ekonominį ir socialinį modelį. Šiuo tikslu reikia išsamaus požiūrio ir strategijos dėl migracijos, įskaitant teisėtą migraciją. |
| --- | --- |

4.4.

Pasiūlymai:

| — | ES reikalingas visapusiškas ir įgyvendinamas mechanizmas, kurį taikant būtų galima nuolat stebėti demokratijos ir teisinės valstybės principo padėtį visose ES šalyse. |
| --- | --- |

—

ES reikalingas visapusiškas ir įgyvendinamas mechanizmas, kurį taikant būtų galima nuolat stebėti demokratijos ir teisinės valstybės principo padėtį visose ES šalyse.

| — | Būtina remti laisvą ir nepriklausomą žiniasklaidą ir pilietinę visuomenę, kad jos galėtų atlikti savo vaidmenį demokratijoje. |
| --- | --- |

—

Būtina remti laisvą ir nepriklausomą žiniasklaidą ir pilietinę visuomenę, kad jos galėtų atlikti savo vaidmenį demokratijoje.

| — | Visuomenė yra suinteresuota vartotojų politika, todėl ji gali daryti poveikį žmonių įsipareigojimui tęsti ES integracijos procesą. EESRK ragina Komisiją užtikrinti, kad REFIT procese, skaitmeniniame pasaulyje ir produktų bei paslaugų saugos srityje būtų užtikrinamos ir gerbiamos vartotojų teisės. Komisija turėtų sustiprinti priemones, kuriomis siekiama pašalinti energijos nepriteklių ir su vartojimu susijusį skurdą ir padidinti maisto ir paslaugų prieinamumą visiems europiečiams. Be to, Komisija turėtų propaguoti su informavimu, švietimu ir dalyvavimu susijusias vartotojų teises ir jų teisę burtis į organizacijas, kad būtų atstovaujama jų interesams, kai rengiamos jiems itin svarbios taisyklės. |
| --- | --- |

—

Visuomenė yra suinteresuota vartotojų politika, todėl ji gali daryti poveikį žmonių įsipareigojimui tęsti ES integracijos procesą. EESRK ragina Komisiją užtikrinti, kad REFIT procese, skaitmeniniame pasaulyje ir produktų bei paslaugų saugos srityje būtų užtikrinamos ir gerbiamos vartotojų teisės. Komisija turėtų sustiprinti priemones, kuriomis siekiama pašalinti energijos nepriteklių ir su vartojimu susijusį skurdą ir padidinti maisto ir paslaugų prieinamumą visiems europiečiams. Be to, Komisija turėtų propaguoti su informavimu, švietimu ir dalyvavimu susijusias vartotojų teises ir jų teisę burtis į organizacijas, kad būtų atstovaujama jų interesams, kai rengiamos jiems itin svarbios taisyklės.

| — | Komisija privalo užbaigti ES vartotojų politikos – kaip horizontaliosios pilietybės politikos – pagrindinių teisinių ir neteisinių priemonių peržiūrą ir turi pateikti naują veiksmų planą, kuriuo siekiama apsaugoti ir ginti vartotojus per ateinančius dešimt metų. |
| --- | --- |

—

Komisija privalo užbaigti ES vartotojų politikos – kaip horizontaliosios pilietybės politikos – pagrindinių teisinių ir neteisinių priemonių peržiūrą ir turi pateikti naują veiksmų planą, kuriuo siekiama apsaugoti ir ginti vartotojus per ateinančius dešimt metų.

| — | Be to, atsižvelgdamas į tai, kad galimybė pasinaudoti visuotinės svarbos paslaugomis yra nepaprastai svarbus socialinio teisingumo elementas ir kad ji paremta vienodų sąlygų naudotojams sudarymo principu, draudžiant bet kokią diskriminaciją ar atskirtį, EESRK ragina patikslinti visuotinės prieigos prie visuotinės svarbos paslaugų sąvoką ir įvesti teisėkūros priemones, kurios įpareigotų valstybes nares nustatyti prieigos rodiklius (48). |
| --- | --- |

—

Be to, atsižvelgdamas į tai, kad galimybė pasinaudoti visuotinės svarbos paslaugomis yra nepaprastai svarbus socialinio teisingumo elementas ir kad ji paremta vienodų sąlygų naudotojams sudarymo principu, draudžiant bet kokią diskriminaciją ar atskirtį, EESRK ragina patikslinti visuotinės prieigos prie visuotinės svarbos paslaugų sąvoką ir įvesti teisėkūros priemones, kurios įpareigotų valstybes nares nustatyti prieigos rodiklius (48).

| — | Remdamasi Lisabonos sutarties 19 straipsniu, Komisija turėtų pateikti Europos darbotvarkę kovai su diskriminacija ir imtis konkrečių veiksmų, kad būtų atblokuota ir peržiūrėta Direktyva dėl vienodo požiūrio principų įgyvendinimo ir atkreiptas dėmesys į vaikų, moterų, neįgaliųjų ir pažeidžiamoje padėtyje esančių vyresnio amžiaus asmenų sąlygas bei į naujas pažeidžiamumo formas. EESRK rekomenduoja Komisijai jau pačioje kadencijos pradžioje skubiai imtis veiksmų šiuo klausimu. |
| --- | --- |

—

Remdamasi Lisabonos sutarties 19 straipsniu, Komisija turėtų pateikti Europos darbotvarkę kovai su diskriminacija ir imtis konkrečių veiksmų, kad būtų atblokuota ir peržiūrėta Direktyva dėl vienodo požiūrio principų įgyvendinimo ir atkreiptas dėmesys į vaikų, moterų, neįgaliųjų ir pažeidžiamoje padėtyje esančių vyresnio amžiaus asmenų sąlygas bei į naujas pažeidžiamumo formas. EESRK rekomenduoja Komisijai jau pačioje kadencijos pradžioje skubiai imtis veiksmų šiuo klausimu.

| — | Komisija turėtų imtis konkrečių iniciatyvų laikydamasi JT neįgaliųjų teisių komiteto rekomendacijų ir įgyvendinti JT neįgaliųjų teisių konvenciją savo išorės politikoje ir programose, taip pat įdiegti visose valstybėse narėse pripažįstamą ES neįgaliojo kortelę. 2020 m. ES turėtų pristatyti savo pasiūlymą dėl 2020–2030 m. Europos neįgaliųjų teisių darbotvarkės ir paskelbti 2023-uosius Europos neįgaliųjų teisių metais. |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų imtis konkrečių iniciatyvų laikydamasi JT neįgaliųjų teisių komiteto rekomendacijų ir įgyvendinti JT neįgaliųjų teisių konvenciją savo išorės politikoje ir programose, taip pat įdiegti visose valstybėse narėse pripažįstamą ES neįgaliojo kortelę. 2020 m. ES turėtų pristatyti savo pasiūlymą dėl 2020–2030 m. Europos neįgaliųjų teisių darbotvarkės ir paskelbti 2023-uosius Europos neįgaliųjų teisių metais.

| — | EESRK taip pat ragina Komisiją remti švietimo įstaigų veiklą visais lygmenimis, kad besimokantieji mokslinius faktus lengviau atskirtų nuo melagingų naujienų. |
| --- | --- |

—

EESRK taip pat ragina Komisiją remti švietimo įstaigų veiklą visais lygmenimis, kad besimokantieji mokslinius faktus lengviau atskirtų nuo melagingų naujienų.

| — | ES privalo tobulinti savo politiką ir veiksmus, skirtus lyčių lygybei užtikrinti, įgyvendindama pertvarkas skatinančią ir įvertinamą lyčių lygybės darbotvarkę, kuri būtų integruotos ir plataus užmojo ES penkerių metų lyčių lygybės strategijos dalis. Šioje strategijoje turėtų būti numatyta panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, be kita ko taikant specialią priemonę, kuria padidinamas įmonių darbo užmokesčio politikos ir jų strategijų dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo panaikinimo skaidrumas, taip pat atsižvelgiant į visas sritis, kurios yra apibrėžtos veiksmų plane dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo mažinimo. Be to, ES privalo garantuoti, kad visi žmonės, kurie dėl įvairių priežasčių patiria diskriminaciją, turėtų vienodas galimybes visuomenėje. |
| --- | --- |

—

ES privalo tobulinti savo politiką ir veiksmus, skirtus lyčių lygybei užtikrinti, įgyvendindama pertvarkas skatinančią ir įvertinamą lyčių lygybės darbotvarkę, kuri būtų integruotos ir plataus užmojo ES penkerių metų lyčių lygybės strategijos dalis. Šioje strategijoje turėtų būti numatyta panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, be kita ko taikant specialią priemonę, kuria padidinamas įmonių darbo užmokesčio politikos ir jų strategijų dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo panaikinimo skaidrumas, taip pat atsižvelgiant į visas sritis, kurios yra apibrėžtos veiksmų plane dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo mažinimo. Be to, ES privalo garantuoti, kad visi žmonės, kurie dėl įvairių priežasčių patiria diskriminaciją, turėtų vienodas galimybes visuomenėje.

| — | EESRK pabrėžia, kad skubiai būtina pagalba pabėgėliams ir prieglobsčio prašytojams ir jų integracija. Jis ragina Komisiją skubiai inicijuoti ir įgyvendinti veiksmingą Bendros Europos prieglobsčio sistemos reformą, užtikrinančią žmogaus teisių laikymąsi, ir sukurti išties bendrą sistemą visoms valstybėms narėms. Komitetas taip pat rekomenduoja daryti pažangą pabėgėlių perkėlimo ir humanitarinių vizų srityje siekiant patenkinti tikruosius poreikius. Jis ragina Komisiją aktyviau stebėti ir palengvinti susitarimo dėl pabėgėlių paskirstymo valstybėse narėse įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

EESRK pabrėžia, kad skubiai būtina pagalba pabėgėliams ir prieglobsčio prašytojams ir jų integracija. Jis ragina Komisiją skubiai inicijuoti ir įgyvendinti veiksmingą Bendros Europos prieglobsčio sistemos reformą, užtikrinančią žmogaus teisių laikymąsi, ir sukurti išties bendrą sistemą visoms valstybėms narėms. Komitetas taip pat rekomenduoja daryti pažangą pabėgėlių perkėlimo ir humanitarinių vizų srityje siekiant patenkinti tikruosius poreikius. Jis ragina Komisiją aktyviau stebėti ir palengvinti susitarimo dėl pabėgėlių paskirstymo valstybėse narėse įgyvendinimą.

| — | Komitetas taip pat ragina laikytis žmogaus teisių ir tarptautinės teisės vykdant partnerystės sutarčių su trečiosiomis migracijos srautų tranzito ir kilmės šalimis peržiūrą ir parengti finansines priemones pagrindinėms migracijos priežastims šalinti. |
| --- | --- |

—

Komitetas taip pat ragina laikytis žmogaus teisių ir tarptautinės teisės vykdant partnerystės sutarčių su trečiosiomis migracijos srautų tranzito ir kilmės šalimis peržiūrą ir parengti finansines priemones pagrindinėms migracijos priežastims šalinti.

| — | Labai svarbu bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, kad būtų šalinamos pagrindinės migracijos priežastys, teikiama pagalba pabėgėliams, sprendžiama mišrių migracijos srautų problema, kovojama su neteisėtu žmonių gabenimu ir užtikrinamas sklandus grąžinimas ir readmisija. Siekiant teikti veiksmingą pagalbą žmonėms jų gimtosiose šalyse, būtina koordinuoti humanitarines, vystymosi ir politines priemones. |
| --- | --- |

—

Labai svarbu bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, kad būtų šalinamos pagrindinės migracijos priežastys, teikiama pagalba pabėgėliams, sprendžiama mišrių migracijos srautų problema, kovojama su neteisėtu žmonių gabenimu ir užtikrinamas sklandus grąžinimas ir readmisija. Siekiant teikti veiksmingą pagalbą žmonėms jų gimtosiose šalyse, būtina koordinuoti humanitarines, vystymosi ir politines priemones.

| — | ES turėtų patvirtinti tokią politiką ir priemones, kurios stiprintų saugią, tvarkingą ir teisėtą migraciją, taip pat įtrauktį bei socialinę sanglaudą. ES turėtų reglamentuoti „dėl aplinkos pokyčių perkeltųjų asmenų“padėtį ir dirbdama su TDO užtikrinti geresnį koordinavimą, susijusį su darbuotojų migracijos ir integracijos programomis (49). |
| --- | --- |

—

ES turėtų patvirtinti tokią politiką ir priemones, kurios stiprintų saugią, tvarkingą ir teisėtą migraciją, taip pat įtrauktį bei socialinę sanglaudą. ES turėtų reglamentuoti „dėl aplinkos pokyčių perkeltųjų asmenų“padėtį ir dirbdama su TDO užtikrinti geresnį koordinavimą, susijusį su darbuotojų migracijos ir integracijos programomis (49).

| — | EESRK pasisako už saugius ir teisėtus pabėgėlių atvykimo į ES maršrutus. Siekiant numatyti daugiau šeimos susivienijimo, perkėlimo Europos Sąjungoje ir perkėlimo į ES galimybių, reikalingas koordinuotas visų valstybių narių, Europos ir nacionalinių suinteresuotųjų subjektų požiūris, pagrįstas bendra atsakomybe, sąžiningu paskirstymu, konvergencija ir pagarba žmogaus teisėms. |
| --- | --- |

—

EESRK pasisako už saugius ir teisėtus pabėgėlių atvykimo į ES maršrutus. Siekiant numatyti daugiau šeimos susivienijimo, perkėlimo Europos Sąjungoje ir perkėlimo į ES galimybių, reikalingas koordinuotas visų valstybių narių, Europos ir nacionalinių suinteresuotųjų subjektų požiūris, pagrįstas bendra atsakomybe, sąžiningu paskirstymu, konvergencija ir pagarba žmogaus teisėms.

5.   Europos interesų ir vertybių rėmimas pasaulyje – įgyvendinimo priemonių stiprinimas ir pasaulinės partnerystės atnaujinimas siekiant darnaus vystymosi

| 5.1. | Vis labiau susiskaidžiusiame ir vis stipriau priešingų polių veikiamame pasaulyje ES turi stiprinti savo pozicijas, kad užtikrintų savo klestėjimą, saugumą ir vertybes. Kaip pabrėžta 2016 m. birželio mėn. Visuotinėje strategijoje, Europa turi pirmauti pasaulyje nuosekliai ir tvirtai remdama daugiašalę taisyklėmis grindžiamą pasaulinę tvarką, kurios pagrindas – Jungtinės Tautos. ES turėtų skatinti pasaulinį valdymą, grindžiamą pagrindinėmis vertybėmis: socialine rinkos ekonomika, žmogaus teisėmis, teisinės valstybės principu, darniu vystymusi, daugiašališkumu ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymusi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Be to, ES turėtų teikti prioritetą tvirtiems santykiams su artimais kaimynais, grindžiamiems aiškia teisių ir pareigų pusiausvyra. Kaip vienu iš ES prioritetų būtų galima remtis ES kaimynystės politika ir vystymosi politika, be to, ES yra didžiausia donorė pasaulyje. Pilietinė visuomenė turėtų dalyvauti stebint šias politikos sritis. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ES privalo išlaikyti plėtros proceso pagreitį ir tęsti derybas dėl narystės ir programas su Vakarų Balkanų šalimis. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ES prekybos politika yra pagrindinis veiksnys, kuris taikomas visai ES ir realiai suvienija visas jos valstybes nares. Prekybos politika dėl komercinių mainų su platesniu partnerių ratu padėjo ES pasiekti didesnį klestėjimą. Be to, ES per prekybą įprasmina ir skatina socialinės įtraukties ir aplinkos apsaugos vertybes, kurios turi esminės reikšmės formuojant tvarią globalizaciją, kitaip tariant, kuriant tokią globalizaciją, kuri bus naudinga ne tik stambioms bendrovėms ir investuotojams, bet ir paprastiems žmonėms, darbuotojams, ūkininkams, vartotojams, amatininkams, laisvųjų profesijų atstovams ir MVĮ, ypač labai mažoms įmonėms. Prekyba yra svarbi ES politikos besivystančių šalių atžvilgiu rėmimo priemonė, padedanti pereiti nuo vystymosi prie partnerystės, ypač Afrikos atveju. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Europai reikalinga teisinga ir šiuolaikiška mokesčių politika, pritaikyta prie skaitmeninės ekonomikos iššūkių ir užtikrinanti vienodas sąlygas interneto milžinėms, prekybos prekėmis platformoms ir vietos įmonėms. Siekiant kovoti su mokesčių slėpimu, mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu, reikės glaudesnio tarptautiniu lygmeniu vykdomo ir nacionalinių mokesčių administratorių bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

5.5.

Pasiūlymai:

| — | Pirmiausia, EESRK ragina įgyvendinti plataus užmojo prekybos politikos darbotvarkę visais trimis lygmenimis – vienašaliu, dvišaliu ir daugiašaliu – t. y. politiką, kuri padės Europos Sąjungoje kurti augimą ir kokybiškas darbo vietas ir kartu skatins pasauliniu lygmeniu laikytis taisyklėmis pagrįstos prekybos politikos. |
| --- | --- |

—

Pirmiausia, EESRK ragina įgyvendinti plataus užmojo prekybos politikos darbotvarkę visais trimis lygmenimis – vienašaliu, dvišaliu ir daugiašaliu – t. y. politiką, kuri padės Europos Sąjungoje kurti augimą ir kokybiškas darbo vietas ir kartu skatins pasauliniu lygmeniu laikytis taisyklėmis pagrįstos prekybos politikos.

| — | ES ir Europos pilietinė visuomenė, įskaitant įmones, taip pat privalo aktyviai propaguoti visišką žmogaus teisių laikymąsi vykstant deryboms dėl prekybos susitarimų. Be to, turi būti laikomasi TDO konvencijų. Šiems susitarimams turi būti taikoma demokratinė priežiūra, užtikrinant deramą pilietinės visuomenės dalyvavimą, o jeigu TDO konvencijos nėra tinkamai ratifikuotos arba įgyvendinamos, reikėtų siekti veiksmų plano dėl tvirtų įsipareigojimų (50). |
| --- | --- |

—

ES ir Europos pilietinė visuomenė, įskaitant įmones, taip pat privalo aktyviai propaguoti visišką žmogaus teisių laikymąsi vykstant deryboms dėl prekybos susitarimų. Be to, turi būti laikomasi TDO konvencijų. Šiems susitarimams turi būti taikoma demokratinė priežiūra, užtikrinant deramą pilietinės visuomenės dalyvavimą, o jeigu TDO konvencijos nėra tinkamai ratifikuotos arba įgyvendinamos, reikėtų siekti veiksmų plano dėl tvirtų įsipareigojimų (50).

| — | ES taip turi įtraukti tvirtą įsipareigojimą dėl Paryžiaus susitarimo ir Biologinės įvairovės konvencijos, kad kiekviename prekybos susitarime būtų nustatytos realios socialinės, vartotojų apsaugos ir aplinkosaugos sąlygos (tai būtų aktualu visoms potencialioms Europos prekybos partnerėms, nes 195 iš 197 Jungtinių Tautų narių yra pasirašiusios šalys). Taip pat būtų galima svarstyti anglies dioksido apmokestinimą pasauliniu lygmeniu, visų pirma Europos išteklių ir energetikos sektoriams (51), ir, deramai parengus pagal ES ir PPO taisykles, jį reikėtų aktyviai propaguoti (52). Šį tikslą galėtų padėti pasiekti pasienio anglies dioksido mokestis. |
| --- | --- |

—

ES taip turi įtraukti tvirtą įsipareigojimą dėl Paryžiaus susitarimo ir Biologinės įvairovės konvencijos, kad kiekviename prekybos susitarime būtų nustatytos realios socialinės, vartotojų apsaugos ir aplinkosaugos sąlygos (tai būtų aktualu visoms potencialioms Europos prekybos partnerėms, nes 195 iš 197 Jungtinių Tautų narių yra pasirašiusios šalys). Taip pat būtų galima svarstyti anglies dioksido apmokestinimą pasauliniu lygmeniu, visų pirma Europos išteklių ir energetikos sektoriams (51), ir, deramai parengus pagal ES ir PPO taisykles, jį reikėtų aktyviai propaguoti (52). Šį tikslą galėtų padėti pasiekti pasienio anglies dioksido mokestis.

| — | EESRK ragina Komisiją stiprinti savo dialogą su pilietine visuomene siekiant plėtoti Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyrių veikimą dabartiniuose ir būsimuose prekybos susitarimuose. EESRK primygtinai ragina Komisiją kelti aukštesnius tikslus, visų pirma stiprinant veiksmingą PDV skyrių įsipareigojimų vykdymo užtikrinimą (53). Į visus būsimus prekybos susitarimus ES turi įtraukti nuostatas dėl aukščiausio lygmens žmogaus teisių, vartotojų apsaugos bei darbuotojų teisių. Be to, turi būti laikomasi TDO konvencijų. Šiems susitarimams turi būti taikoma demokratinė priežiūra, užtikrinant deramą pilietinės visuomenės dalyvavimą. |
| --- | --- |

—

EESRK ragina Komisiją stiprinti savo dialogą su pilietine visuomene siekiant plėtoti Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyrių veikimą dabartiniuose ir būsimuose prekybos susitarimuose. EESRK primygtinai ragina Komisiją kelti aukštesnius tikslus, visų pirma stiprinant veiksmingą PDV skyrių įsipareigojimų vykdymo užtikrinimą (53). Į visus būsimus prekybos susitarimus ES turi įtraukti nuostatas dėl aukščiausio lygmens žmogaus teisių, vartotojų apsaugos bei darbuotojų teisių. Be to, turi būti laikomasi TDO konvencijų. Šiems susitarimams turi būti taikoma demokratinė priežiūra, užtikrinant deramą pilietinės visuomenės dalyvavimą.

| — | EESRK remia sąžiningą apmokestinimą ir kovą su sukčiavimu, mokesčių slėpimu, pinigų plovimu ir mokesčių rojaus finansine praktika; bendras ES institucijų, Vyriausybių ir įmonių tikslas turi būti dirbti kartu, kad būtų įdiegti veiksmingi mechanizmai, kaip antai dvi kovos su mokesčių vengimu direktyvos. |
| --- | --- |

—

EESRK remia sąžiningą apmokestinimą ir kovą su sukčiavimu, mokesčių slėpimu, pinigų plovimu ir mokesčių rojaus finansine praktika; bendras ES institucijų, Vyriausybių ir įmonių tikslas turi būti dirbti kartu, kad būtų įdiegti veiksmingi mechanizmai, kaip antai dvi kovos su mokesčių vengimu direktyvos.

| — | ES turi bendradarbiauti su kitais ekonominiais regionais, kad galėtų veiksmingai kovoti su korupcija ir mokesčių vengimu visame pasaulyje ir užtikrinti, kad tarptautinės įmonių pelno mokesčio taisyklės būtų aiškios, skaidrios, objektyvios ir nuspėjamos. |
| --- | --- |

—

ES turi bendradarbiauti su kitais ekonominiais regionais, kad galėtų veiksmingai kovoti su korupcija ir mokesčių vengimu visame pasaulyje ir užtikrinti, kad tarptautinės įmonių pelno mokesčio taisyklės būtų aiškios, skaidrios, objektyvios ir nuspėjamos.

| — | Nauji verslo modeliai, kai naudojamos interneto platformos ir kitos skaitmeninės priemonės, reiškia, kad įmonėms vis mažiau reikalinga fizinė buveinė tam tikroje šalyje. EESRK mano, kad labai svarbu plėtoti naujus principus, nustatančius, kaip įmonių pelną priskirti ES valstybei ir jį apmokestinti, palaikant dialogą su prekybos partneriais, ir aktyviai dalyvauti vykstančiose diskusijose EBPO/G20 lygmeniu dėl visuotinio susitarimo dėl skaitmeninės ekonomikos, kad prekybos ir mokesčių srityje nedidėtų įtampa tarp pagrindinių pasaulio ekonomikos veikėjų (54). |
| --- | --- |

—

Nauji verslo modeliai, kai naudojamos interneto platformos ir kitos skaitmeninės priemonės, reiškia, kad įmonėms vis mažiau reikalinga fizinė buveinė tam tikroje šalyje. EESRK mano, kad labai svarbu plėtoti naujus principus, nustatančius, kaip įmonių pelną priskirti ES valstybei ir jį apmokestinti, palaikant dialogą su prekybos partneriais, ir aktyviai dalyvauti vykstančiose diskusijose EBPO/G20 lygmeniu dėl visuotinio susitarimo dėl skaitmeninės ekonomikos, kad prekybos ir mokesčių srityje nedidėtų įtampa tarp pagrindinių pasaulio ekonomikos veikėjų (54).

6.   Prioritetų įgyvendinimas užtikrinant stiprų valdymą ir didesnį ES biudžetą

| 6.1. | Kintanti ekonomika ir darbo santykiai, klimato kaita ir geopolitinės permainos jau daro įtaką mūsų Sąjungai ir bus svarbūs mūsų ateities veiksniai. ES reikia naujo požiūrio į valdymą ir, prireikus, naujų taisyklių ir priemonių apibrėžiant ir įgyvendinant ES politiką. Siekiant darnaus vystymosi reikia holistinio ir tarpsektorinio požiūrio į politiką, kad ekonominiai, socialiniai ir aplinkos uždaviniai būtų sprendžiami kartu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESRK pabrėžia, kad ES turi atremti šiuos iššūkius prisiimdama tvirtus politinius įsipareigojimus, vykdydama didesnę ir geresnę politinę integraciją, visapusiškai gerbdama ir propaguodama žmogaus teises, pagrindines laisves ir demokratinius principus ir dėdama bendras pastangas. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESRK pabrėžia, kad finansų ir ekonomikos krizė sutrikdė pagrindinių Sąjungos institucijų pusiausvyrą. Todėl reikia naujų ES lygmens valdymo ir vadybos formų. Siekiant skatinti didesnę demokratinę atskaitomybę, būtina stiprinti Europos Parlamento vaidmenį. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Siekiant įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį ir DVT, reikalingas tvirtas biudžeto pagrindas, palanki verslo aplinka ir viešosios bei privačiosios investicijos. Derybomis dėl kitos daugiametės finansinės programos turėtų būti siekiama užtikrinti tinkamą užimtumo, socialinės ir aplinkos politikos finansavimą bei produktyvias investicijas. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Pirmasis žingsnis stiprinant būsimos DFP klimato aspektą būtų visoje DFP klimato aspekto integravimo tikslinę vertę padidinti iki 40 %, kaip to prašė EESRK. Šiuo tikslu reikėtų atitinkamai pakoreguoti visų sektorių klimato politikos tikslus ir nustatyti, kad jie būtų teisiškai privalomi. Be to, Komisija ir Parlamentas turėtų bendradarbiauti siekdami užtikrinti, kad naujosios BŽŪP žalioji struktūra, visų pirma sąlygos ir ekologinės sistemos, būtų aplinkos požiūriu veiksmingai įgyvendinamos, kad būtų palaipsniui nutraukta ES parama klimatui kenkiantiems projektams ir patobulintos klimato stebėjimo metodikos. Kurdami naujas arba reformuodami jau esamas priemones, jie taip pat turėtų atrasti nemažai išteklių, skirtų remti tiems asmenims ir teritorijoms, kurie patiria didžiausią energetikos pertvarkos poveikį,. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Vieningas balsavimas, kurio pagal Sutartis reikalaujama sprendžiant kai kuriuos esminius klausimus, yra beveik neįveikiama kliūtis svarbiais momentais ir priimant lemtingus sprendimus, todėl Komitetas sprendimų priėmimo procedūrų klausimu pasisako už tai, kad Taryboje būtų vadovaujamasi kvalifikuotos balsų daugumos principu, o priimant teisės aktus visose srityse, kur tik įmanoma, būtų taikoma įprasta teisėkūros procedūra. EESRK primena, kad pagal dabartines Sutartis tai galima pasiekti taikant įvairias nuostatas dėl pereigos (passerelle) arba tvirtesnio bendradarbiavimo atveju – taikant SESV 333 straipsnį (55). |
| --- | --- |

6.6.

Pasiūlymai:

| — | Propaguoti bendradarbiavimo tarpinstituciniu lygmeniu svarbą, gerbiant Sutartyse įtvirtintas kiekvienos institucijos prerogatyvas, ir įgyvendinti šį bendradarbiavimą pagal naują sistemą, kuri įsigaliojo su 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniu susitarimu dėl geresnės teisėkūros. EESRK manymu, jis pats turėtų tame dalyvauti, kad būtų atsižvelgta į visų susijusių suinteresuotųjų subjektų nuomones ir kad galiausiai piliečiams būtų lengviau dalyvauti ES darbe. |
| --- | --- |

—

Propaguoti bendradarbiavimo tarpinstituciniu lygmeniu svarbą, gerbiant Sutartyse įtvirtintas kiekvienos institucijos prerogatyvas, ir įgyvendinti šį bendradarbiavimą pagal naują sistemą, kuri įsigaliojo su 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniu susitarimu dėl geresnės teisėkūros. EESRK manymu, jis pats turėtų tame dalyvauti, kad būtų atsižvelgta į visų susijusių suinteresuotųjų subjektų nuomones ir kad galiausiai piliečiams būtų lengviau dalyvauti ES darbe.

| — | Kitas būdas darnų vystymąsi toliau integruoti į Europos politiką – taikyti Europos Komisijos geresnio reglamentavimo priemones. Visuose Komisijos poveikio vertinimuose būtina įvertinti poveikį aplinkai, klimatui ir socialinį bei ekonominį poveikį, kad būtų tinkamai atsižvelgta į tvarumą ir jo paisoma. Per ex post vertinimus taip pat privaloma visus tris aspektus analizuoti pagal griežtai integruotą modelį. Taip pat reikia konsultuotis su socialiniais partneriais, kartu gerbiant Sutarties nuostatas, pagal kurias reikalaujama rengti konkrečias konsultacijas dėl darbo ir valdymo atsižvelgiant į socialinius klausimus reglamentuojančius teisės aktus (154 straipsnio 2 dalis); konsultacijos su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Europos regionų komitetu ir nacionaliniais parlamentais yra dar vienas geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio elementas, kuriuo siekiama įvykdyti įtraukties reikalavimą, kuris yra kertinis darbotvarkės iki 2030 m. akmuo (56). |
| --- | --- |

—

Kitas būdas darnų vystymąsi toliau integruoti į Europos politiką – taikyti Europos Komisijos geresnio reglamentavimo priemones. Visuose Komisijos poveikio vertinimuose būtina įvertinti poveikį aplinkai, klimatui ir socialinį bei ekonominį poveikį, kad būtų tinkamai atsižvelgta į tvarumą ir jo paisoma. Per ex post vertinimus taip pat privaloma visus tris aspektus analizuoti pagal griežtai integruotą modelį. Taip pat reikia konsultuotis su socialiniais partneriais, kartu gerbiant Sutarties nuostatas, pagal kurias reikalaujama rengti konkrečias konsultacijas dėl darbo ir valdymo atsižvelgiant į socialinius klausimus reglamentuojančius teisės aktus (154 straipsnio 2 dalis); konsultacijos su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Europos regionų komitetu ir nacionaliniais parlamentais yra dar vienas geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio elementas, kuriuo siekiama įvykdyti įtraukties reikalavimą, kuris yra kertinis darbotvarkės iki 2030 m. akmuo (56).

| — | EESRK įsitikinimu, siūloma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa nėra pritaikyta naujiems iššūkiams, kurie nustatyti Europos Vadovų Tarybos 2019–2024 m. strateginėje darbotvarkėje ir naujos Europos Komisijos 2019–2024 m. politinėse gairėse. EESRK siūlo didinti finansavimą, kad būtų įmanoma: i) valstybėms narėms įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį siekiant skatinti kokybiškų darbo vietų kūrimą darnios ekonominės plėtros aplinkybėmis; ii) įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą, kuriuo skatinamas teisingas perėjimas prie žaliosios ir skaitmeninės visuomenės. |
| --- | --- |

—

EESRK įsitikinimu, siūloma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa nėra pritaikyta naujiems iššūkiams, kurie nustatyti Europos Vadovų Tarybos 2019–2024 m. strateginėje darbotvarkėje ir naujos Europos Komisijos 2019–2024 m. politinėse gairėse. EESRK siūlo didinti finansavimą, kad būtų įmanoma: i) valstybėms narėms įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį siekiant skatinti kokybiškų darbo vietų kūrimą darnios ekonominės plėtros aplinkybėmis; ii) įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą, kuriuo skatinamas teisingas perėjimas prie žaliosios ir skaitmeninės visuomenės.

| — | Nustatyti, kad valstybės narės ES lėšų gautų tik tuo atveju, jei jose būtų visapusiškai paisoma teisinės valstybės principo – vieno pagrindinių Sąjungos vertybių, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje, ramsčių. Komiteto manymu, ši sąlyga turėtų būti taikoma ir kitiems su teisinės valstybės principu susijusiems ES sutartyse nustatytiems principams (57). |
| --- | --- |

—

Nustatyti, kad valstybės narės ES lėšų gautų tik tuo atveju, jei jose būtų visapusiškai paisoma teisinės valstybės principo – vieno pagrindinių Sąjungos vertybių, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje, ramsčių. Komiteto manymu, ši sąlyga turėtų būti taikoma ir kitiems su teisinės valstybės principu susijusiems ES sutartyse nustatytiems principams (57).

| — | Remtini projektai, kurie atitiks JT darnaus vystymosi tikslus ir kuriems įgyvendinti reikės daug lėšų inovacijoms, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, turėtų būti įgyvendinami taikant priemonę, kuri sudarytų galimybę matyti įvairius finansavimo šaltinius (įskaitant būsimą DFP), ir grindžiami įvairiomis iniciatyvomis (58):






  — | nukreipti finansavimą į tvarias investicijas atsižvelgiant į žalinimo tikslus ir šiuo tikslu skatinti „žaliuoju ženklu“paženklintas Europos investicijų banko (EIB) paskolas; |
| --- | --- | --- |

—

Remtini projektai, kurie atitiks JT darnaus vystymosi tikslus ir kuriems įgyvendinti reikės daug lėšų inovacijoms, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, turėtų būti įgyvendinami taikant priemonę, kuri sudarytų galimybę matyti įvairius finansavimo šaltinius (įskaitant būsimą DFP), ir grindžiami įvairiomis iniciatyvomis (58):

—

nukreipti finansavimą į tvarias investicijas atsižvelgiant į žalinimo tikslus ir šiuo tikslu skatinti „žaliuoju ženklu“paženklintas Europos investicijų banko (EIB) paskolas;

| — | naudoti Europos Centrinio Banko (ECB) kiekybinį skatinimą (angl. quantitative easing) kaip finansavimo priemonę; |
| --- | --- |

—

naudoti Europos Centrinio Banko (ECB) kiekybinį skatinimą (angl. quantitative easing) kaip finansavimo priemonę;

| — | iki 40 % padidinti Europos strateginių investicijų fondo dalį, skirtą kovai su klimato kaita; |
| --- | --- |

—

iki 40 % padidinti Europos strateginių investicijų fondo dalį, skirtą kovai su klimato kaita;

| — | ES turi rodyti tokį užmojo mastą, kuris atitiktų kovos su klimato kaita iššūkio dydį; šiam tikslui turi būti skirta vidutiniškai 40 % viso jos biudžeto (2021–2027 m. DFP); |
| --- | --- |

—

ES turi rodyti tokį užmojo mastą, kuris atitiktų kovos su klimato kaita iššūkio dydį; šiam tikslui turi būti skirta vidutiniškai 40 % viso jos biudžeto (2021–2027 m. DFP);

| — | padidinti Europos sanglaudos fondo dalį, kad ji viršytų dabartinius 20 %; |
| --- | --- |

—

padidinti Europos sanglaudos fondo dalį, kad ji viršytų dabartinius 20 %;

| — | sutelkti 3 % pensijų ir draudimo fondų; |
| --- | --- |

—

sutelkti 3 % pensijų ir draudimo fondų;

| — | remti įmones, visų pirma MVĮ ir ypač labai mažas įmones, joms investuojant į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, šiam tikslui skiriant iki 100 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

—

remti įmones, visų pirma MVĮ ir ypač labai mažas įmones, joms investuojant į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, šiam tikslui skiriant iki 100 mlrd. EUR;

| — | vykdyti finansinės paramos įsipareigojimus pietų šalims, dalyvaujančioms kovoje su klimato kaita (59). |
| --- | --- |

—

vykdyti finansinės paramos įsipareigojimus pietų šalims, dalyvaujančioms kovoje su klimato kaita (59).

7.   EESRK lyderystė ir pagalba pilietinei visuomenei dalyvaujant ES reikaluose – pilietinės visuomenės organizacijų įgalinimas, įtraukimas ir konsultavimas

| 7.1. | Tvarumo visais jo lygmenimis – ekonominiu, socialiniu ir aplinkos – skatinimui reikia nemažų pastangų ir visų dalyvaujančių subjektų įsipareigojimo. Atvirai demokratinei diskusijai, paremtai struktūruotu pilietinės visuomenės dalyvavimu, tenka esminis vaidmuo užtikrinant, kad pertvarka būtų teisinga ir efektyvi. Į esminius klausimus apie „rezultatus“, „kaip tai pasieksime“ir kaip užtikrinti, kad našta ir nauda būtų dalijamasi teisingai ir kad nė vienas neliktų nuošalyje, turi būti atsakyta atvirai ir skaidriai. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EESRK pabrėžia lemiamą pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį kuriant, įgyvendinant ir stebint įvairių sričių politiką visais etapais ir visais lygmenimis, įskaitant vietos lygmenį. Tam reikalingi kultūriniai pokyčiai ir pilietinės visuomenės vertės pripažinimas ES ir valstybių narių lygmeniu, o tai jau įtvirtinta ES sutarties 11 straipsnyje, pagal kurį ES institucijos skatina ir palengvina horizontalų ir vertikalų pilietinį dialogą, rengia plačias konsultacijas ir nustato pagrindą Europos piliečių iniciatyvoms. Tai yra papildomi procesai, nedarantys poveikio konsultacijoms su EESRK ir socialinių partnerių dialogui. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Pilietinė visuomenė yra pajėgi teisingai atspindėti labai skirtingus ir kartais tarpusavyje prieštaraujančius interesus ir apie juos informuoti sprendimus priimančius subjektus. EESRK yra labai geras šio proceso pavyzdys ir yra visiškai pasiryžęs tęsti šį savo vaidmenį: sudaryti sąlygas dialogui ir tiesti tiltus pilietinėje visuomenėje ir į kitas Europos institucijas. |
| --- | --- |

7.3.

Pasiūlymai:

| — | Atsižvelgiant į tai, kad EESRK yra pilietinės visuomenės institucija ES lygmeniu, jo vaidmenį reikėtų nuodugniai ir plačiai stiprinti ir panaudoti vadovaujant ir padedant pilietinei visuomenei dalyvauti ES reikaluose ir konsultuotis su ja. Todėl jis turėtų aktyviai dalyvauti rengiant ir įgyvendinant Konferenciją dėl Europos ateities, kuri turėtų prasidėti 2020 m. ir apie kurią savo Europos darbotvarkėje paskelbė Ursula von der Leyen. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į tai, kad EESRK yra pilietinės visuomenės institucija ES lygmeniu, jo vaidmenį reikėtų nuodugniai ir plačiai stiprinti ir panaudoti vadovaujant ir padedant pilietinei visuomenei dalyvauti ES reikaluose ir konsultuotis su ja. Todėl jis turėtų aktyviai dalyvauti rengiant ir įgyvendinant Konferenciją dėl Europos ateities, kuri turėtų prasidėti 2020 m. ir apie kurią savo Europos darbotvarkėje paskelbė Ursula von der Leyen.

| — | EESRK glaudžiai stebi ir aktyviai dalyvauja struktūriniuose dialoguose ir konsultaciniuose forumuose (pvz., Žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platformoje, Europos migracijos forume), kurie suburia pilietinės visuomenės organizacijas ir kitus subjektus iš ES institucijų ir valstybių narių. Kurdama tokias platformas kaip REFIT, Komisija turėtų apsvarstyti EESRK atstovavimą pagal Sutartyse numatytus Komiteto įgaliojimus ir taip užtikrinti, kad tai atspindėtų Komiteto sudėtį, kurią sudaro trys grupės. |
| --- | --- |

—

EESRK glaudžiai stebi ir aktyviai dalyvauja struktūriniuose dialoguose ir konsultaciniuose forumuose (pvz., Žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platformoje, Europos migracijos forume), kurie suburia pilietinės visuomenės organizacijas ir kitus subjektus iš ES institucijų ir valstybių narių. Kurdama tokias platformas kaip REFIT, Komisija turėtų apsvarstyti EESRK atstovavimą pagal Sutartyse numatytus Komiteto įgaliojimus ir taip užtikrinti, kad tai atspindėtų Komiteto sudėtį, kurią sudaro trys grupės.

| — | EESRK pažymi, kad ES lygmeniu trūksta struktūrinio pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo atliekant sanglaudos politikos įgyvendinimo stebėseną. Todėl jis primygtinai rekomenduoja Komisijai įsteigti Europos pilietinės visuomenės sanglaudos forumą (60), kuriame dalyvautų darbdavių ir darbuotojų organizacijos bei kitos atitinkamos pilietinės visuomenės organizacijos. |
| --- | --- |

—

EESRK pažymi, kad ES lygmeniu trūksta struktūrinio pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo atliekant sanglaudos politikos įgyvendinimo stebėseną. Todėl jis primygtinai rekomenduoja Komisijai įsteigti Europos pilietinės visuomenės sanglaudos forumą (60), kuriame dalyvautų darbdavių ir darbuotojų organizacijos bei kitos atitinkamos pilietinės visuomenės organizacijos.

| — | Kurdama interneto portalus visuomenės (tiek organizacijų, tiek asmenų) nuomonei surinkti, Komisija turėtų atskirti pilietinės visuomenės ir asmenų indėlius. Šiuo tikslu Komisija, bendradarbiaudama su EESRK, turėtų sudaryti suinteresuotųjų subjektų žemėlapį, kad remdamasi Skaidrumo registru nustatytų reprezentatyvias ir geografiniu požiūriu subalansuotas tikslines grupes. Be to, Komisija turėtų užtikrinti, kad atsakymams būtų taikomi kiekybiniai ir kokybiniai indeksai. Komisija taip pat turėtų nuolat stengtis tobulinti šias konsultacijas skaidrumo, prieinamumo, grįžtamosios informacijos ir atskaitomybės dalyviams požiūriu. |
| --- | --- |

—

Kurdama interneto portalus visuomenės (tiek organizacijų, tiek asmenų) nuomonei surinkti, Komisija turėtų atskirti pilietinės visuomenės ir asmenų indėlius. Šiuo tikslu Komisija, bendradarbiaudama su EESRK, turėtų sudaryti suinteresuotųjų subjektų žemėlapį, kad remdamasi Skaidrumo registru nustatytų reprezentatyvias ir geografiniu požiūriu subalansuotas tikslines grupes. Be to, Komisija turėtų užtikrinti, kad atsakymams būtų taikomi kiekybiniai ir kokybiniai indeksai. Komisija taip pat turėtų nuolat stengtis tobulinti šias konsultacijas skaidrumo, prieinamumo, grįžtamosios informacijos ir atskaitomybės dalyviams požiūriu.

| — | Kad požiūris į šią praktiką taptų strategiškesnis ir suteiktų jai struktūruotesnį institucinį ir atstovaujamąjį pagrindą, Komisija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su EESRK ir paprašyti tiriamosios nuomonės, kaip būtų galima veiksmingai organizuoti nuolatinį pilietinį dialogą, ir tuo pagrindu parengti konkretų Komisijos komunikatą. |
| --- | --- |

—

Kad požiūris į šią praktiką taptų strategiškesnis ir suteiktų jai struktūruotesnį institucinį ir atstovaujamąjį pagrindą, Komisija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su EESRK ir paprašyti tiriamosios nuomonės, kaip būtų galima veiksmingai organizuoti nuolatinį pilietinį dialogą, ir tuo pagrindu parengti konkretų Komisijos komunikatą.

| — | Reikėtų didinti Europos piliečių iniciatyvos veiksmingumą, ieškant naujų būdų jaunimo ir ypač žmonių iš pažeidžiamų grupių dalyvavimui didinti, pavyzdžiui, naudojant skaitmenines priemones. |
| --- | --- |

—

Reikėtų didinti Europos piliečių iniciatyvos veiksmingumą, ieškant naujų būdų jaunimo ir ypač žmonių iš pažeidžiamų grupių dalyvavimui didinti, pavyzdžiui, naudojant skaitmenines priemones.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  2019 m. balandžio 9 d. EP tyrimas Global Trends to 2035 ir Europos strategijos ir politikos analizės sistemos (ESPAS) ataskaita Global Trends to 2030: Challenges and Choices for Europe.

1

(2)  Darnaus vystymosi tikslų rėmimas visame pasaulyje: 2019 m. bendra Europos Sąjungos ir jos valstybių narių suvestinė ataskaita, 2019 m. gegužės 16 d.

2

(3)  2018 m. gruodžio 3 d. Katovicuose (Lenkija) vykusio 24-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (COP 24) metu vadovų aukščiausiojo lygio susitikime priimta ministrų deklaracija Silezijos deklaracija dėl solidarumo ir tinkamo pereinamojo laikotarpio.

3

(4)  2019 m. rugsėjo 26 d. EESRK nuomonė Darni Europa – iki 2030 m. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

4

Darni Europa – iki 2030 m.

(5)  2019 m. kovo 13 d. EESRK nuomonė Europos piliečių išklausymas darnios ateities labui (aukščiausiojo lygio susitikimas Sibiu ir tolesni veiksmai) (OL C 228, 2019 7 5, p. 37).

5

(6)  2017 m. sausio 25 d. EESRK nuomonė Europos socialinių teisių ramstis (OL C 125, 2017 4 21, p. 10).

6

(7)  Daugiau siekianti Sąjunga. Mano Europos darbotvarkė. Kitos kadencijos Europos Komisijos (2019–2024) politinės gairės.

7

(8)  2013 m. lapkričio 20 d. sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

8

(9)  Žr. 5 išnašą.

9

(10)  Europos Komisijos 2019 m. vasaros ekonomikos prognozė https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/summer-2019-economic-forecast-growth-clouded-external-factors_en.

10

(11)  2019 m. sausio 24 d. EESRK nuomonė Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 159, 2019 5 10, p. 49).

11

(12)  2019 m. kovo 1 d. EBPO ataskaita Going beyond GDP: Measuring What Counts for Economic and Social Performance ir 2012 m. kovo 29 d. EESRK nuomonė BVP ir kiti rodikliai. Pilietinės visuomenės dalyvavimas nustatant papildomus rodiklius (OL C 181, 2012 6 21, p. 14).

12

(13)  2019 m. liepos 17 d. EESRK nuomonė Naujas valstybinių užimtumo tarnybų vaidmuo įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį (OL C 353, 2019 10 18, p. 46).

13

Naujas valstybinių užimtumo tarnybų vaidmuo įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį

(14)  Tarpinstitucinė deklaracija dėl Europos socialinių teisių ramsčio (OL C 428, 2017 12 13, p. 10).

14

(15)  2015 m. rugsėjo 25 d. priimta Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.

15

(16)  Konkrečiai žr. 2019 m. sausio 24 d. nuomonę Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 159, 2019 2 10, p. 49), taip pat 2018 m. vasario 14 d. nuomonę Įgyta patirtis. Griežtos ES taupymo politikos švelninimas, (OL C 227, 2018 6 28, p. 1), 2018 m. sausio 18 d. nuomonę Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 197, 2018 6 8, p. 33), 2013 m. liepos 10 d. nuomonę Žalioji knyga dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (OL C 327, 2013 11 12, p. 11), 2014 m. kovo 26 d. nuomonę Socialinių investicijų poveikis užimtumui ir viešiesiems biudžetams (OL C 226, 2014 7 16, p. 21), 2018 m. balandžio 14 d. nuomonę Europos socialinių teisių ramsčio finansavimas (OL C 262, 2018 7 25, p. 1) ir 2019 m. vasario 20 d. nuomonę 2019 m. metinė augimo apžvalga. Stipresnė Europa pasaulinio neapibrėžtumo sąlygomis (OL C 190, 2019 6 5, p. 24).

16

(17)  Žr. 5 išnašą.

17

(18)  2018 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė Europos socialinis fondas + (ESF+) (OL C 62, 2019 2 15, p. 165).

18

(19)  Žr. 5 išnašą.

19

(20)  2018 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė Europos kovos su klimato kaita finansavimo paktas (OL C 62, 2019 2 15, p. 8).

20

(21)  Žr. 5 išnašą.

21

(22)  2019 m. sausio 22 d. TDO pasaulinės ateities darbo komisijos ataskaita Work for a brighter future. Šioje ataskaitoje sveikatos ir saugos klausimai laikomi universalios darbo garantijos dalimi.

22

(23)  2019 m. rugsėjo 25 d. EESRK nuomonė Investicijų į darbuotojų saugą ir sveikatą (DSS) sąnaudų ir naudos apibendrinimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

23

Investicijų į darbuotojų saugą ir sveikatą (DSS) sąnaudų ir naudos apibendrinimas

(24)  Employment and social development in Europe 2019. 2019 m. kovo 26 d. ketvirčio apžvalga.

24

(25)  2019 m. rugsėjo 25 d. EESRK nuomonė Europos socialinių teisių ramstis – pradinio įgyvendinimo vertinimas ir rekomendacijos ateičiai (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

25

Europos socialinių teisių ramstis – pradinio įgyvendinimo vertinimas ir rekomendacijos ateičiai

(26)  2017 m. rugsėjo 21 d. EESRK nuomonė Perėjimas prie tvaresnės Europos ateities. Strategija iki 2050 m. (OL C 81, 2018 3 2, p. 44).

26

(27)  Žr. 5 išnašą.

27

(28)  2019 m. liepos 17 d. EESRK nuomonė Atsparesnės ir tvaresnės Europos ekonomikos kūrimas (OJ C 353, 18.10.2019, p. 23).

28

Atsparesnės ir tvaresnės Europos ekonomikos kūrimas

(29)  Žr. 11 išnašą.

29

(30)  2019 m. vasario 20 d. EESRK nuomonė dėl dokumento Už Europos pagrindų direktyvą dėl minimalių pajamų (OL C 190, 2019 6 5, p. 1).

30

(31)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1092&intPageId=2312&langId=en

31

(32)  https://emin-eu.net/what-is-emin/

32

(33)  Žr. 16 išnašą.

33

(34)  Žr. 25 išnašą.

34

(35)  Žr. 11 išnašą.

35

(36)  EUROFOUND (2019 m.), Future of manufacturing - Energy scenario: Employment implications of the Paris Climate Agreement, EUROFOUND tyrimo ataskaita, 2019 m. vasario mėn.

36

(37)  2019 m. liepos 17 d. EESRK nuomonė Klimato ir energetikos politikos derinimas pramonės sektorių požiūriu (OL C 353, 2019 10 18, p. 59).

37

Klimato ir energetikos politikos derinimas pramonės sektorių požiūriu

(38)  2019 m. birželio 18 d. Komisijos komunikatas Nefinansinių ataskaitų teikimo gairės. Papildomas dokumentas dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo.

38

(39)  2018 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti (COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD)). Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl anglies pėdsako mažinimo ir teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką lyginamųjų indeksų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011 (COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD)) (OL C 62, 2019 2 15, p. 103).

39

(40)  Žr. 25 išnašą.

40

(41)  Žr. 5 išnašą.

41

(42)  Žr. 19 išnašą.

42

(43)  Žr. 7 išnašą.

43

(44)  Žr. 19 išnašą.

44

(45)  Žr. 38 išnašą.

45

(46)  Žr. 19 išnašą.

46

(47)  2018 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas“(COM(2018) 97 final) (OL C 62, 2019 12 6, p. 73).

47

(48)  2019 m. birželio 19 d. EESRK nuomonė Geresnis socialinio ramsčio įgyvendinimas ir pagrindinių paslaugų skatinimas
  OL C 282, 2019 8 20, p. 7.

48

Geresnis socialinio ramsčio įgyvendinimas ir pagrindinių paslaugų skatinimas

(49)  Žr. 5 išnašą.

49

(50)  2018 m. vasario 14 d. EESRK nuomonė Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyriai ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS) (OL C 227, 2018 8 26, p. 27).

50

(51)  2019 m. liepos 17 d. EESRK nuomonė Klimato ir energetikos politikos derinimas pramonės sektorių požiūriu
  OL C 353, 2019 10 18, p. 59.

51

Klimato ir energetikos politikos derinimas pramonės sektorių požiūriu

(52)  Žr. 19 išnašą.

52

(53)  2018 m. vasario 14 d. EESRK nuomonė Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyriai ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS) (OL C 227, 2018 6 28, p. 27).

53

(54)  2018 m. liepos 12 d. EESRK nuomonė Tarptautinių įmonių pelno apmokestinimas skaitmeninėje ekonomikoje (OL C 367, 2018 10 10, p. 73).

54

(55)  2015 m. rugsėjo 17 d. EESRK nuomonė Lisabonos sutarties tobulinimas (OL C 13, 2016 1 15, p. 183).

55

(56)  Žr. 5 išnašą.

56

(57)  2018 m. rugsėjo 19 d. EESRK nuomonė 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL C 440, 2018 12 6, p. 106).

57

(58)  Žr. 19 išnašą.

58

(59)  Žr. 19 išnašą.

59

(60)  2018 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (OL C 62, 2019 2 15, p. 90).

60

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/15

---

Rezoliucija „Stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžia: būtina išsaugoti ES reputaciją ir geostrateginius interesus“

(2020/C 47/02)

2019 m. gegužės 30–31 d. plenarinėje sesijoje (spalio 31 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią rezoliuciją 174 nariams balsavus už, 12 – prieš ir 15 susilaikius

| 1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) yra labai nusivylęs 2019 m. spalio 17–18 d. priimtu ES vadovų sprendimu dėl valstybių narių vieningumo trūkumo vėl atidėti stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžią. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EESRK labai apgailestauja, kad nesilaikoma įsipareigojimų, kurie buvo prisiimti šių dviejų šalių atžvilgiu. Iš tiesų, 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose, kuriomis buvo patvirtintos 2018 m. birželio 26 d. Tarybos priimtos išvados dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso, aiškiai numatyta stojimo derybas pradėti 2019 m. birželio mėn. Dar 2019 m. birželio 18 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad ne vėliau kaip 2019 m. spalio mėn. bus grįžta prie Komisijos rekomendacijų pradėti stojimo derybas su Šiaurės Makedonija ir Albanija klausimo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | EESRK pabrėžia, kad antrą kartą nepriėmus sprendimo pradėti stojimo derybas su šiomis dviem šalimis, kurios įvykdė visas būtinas sąlygas (1), yra geostrateginė ir istorinė klaida, kuri kelia pavojų ES reputacijai ir patikimumui. ES turėjo galimybę pradėti derybas taikydama griežtas sąlygas dėl gero valdymo, reikalaudama griežtai taikyti narystės kriterijus derybų procese ir parengdama geresnes priemones stebėti, kaip po stojimo taikomas teisinės valstybės principas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | EESRK yra įsitikinęs, kad šio regiono „europinimo“ procesui reikia griežtų struktūrinių reformų Vakarų Balkanų šalyse. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komitetas neabejoja, kad kai kuriose valstybėse narėse tarp ES piliečių labai jaučiamas „nuovargis nuo plėtros“. Komitetas neabejoja, kad takoskyra ES tokiais klausimais kaip migracija ir naujasis biudžetas reikalingą politinį dėmesį nukreipė nuo plėtros politikos. Tačiau negalima ignoruoti politinio konsensuso ir didelės visuomenės paramos stojimui į ES tiek Šiaurės Makedonijoje, tiek Albanijoje. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vakarų Balkanų jaunimas su ES sieja didelius lūkesčius ir mes neturėtume jo nuvilti. ESSRK yra įsitikinęs, kad mes turėtumėme suteikti jaunimui pozityvią ateities perspektyvą, pasiūlydami jam galimybę gyventi stabiliame ir klestinčiame regione. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pilietinės visuomenės organizacijos yra tvirtai įsitikinusios, kad Vakarų Balkanai yra geostrategiškai svarbus Europos regionas, kuris yra prie mūsų durų ir kuriuo domisi kiti pasaulio žaidėjai. |
| --- | --- |

7.

| 8. | 2019 m. balandžio 16–17 d. Tiranoje, remiant EESRK vykusiame 7-ajame Vakarų Balkanų pilietinės visuomenės forume, pilietinės visuomenės organizacijos baigiamojoje deklaracijoje pakartojo, kad, nepaisant daugybės iššūkių, su kuriais šiuo metu susiduriama, ES plėtra, pirmiausia jos demokratinių vertybių ir teisinių standartų sklaida Vakarų Balkanuose, turi būti suinteresuotas ir regionas, ir ES (2). |
| --- | --- |

8.

| 9. | EESRK ne kartą reiškė susirūpinimą, kad kai kuriose Vakarų Balkanų šalyse mažėja erdvė reikštis pilietinei visuomenei, ir siūlė skatinti Vakarų Balkanų šalių valdžios institucijas padvigubinti savo pastangas siekiant užtikrinti pagarbą teisinės valstybės principui, pagrindinėms žmogaus teisėms, vykdyti teismų reformą, kovoti su korupcija bei diskriminacija ir garantuoti žurnalistų nepriklausomumą bei spaudos laisvę – tai pagrindinės Europos vertybės, kurias turi puoselėti kiekviena ES valstybė narė. Turi būti labai skatinamas ir propaguojamas socialinis dialogas ir socialinių partnerių bei pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo užtikrinant ekonominį ir socialinį vystymąsi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | EESRK ir toliau glaudžiai ir intensyviai bendradarbiaus su Vakarų Balkanų pilietine visuomene, norėdama ją paremti ir patikinti, kad jos vieta yra Europos Sąjungoje. Mes taip pat darysime viską, ką galime, skatindami susitaikymą ir propaguodami Europos vertybes regione, ir mūsų pozicija ES plėtros atžvilgiu išliks tvirta. Esame įsitikinę, kad aiški stojimo į ES perspektyva yra būtina regiono stabilumui, ir reiškiame viltį, kad, nepaisant daugybės iššūkių, su kuriais šiuo metu susiduria ES, plėtra išliks vienu iš ES prioritetų (3). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Savo ruožtu mes, tęsdami savo nuolatinę veiklą su partneriais regione – pilietinės visuomenės jungtiniais konsultaciniais komitetais su Juodkalnija ir Serbija, Vakarų Balkanų pilietinės visuomenės forumais, taip pat aukšto lygio pilietinės visuomenės konferencijose, kurios rengiamos prieš ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimus, ir toliau būsime Vakarų Balkanų pilietinės visuomenės balsas ir tiltas, jungiantis ES institucijas ir jų šalių atitinkamas Vyriausybes. |
| --- | --- |

11.

| 12. | EESRK pažymi, kad itin palankiai vertina 2019 m. spalio 24 d. priimtą Europos Parlamento rezoliuciją, ir patvirtina, jog yra visiškai įsipareigojęs remti Europos Parlamentą ir naująją Europos Komisiją stiprinant ES plėtros politiką ir gerinant ES priemones, kurias taikant bendraujama su Vakarų Balkanais. |
| --- | --- |

12.

| 13. | EESRK ragina visus suinteresuotuosius subjektus skubiai imtis visų reikiamų priemonių, kad Europos Vadovų Taryba priimtų vieningą ir teigiamą sprendimą prieš 2020 m. gegužės mėn. Zagrebe vyksiantį ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimą. Taip pat prašome ES Tarybai pirmininkausiančios Kroatijos aukščiausiojo lygio susitikime suteikti plėtros procesui naują pagreitį. |
| --- | --- |

13.

2019 m. spalio 31 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  2018 m. birželio mėn. Tarybos išvados.

1

(2)  7-asis Vakarų Balkanų pilietinės visuomenės forumas. Baigiamoji deklaracija https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/7th-western-balkans-civil-society-forum/final-declarations

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/7th_eesc_western_balkans_civil_society_forum_-_final_declaration.pdf

3

---

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/17

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Blokų grandinė ir ES bendroji rinka: kas toliau?

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 47/03)

Pranešėja Ariane RODERT

Bendrapranešėjis Gonçalo LOBO XAVIER

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2019 2 21 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis
  Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2019 10 18 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 182/1/5 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2019 2 21

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2019 10 18

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

182/1/5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Šioje nuomonėje blokų grandinė nagrinėjama kaip technologija. Jos taikymas daugelyje visuomenės sektorių gali lemti ne tik daug teigiamų pokyčių, bet ir tokias vertybes kaip pasitikėjimą ir skaidrumą, demokratiškumą ir saugumą. Galiausiai ši technologija gali padėti atnaujinti socialinius ir ekonominius modelius ir taip remti visuomenės inovacijas, kurių reikia šio laikmečio visuomeniniams uždaviniams spręsti. Tačiau, kadangi dėl kriptovaliutų kyla labai daug diskusijų, EESRK artimiausioje ateityje turėtų atskirai peržiūrėti šias priemones, įvertindamas riziką, susijusią su pinigų plovimu ir (arba) mokesčių slėpimu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Blokų grandinės taikymas visuomenei jau duoda naudos. Ši technologija padeda siekti darnaus vystymosi tikslų (DVT), užtikrina piliečių įgalėjimą, skatina verslumą ir inovacijas, didina judumą ir tarpvalstybines galimybes įmonėms, suteikdama daugiau skaidrumo vartotojams. Be to, blokų grandinės pagrindu galima mažinti mokesčių slėpimą bei korupciją ir plėtoti tiek privačias, tiek viešąsias paslaugas. Tačiau dar reikia išspręsti keletą opių klausimų, ypač skubiai užtikrinti teisinį aiškumą ir tikrumą bei apsaugoti privatumą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nepaisant to, kad ES institucijos tam tikru mastu ėmėsi nagrinėti blokų grandinės klausimą, vis dar reikia bendro ES požiūrio. Atsižvelgiant į iki šiol pasiektus rezultatus, ES turi unikalią galimybę ir toliau pirmauti pasaulinėje rinkoje, bet tik tuo atveju, jei ES nedelsiant imsis veiksmų. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Todėl EESRK ragina Europos Komisiją pradėti išsamią blokų grandinės iniciatyvą, kuria būtų nustatytas bendras ES požiūris ir vizija, akcentuojant darnaus vystymosi tikslus. Ši iniciatyva turėtų būti papildyta Europos veiksmų planu, kad ES taptų pasauliniu etalonu blokų grandinės klausimais. Reikėtų sustiprinti jau veikiančią Europos blokų grandinės partnerystę ir ES blokų grandinės stebėjimo centrą ir forumą sukuriant ES blokų grandinės suinteresuotųjų subjektų platformą, kurioje dalyvautų ES institucijų, įskaitant EESRK ir RK, pramonės, vartotojų, valstybių narių, akademinės bendruomenės ir kitų sričių atstovai ir kuri suteiktų galimybę bendrai mokytis ir ugdyti gebėjimus – tai būtų tinklų tinklas, leisiantis dalytis gerąja patirtimi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK gali aktyviai dalyvauti suteikiant prieglobą tokiai platformai, užtikrindamas skaidrumą, įtraukumą, bendradarbiavimą ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Įžanga

| 2.1. | Blokų grandinė ir paskirstytojo registro technologija turi visas galimybes iš esmės pakeisti mūsų visuomenę. Ši technologija yra matematinė struktūra, skirta duomenims saugoti korupciją ir duomenų klastojimą ribojančiu būdu. Ši technologija siūlo naują būdą, kaip pasiekti, kad būtų pasitikima saugiai keistis vertingais dalykais. Blokų grandinė laikoma nauju, dar daugiau pokyčių lemiančiu interneto eros etapu, tačiau reikėtų pažymėti, kad tai tik viena iš daugelio naujų technologinių galimybių. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šioje nuomonėje blokų grandinė nagrinėjama kaip technologija, kuri gali būti taikoma daugelyje sričių ir pramonės šakų, kaip antai energetikos, finansų, maisto ir žemės ūkio, medicinos ir sveikatos priežiūros, rinkimų ir valdymo. Šie klausimai, o ypač blokų grandinės ir ES bendrosios rinkos sąsaja, ir yra nagrinėjami šioje nuomonėje. Jei ši technologija bus taikoma tinkamai, ji gali iš esmės pakeisti konkurencijos, valdymo ir panašias sąvokas ir taip spręsti visuomeninius uždavinius ir pertvarkų klausimus. Tačiau, kadangi dėl kriptovaliutų kyla labai daug diskusijų, EESRK artimiausioje ateityje turėtų atskirai peržiūrėti šias priemones, įvertindamas riziką, susijusią su pinigų plovimu ir (arba) mokesčių slėpimu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Neseniai paskelbtoje EESRK nuomonėje „Blokų grandinė ir paskirstytojo registro technologija – socialinei ekonomikai ideali infrastruktūra“ (1) apibrėžiama, kad blokų grandinė kartu „yra kodas, t. y. ryšių protokolas, ir viešasis registras, kuriame eiliškumo tvarka itin skaidriai ir be galimybės pakeisti „užregistruojami“ visi tinklo dalyvių tarpusavio sandoriai“. Šią apibrėžtį papildo Europos Komisijos požiūris, kad blokų grandinė – tai technologija naudotojų pasitikėjimui didinti. Ja sudaroma galimybė internetu dalytis informacija, susitarti dėl sandorių ir juos registruoti patikrinamu, saugiu ir nepakeičiamu būdu (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ES institucijos jau ėmėsi tam tikrų priemonių blokų grandinės plėtrai remti. 2017 m. Europos Parlamento tyrimų tarnyba (EPRS) paskelbė pranešimą „Kaip blokų grandinės technologija gali pakeisti mūsų gyvenimą“ (3), o 2018 m. Europos Komisija įsteigė ES blokų grandinės stebėjimo centrą ir forumą (4). Taip siekiama paspartinti blokų grandinės inovacijas ir plėtrą, kad Europa neprarastų savo pirmaujančios pozicijos šios naujos transformatyviosios technologijos srityje. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Svarbus etapas buvo pradėtas 2018 m. balandžio mėn., kai Europos Komisija kartu su 21 valstybe nare ir Norvegija pasirašė deklaraciją, kurioje numatyta sukurti Europos blokų grandinės partnerystę (EBGP) ir bendradarbiauti kuriant Europos blokų grandinės paslaugų infrastruktūrą (EBGPI) (5). Siekiama remti tarpvalstybines skaitmenines viešąsias paslaugas, atitinkančias aukščiausius saugumo ir privatumo standartus. Nuo tada prie partnerystės prisijungė 27 valstybės narės. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2018 m. Europos Parlamentas priėmė ne teisėkūros rezoliuciją (6) dėl blokų grandinės ir paskirstytojo registro technologijos, kurioje pabrėžiama, kad ES turi galimybę tapti „pasauline lydere“ ir „patikimu veikėju“ formuojant rinkų vystymąsi pasauliniu mastu ir skirtinguose sektoriuose, pažymėdamas, kad šiuo metu ES, palyginti su JAV ir Kinija, pirmauja blokų grandinės technologijos kūrimo ir taikymo srityje (7). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Blokų grandinė – atsiveriančios galimybės ir bendrajai rinkai, ir ES

| 3.1. | NET jei blokų grandinės technologija yra palyginti naujas reiškinys, nagrinėjant jos taikymą bendrosios rinkos sąlygomis jau įžvelgiama didelių galimybių. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Blokų grandinė padeda siekti darnaus vystymosi tikslų (DVT). Blokų grandinės koncepcija ir siūloma vertė (8) grindžiama pasitikėjimo, atvirumo ir skaidrumo principais, kurie itin aktualūs įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus (DVT) (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Keletas pavyzdžių (10):






  — | 1 tikslas „Skurdo panaikinimas“ ir galimybė banko sąskaitos neturintiems gyventojams naudoti kriptovaliutas, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

1 tikslas „Skurdo panaikinimas“ ir galimybė banko sąskaitos neturintiems gyventojams naudoti kriptovaliutas,

| — | 3 tikslas „Gera sveikatos būklė ir gerovė“ ir galimybė saugiau ir veiksmingiau dalytis pacientų sveikatos istorijos įrašais, |
| --- | --- |

—

3 tikslas „Gera sveikatos būklė ir gerovė“ ir galimybė saugiau ir veiksmingiau dalytis pacientų sveikatos istorijos įrašais,

| — | 12, 14, 15 tikslai dėl „Atsakingos gamybos ir vartojimo“, kuriuos įgyvendinant blokų grandinė gali užtikrinti kilmės vietos nustatymą visose tiekimo grandinės grandyse. |
| --- | --- |

—

12, 14, 15 tikslai dėl „Atsakingos gamybos ir vartojimo“, kuriuos įgyvendinant blokų grandinė gali užtikrinti kilmės vietos nustatymą visose tiekimo grandinės grandyse.

Blokų grandinė padeda siekti ir keleto kitų DVT, kaip antai lygių galimybių, su asmens duomenimis susijusių žmogaus teisių, deramo darbo ir ekonomikos augimo, demokratinio dalyvavimo ir pan.

| 3.4. | Piliečių įgalėjimas. Blokų grandinė potencialiai gali sugrąžinti informacijos galią tiems žmonėms, kuriems tokia informacija priklauso. Užtikrindama skaidrų dalijimąsi duomenimis ir mažindama tarpininkų poreikį, blokų grandinė gali įgalėti veikėjus, kurie anksčiau buvo atsidūrę pažeidžiamoje padėtyje centralizuotų subjektų atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Verslumo ir inovacijų skatinimas. Kadangi šios technologijos veikimo būdas grindžiamas bendradarbiavimu ir bendru sutarimu, atsiranda inovatyvių sprendimų ir naujų verslo rūšių, paremtų ekonominiu, aplinkosauginiu ir socialiniu tvarumu. Įtraukumas, kuriam sąlygas sudaro blokų grandinė, suteikia pagrindą platformų ekonomikai ir kitiems naujiems verslo modeliams ir – kaip EESRK jau yra ištyręs – socialinei ekonomikai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Judumo ir tarpvalstybinių galimybių įmonėms didinimas, kartu apsaugant vartotojus. Tai pasiekiama Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje mažinant kliūtis prekybai, kartu užtikrinant mokėjimų ir operacijų saugą ir saugumą mainų proceso metu. Tai Europos Sąjungoje pagerins rinkos sąlygas ir galimybę įsigyti prekių bei paslaugų, kartu apsaugant vartotojų privatumą, konfidencialumą ir dalijimąsi informacija (11). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Parama bendriesiems skaitmeniniams vartams. Bendraisiais skaitmeniniais vartais nustatomas vienkartinio duomenų pateikimo principas, o tai reiškia, kad bet kokius duomenis į platformą galima įvesti tik vienąsyk. Europos blokų grandinės paslaugų infrastruktūros plėtra, kuri priklauso nuo vienkartinio duomenų pateikimo principo įgyvendinimo, šiuo požiūriu gali būti priemonė ir pagrindas veiksmingai, atspariai ir tvariai bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Viešųjų ir privačių paslaugų plėtojimas. Plėtojant tokias blokų grandine pagrįstas paslaugas galima daryti didžiulį teigiamą poveikį, pagrįstą ES ekonomikos ir visos visuomenės skaitmenine pertvarka. Šiuo metu Europos blokų grandinės paslaugų infrastruktūros sistemoje kuriami keturi naudojimo atvejai (12). Tai – notarinis patvirtinimas ir tapatumo nustatymas, diplomai, nepriklausoma europinė tapatybė, apmokestinimas ir patikimas dalijimasis duomenimis. Valstybių narių lygmeniu ekonominė nauda gaunama tiesiogiai patenkant į rinkas, nieko nemokant tarpininkams arba tokių išlaidų patiriant minimaliai, perleidžiant tikrąją vertę vartotojams. Ją galima padidinti užtikrinant aukštą vartotojų saugos ir saugumo lygį, kurio pagrindas – atsekamumas blokų grandinėje ir dalyvaujamasis bendras prekių ir paslaugų kūrimas. Be to, blokų grandine pagrįstos balsavimo sistemos gali užtikrinti saugų rinkėjų registravimą ir identifikavimą bei patikimą ir patikrinamą balsavimo sistemą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Asmenų ir organizacijų skaitmeninės tapatybės sukūrimas ir tikrinimas. Derinant decentralizuotus blokų grandinės principus su tapatybės tikrinimu ir kriptografija, galima sukurti skaitmeninę tapatybę ir ją priskirti kiekvienam internetu vykdomam turto sandoriui. Tai suteikia keletą potencialių privalumų tiek vartotojams, tiek įmonėms, tiek reguliavimo institucijoms. Skaitmeninė tapatybė blokų grandinėje užtikrina abipusio pripažinimo ir operacijų atlikimo galimybę naudojant išmaniosios sutarties kodą, o tai taip pat supaprastina įmonių steigimą. Šioms skaitmeninėms tapatybėms ir elektroniniams parašams turi būti taikoma eIDAS reglamente nustatyta seka; taip pat turėtų būti užtikrinamas sąveikumas ir suderinamumas. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Asmens duomenų saugumo pažeidimų mažinimas. Atsakingai diegiant blokų grandinės duomenų struktūras galima sumažinti duomenų saugumo pažeidimų riziką arba jos išvengti. Tai padės apsaugoti neskelbtinus duomenis, kartu užtikrinant saugų duomenų perdavimą asmenų teisei į konfidencialumą ir privatumą apsaugoti. Vienas iš būdų tai pasiekti yra vengti atviro privačių duomenų saugojimo blokų grandinėje. Vietoj to, privatūs duomenys galėtų būti saugomi ne blokų grandinėje ir jais būtų galima keistis tik esant poreikiui ir per lygiarangių ryšį. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Standartizavimo procesai. Tai – tarpvalstybinio sąveikumo ir blokų grandinės įdiegimo sąlyga. Kai kuriuos iš jų dabar išbando ir nagrinėja reguliavimo institucijos, tačiau, kaip ir visų inovacijų atveju, standartizacijos iniciatyvos turi būti suderintos su palankios aplinkos kūrimu, kad būtų galima visapusiškai ištirti šios technologijos potencialą. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Taip pat reikėtų stengtis suderinti kriptografijos standartus, taikomus blokų grandinei ir kitoms su eIDAS susijusioms technologijoms (13), kad tarp dabartinių ir būsimų technologinių modelių būtų sukurti nauji sąveikumo lygiai. Taip būtų galima šalinti izoliuotų blokų grandinių kūrimo riziką. Faktiškai, Tarptautinė standartizacijos organizacija (ISO) jau pateikė laikotarpį iki 2020 m. apimantį veiksmų planą, kuriame numatoma apsvarstyti įvairių sričių, kaip antai terminijos, taksonomijos, tapatybės tikrinimo, sąveikumo, valdymo, saugumo ir privatumo, naudojimo atvejų ir išmaniųjų sutarčių, standartizavimą. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Skaidrumo didinimas sudarant išmaniąsias sutartis. Blokų grandine pagrįsti sprendimai užtikrina skaidrumą per decentralizaciją, sudarant dalyvaujančioms šalims sąlygas matyti ir patikrinti duomenis. To pavyzdys – „išmaniosios sutartys“ (14). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Mokesčių vengimo ir mokestinio sukčiavimo apribojimas. ES bendroji rinka turi potencialo stiprinti e. prekybą, kartu užtikrinant kuo mažesnį neigiamą išorinį poveikį, būdingą šio laikmečio tarptautinei prekybai. Blokų grandine grindžiamos mokesčių tvarkymo sistemos gali užtikrinti didesnį skaidrumą tiek mokėtojui, tiek Vyriausybei. Be to, blokų grandinės technologija gali apriboti mokesčių slėpimą ir pinigų plovimą, nes ji didina sandorių atskaitomybę bei atsakomybę už operacijas, todėl didėja ES bendrosios rinkos konkurencingumas. Europos Komisija galėtų pradėti tyrimą klausimu, kaip blokų grandinė gali padėti šioje srityje. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Naujų finansavimo modelių kūrimas. Tai, pavyzdžiui, sutelktinis finansavimas, pradinis kriptomonetų ar žetonų platinimas kaip universaliosios lėšų rinkimo (geografiniu ir demografiniu pagrindu) koncepcijos, išleidžiant konkretaus projekto valiutą su specialiu vertės nustatymo mechanizmu. Tai yra sutelktinio finansavimo tendencijos kulminacija. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Socialinių ir ekonominių modelių atnaujinimas. Asmenims atgavus galią, gali atsinaujinti visa visuomenė. Jei pagrindinis blokų grandinės privalumas yra asmenų tarpusavio pasitikėjimo, nedalyvaujant trečiajai šaliai, problemos išsprendimas, ji taip pat sudaro sąlygas kurti naujus valdymo ir santykių palaikymo metodus, pagrįstus sąveikos skaidrumu. Kaip ir visų visuomeninių pokyčių atveju, reikia pasirūpinti, kad neatsirastų struktūrų, per kurias siekiama piktnaudžiauti, kartu suteikiant daugiau laisvės eksperimentuoti siekiant didelės naudos žmonijai. Be to, diegiant blokų grandinės technologijas ir tinklus reikėtų vengti atotrūkio tarp šią technologiją kontroliuojančių ar ją įpirkti galinčių subjektų ir tų, kurie ja naudotis gali tik per didelių bendrovių kontroliuojamus modelius. Siekiant sėkmingo blokų grandinės technologijos diegimo MVĮ ir mažesnėse organizacijose, labai svarbu remti ir skatinti organizacijas, taikančias atvirus ir demokratiškus valdymo modelius, pavyzdžiui, kooperatyvus, plėtoti blokų grandine grindžiamą verslą. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Blokų grandinė – keletas šalintinų problemų

| 4.1. | Siekiant išnaudoti blokų grandinės potencialą ES bendrojoje rinkoje ir Europos visuomenės naudai, būtina išspręsti keletą klausimų, iš kurių pirmenybė teiktina dabartiniam teisiniam netikrumui. Jau yra numatyti tam tikri reguliavimo sprendimai dėl kriptovaliutų ir pradinio kriptomonetų platinimo, tačiau vis dar neaiškios teisinės nuostatos, susijusios su sistemų modeliu ir blokų grandinės taikymo sritimis, todėl valstybių narių lygmeniu laikomasi fragmentiško požiūrio. Nesant bendros ES iniciatyvos dėl teisinio tikrumo ir aiškumo visoje ES, tarpvalstybinės galimybės bus ribotos. Pradiniu etapu, siekiant suvokti būsimus teisinius reikalavimus, būtų galima numatyti tam tikrų rūšių paslaugų ir prietaikų naudojimo atvejus ir reglamentavimo bandomąją aplinką. ES patirtis formuojant sudėtingą, tarpvalstybinį reguliavimą ir politiką gali būti privalumas, kai reikės ateityje reglamentuoti blokų grandinės technologiją. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Labai svarbi privatumo apsauga. Siekiant spręsti su duomenimis susijusius aktualiausius klausimus, buvo priimtas Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (15). Tačiau Bendrojo duomenų apsaugos reglamento rengimo metu blokų grandinės technologija buvo mažai kam žinoma, todėl reikia peržiūrėti galimo šio reglamento ir blokų grandinės nesuderinamumo aspektus. EESRK ragina Europos Komisiją persvarstyti Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą ir pasiūlyti atitinkamus pakeitimus ir aiškinamąsias gaires dėl šio reglamento ir blokų grandinės ryšio. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Teisinis anoniminių ir pseudoniminių duomenų skirtumas yra susijęs su asmens duomenų klasifikavimu. Pseudoniminiai duomenys vis dar suteikia galimybę vėl nustatyti tapatybę (net ir netiesioginiu ar nuotoliniu būdu), o anoniminių duomenų atveju tapatybės vėl nustatyti daugiau nebegalima. Nors ribojamos prieigos blokų grandinėse pseudoniminimas laikomas sprendimu plėtojant ryšius, kuriuos leidžia palaikyti blokų grandinės technologija, anoniminimas vis dar yra reguliavimo kliūtis, trukdanti plačiau naudoti neribojamos prieigos blokų grandines, o ją pašalinti būtų galima taikant skaitmeninės tapatybės sprendimus, kurie būtų įtvirtinti teisės aktuose numatytuose apribojimuose. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Taikant „atlikto darbo įrodymo“ (angl. Proof-of-Work) susitarimo mechanizmą suvartojama labai daug energijos. Plėtojant alternatyvų „turimos dalies įrodymo“ (angl. Proof-of-Stake) susitarimo mechanizmą, galima išspręsti šį svarbų aplinkosauginio tvarumo klausimą. Jau esama sprendimų ir jie turi būti bendrai ir visapusiškai taikomi (16). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kita techninė problema yra skirtingų blokų grandinės platformų sąveikumas. Skirtingos blokų grandinės gali būti nesuderinamos dėl šalims, kurios turi keistis duomenimis, kylančios rizikos. Kitas susirūpinimą keliantis klausimas yra blokų grandinės platformų ir esamų valdžios sektoriaus sistemų (ne)suderinamumas, o tai trukdo Vyriausybėms pereiti nuo esamų platformų prie blokų grandine grindžiamo sąveikumo. Artimiausioje ateityje blokų grandinės kūrėjų prioritetas turėtų būti sąveikumo užtikrinimas, kad šią technologiją būtų galima diegti masiškai. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Blokų grandinės technologijos įdiegimo lygis priklauso nuo to, ar pradės ją naudoti įvairių rūšių įmonės, turint omenyje tai, kad dauguma įmonių ES yra MVĮ. Šiuo metu sandorių išlaidos daugeliu atvejų yra nepakeliamai didelės, todėl MVĮ tampa neprieinamos techninės ir konsultacinės paslaugos. Siekiant sudaryti sąžiningas sąlygas MVĮ ir kitiems mažesniems subjektams naudotis šia technologija, labai svarbu remti naujų blokų grandinės tinklų, pavyzdžiui, kooperatyvų, kūrimą, kad būtų galima pagerinti demokratinį valdymą. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kaip ir kiekvienos ardomosios technologijos atveju, turi būti sprendžiamos socialinės problemos. Itin svarbu apie ardomąsias technologijas tinkamai informuoti plačiąją visuomenę. Jos daro realų poveikį kasdieniam žmonių gyvenimui, todėl šį klausimą būtina atidžiai išnagrinėti, o šiuo tikslu lemiamą vaidmenį atlieka pilietinis ir socialinis dialogas. EESRK ir toliau kaups žinias ir užtikrins organizuotos pilietinės visuomenės požiūrį į tolesnius blokų grandinės plėtojimo veiksmus. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ypatingai svarbu visiškai suprasti ir ištirti, kokį poveikį blokų grandinės technologija daro vartotojų apsaugai ir teisėms. Reikia aiškumo, koks yra ryšys, pavyzdžiui, tarp konfidencialumo ir privatumo, užtikrinamo teisės aktais (pvz., ES duomenų apsaugos teisės aktais), reglamentavimo (kliento informacijos konfidencialumas) ar sutarties nuostatų (komercinis konfidencialumas). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kaip ir visų naujų technologijų ir visų technologijomis grindžiamų verslo modelių atveju, būtų tikslinga ir svarbu ištirti padarinius ir galimą poveikį darbo vietoms, darbo sąlygoms, darbuotojų teisėms ir apsaugai bei socialiniam dialogui. Atliekant tyrimą taip pat turėtų būti įvertintas poveikis tarpinėms organizacijoms. Tikėtina, kad pramonės šakoms, kuriose naudojama blokų grandinė, vis svarbesni taps gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos įgūdžiai. Kadangi visuotinai trūksta žinių apie blokų grandinės veikimą ir galimus ribotumus, EESRK ragina užtikrinti mokymąsi visą gyvenimą, kuris leistų žmonėms įgyti įgūdžių ir persikvalifikuoti bei kelti kvalifikaciją, kad būtų galima geriau išnaudoti blokų grandinės teikiamas galimybes ir atremti kylančius iššūkius. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Tolesni veiksmai

| 5.1. | Nepaisant to, kad ES institucijos tam tikru mastu ėmėsi nagrinėti blokų grandinės klausimą, vis dar trūksta visapusiško ir bendro ES požiūrio. Atsižvelgiant į iki šiol pasiektus rezultatus, ES turi unikalią galimybę išsaugoti pirmaujančią padėtį pasaulinėje rinkoje, bet tik tuo atveju, jei ES imsis veiksmų. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Blokų grandinės plėtojimas valstybėse narėse tebėra labai fragmentiškas. Todėl EESRK primygtinai ragina ES institucijas užtikrinti aiškumą ir nustatyti bendrą pagrindą, kad Europoje būtų galima išnaudoti visą blokų grandinės potencialą. Pirmasis žingsnis – Europos Komisija turi paskelbti komunikatą dėl blokų grandinės ir paskirstytojo registro technologijos plėtojimo Europos Sąjungoje, remiantis blokų grandinės principais (17), pareikšti politinę valią, prisiimti atsakomybę ir parengti viziją bei veiksmų planą palankiai aplinkai kurti. Ši iniciatyva turėtų būti papildyta vėl įsteigiant Europos Parlamento jungtinę grupę skaitmeninimo klausimais, kuri dirbtų blokų grandinės ir paskirstytojo registro technologijos srityje. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pagal bendrą ES viziją galėtų būti siekiama, kad Europa taptų pasaulio žemynu, kuriame išbandomos blokų grandine grindžiamos prietaikos, taip užtikrinant, kad ES išliktų konkurencinga ir plėtotų savo unikalų požiūrį į skaitmeninimą, akcentuodama DVT, paremiant tai viešosiomis bandomosiomis iniciatyvomis ir programomis valstybių narių ir ES lygmenimis. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Įsteigus Europos blokų grandinės partnerystę ir ES blokų grandinės stebėjimo centrą ir forumą, dabar šią iniciatyvą reikia plėsti sukuriant ES blokų grandinės suinteresuotųjų subjektų platformą, kurioje dalyvautų ES institucijų, įskaitant EESRK ir RK, pramonės, vartotojų, pilietinės visuomenės, valstybių narių, akademinės bendruomenės ir kitų sričių atstovai. Be to, ši platforma turėtų būti atvira visiems ES piliečiams, norintiems bendradarbiauti ir dalyvauti blokų grandinės projekte. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ši platforma suteiktų galimybę bendrai mokytis ir ugdyti gebėjimus, taip pat suburtų suinteresuotuosius subjektus, nes ji veiktų kaip tinklų tinklas, užtikrindamas susitikimų vietas ir galimybę dalytis gerąja patirtimi. Remdamasis panašiomis įgyvendinamomis iniciatyvomis (18), EESRK turi puikių galimybių ir reikalingos patirties aktyviai dalyvauti suteikiant prieglobą tokiai platformai, užtikrindamas skaidrumą, įtraukumą, bendradarbiavimą ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą. |
| --- | --- |

5.5.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 353, 2019 10 18, p. 1.

1

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/blockchain-technologies.

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2017/581948/EPRS_IDA(2017)581948_EN.pdf.

3

(4)  https://www.eublockchainforum.eu/.

4

(5)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0373_LT.html?redirect.

6

(7)  Vienas matmuo yra tai, kad vien 2018 m. pradinio kriptomonetų platinimo (angl. ICO) būdu Europoje surinkta lėšų suma buvo apie 4,1 mlrd. USD, t. y. beveik du kartus didesnė nei iki šiol surinkta Azijoje (2,3 mlrd. USD) ir gerokai didesnė nei JAV (2,6 mlrd. USD). https://www.newsbtc.com/2018/10/16/europe-surpasses-us-and-asia-in-cryptocurrency-token-sales.

7

(8)  Blokų grandinės siūloma socialinė vertė yra susijusi su nepriklausoma tapatybe (atpažinimas, prieigos teisių suteikimas), pasitikėjimo ir skaidrumo, demokratiškumo, nekintamumo ir tarpininkų nebuvimo koncepcijomis.

8

(9)  https://blockchain4sdg.com/how-blockchains-can-tackle-the-un-sustainable-development-goals/.

9

(10)  UN/CEFACT, ECE/TRADE/C/CEFACT/2019/INF.3: Blockchain in trade facilitation: sectoral challenges and examples, http://www.unece.org/fileadmin/DAM/cefact/cf_plenary/2019_plenary/CEFACT_2019_INF03.pdf.

10

Blockchain in trade facilitation: sectoral challenges and examples

(11)  Konfidencialumas – tai duomenų, kuriais dalijasi subjektas (t. y. asmuo ar organizacija) ir įgaliotoji šalis, apsauga nuo neįgaliotų trečiųjų šalių. Privatumas – tai apsauga nuo įsibrovimo siekiant užvaldyti asmens tapatybę ir asmeninius sandorius.

11

(12)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/CEFDIGITAL/EBSI.

12

(13)  Pavyzdžiui, elektroniniams parašams ir laiko žymoms naudojant esamus abipusiai suderinamus kriptografinius algoritmus.

13

(14)  Pagal jas numatomi blokų grandinėje saugomi sutartiniai veiksmai, kurie įgyvendinami automatizuotai, niekam nekontroliuojant, todėl gali pelnyti visų pasitikėjimą. Kaip pavyzdžius galima nurodyti prekybos tarpuskaitą ir atsiskaitymus, dovanų ir lojalumo čekius, elektroninius sveikatos istorijos įrašus, honorarų paskirstymą, produktų kilmę, tarpusavio sandorius, skolinimą, draudimą, energijos kreditus ir balsavimą.

14

(15)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1), https://gdpr-info.eu/.

15

(16)  www.tolar.io kaip mažai energijos suvartojančios blokų grandinės pavyzdys.

16

(17)  Blokų grandinės principai yra šie: nepriklausoma tapatybė – atpažinimas, prieigos teisių suteikimas, atsekamumas, pasitikėjimas, nekintamumas, demokratiškumas, tarpininkavimo nebuvimas.

17

(18)  Viena jų – Europos žiedinės ekonomikos platforma, kartu su Komisija įgyvendinama bendra iniciatyva; be to, Komitetas aktyviai dalyvauja Aukšto lygio ekspertų grupėje dirbtinio intelekto klausimais ir Socialinio verslumo ekspertų grupėje.

18

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/23

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Įtraukaus sektorinio perėjimo prie skaitmenizuotos geležinkelių pramonės užtikrinimas“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 47/04)

Pranešėjas Alberto MAZZOLA

Bendrapranešėjis Guy GREIVELDING

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2019 m. vasario 21 d. |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis
  Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) |
| Priimta CCMI | 2019 10 2 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 202 / 0 / 5 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2019 m. vasario 21 d.

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI)

Priimta CCMI

2019 10 2

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

202 / 0 / 5

1.   Rekomendacijos

| 1.1. | Skaitmeninimas padeda užtikrinti, kad geležinkelių transportas taptų veiksmingesnis ir patogesnis tiek keleiviams, tiek krovinių vežimui, tačiau dėl jo geležinkelių sistemoms kyla kibernetinė rizika. Todėl EESRK rekomenduoja glaudžiau bendradarbiauti Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūrai (ENISA) ir Europos geležinkelių agentūrai (EGA). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad bus iš esmės paspartintas Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) – pagrindinio ES skaitmeninės geležinkelių strategijos elemento – diegimas. Daugiau kaip 100 mlrd. EUR reikalingų investicijų bus sutelktos iš specialios Komisijos iniciatyvos, tvirto ES biudžeto įsipareigojimo, konkrečios valstybių narių paramos ir didžiulio privataus kapitalo („InvestEU“). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK ragina kurti visapusišką ir sąveikią bėginio transporto ir kitų viešojo transporto rūšių paslauginio judumo sistemą, užtikrinant judumo ir viešojo transporto įperkamumą ir prieinamumą visiems piliečiams, nes tai yra visuotinės svarbos paslauga, taip pat siekti sukurti atvirą, savaiminio įdiegimo IT sistemą, skirtą daugiarūšio transporto bilietams platinti Europoje. Geležinkeliai galėtų būti Europos skaitmeninės tapatybės judumo aspekto pagrindas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK ragina Europos transporto darbuotojų federaciją (ETF), Europos geležinkelių bendriją (CER) ir Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) dalyvaujant ES socialiniame dialoge pradėti aktyvų ir skaidrų dialogą, pavyzdžiui, skaitmeninio veiksmų plano forma, ir imtis bendrų iniciatyvų siekiant nustatyti ir numatyti automatizavimo ir skaitmeninimo poveikį bei teisingo perėjimo srityje išsaugoti aukštą užimtumo ir socialinių garantijų lygį. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK prašo įsteigti ES geležinkelių reguliavimo instituciją, kuri prisidėtų prie ES geležinkelių bendrosios rinkos kūrimo ir apimtų skaitmeninius aspektus. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Įžanga

Europos judumo ir transporto sistema šiuo metu pereina prie daug ekologiškesnės ir labiau skaitmeninės sistemos.

Dėl naujų technologijų, suteiksiančių paprastesnės skirtingų transporto rūšių skaitmeninės integracijos galimybę, didesnį informacijos apie susisiekimą ir lokalizavimą srautą, paprastesnę prieigą prie paslaugų ir informacijos keleiviams, veiksmingesnį infrastruktūros pajėgumų naudojimą ir didesnį laiko numatomumą, keisis logistikos grandinės.

Dėl skaitmeninimo taip pat padaugės informacijos geležinkelių įmonėms; šių duomenų naudojimas, visiškai laikantis privatumo ir duomenų nuosavybės taisyklių, suteiks naujų verslo iniciatyvų galimybių.

3.   Poreikis užtikrinti geležinkelių sektoriaus perėjimą prie skaitmeninės sistemos

3.1.   
  Geležinkeliai yra Europos bendrosios skaitmeninės rinkos dalis

Junglumas yra pagrindas, kuriuo remiantis sudaromos sąlygos visiškai įgyvendinti Europos bendrąją skaitmeninę rinką ir skaitmeninti geležinkelių sektorių.

Aukštas junglumo lygis taip pat reikalingas siekiant teikti patikimą informaciją, pavyzdžiui, apie traukinių tvarkaraščius, galimybę įsigyti bilietus, kelionių planavimo sistemas, krovinių terminalo duomenis ir kt. Tai yra pagrįstas keleivių ir darbuotojų lūkestis, gerinantis paslaugų kokybę ir priežiūrą.

Tolesnis geležinkelių sektoriaus skaitmeninimas priklauso nuo gero geležinkelių sektoriaus ir telekomunikacijų subjektų bendradarbiavimo. Nauji 5G tinklai suteiks puikią galimybę geležinkelių sektoriui, nes sudarys sąlygas, be kita ko, daiktų internetui ir geresnei tikralaikei informacijai.

Geležinkeliai galėtų būti Europos skaitmeninės tapatybės judumo aspekto pagrindas sukuriant „reglamentavimo aplinką, kuri skatintų konkurenciją ir inovacijas, kurtų piliečių ir įmonių pasitikėjimą ir informuotų juos apie skaitmeninių technologijų transporto, energetikos ir visuotinės svarbos paslaugų piliečiams, vartotojams, įmonėms ir darbuotojams, įskaitant visus juos kaip vieną e. subjektą, srityje teikiamą naudą“ (1).

3.2.   
  Nauji konkretūs produktai ir IT

Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) diegimas turėtų būti svarbiausia ES techninės strategijos dalis, kad būtų galima pasinaudoti jos teikiamais privalumais (pvz., techniniu ir operatyviniu derinimu, didesniu tinklo pajėgumu, didesniu saugumu ir patikimumu, mažesnėmis techninės priežiūros sąnaudomis). Per pastaruosius 20 metų ERTMS buvo įrengta mažiau nei 10 % pagrindinio TEN-T tinklo. Reikėtų paspartinti diegimo spartą nepamirštant regioninio geležinkelių tinklo prieinamumo.

Be to, vieni svarbiausių darbotvarkės klausimų turėtų būti techninės ir teisinės sistemos kūrimas visapusiškai atsižvelgiant į socialinį dialogą, kad tokia sistema leistų aktyviau naudotis automatine traukinių eismo sistema, gerinti duomenų perdavimo tinklą traukinių maršrutuose, be kita ko, diegiant 5G technologiją, ir tolesnė su geležinkeliais susijusi skaitmeninė plėtra.

3.2.1.   Geležinkelių sektoriaus vidaus procesai

3.2.1.1.   Galimybės: infrastruktūros pajėgumų didinimas, techninė priežiūra ir prognozuojamoji priežiūra, sąnaudų mažinimas, automatinis traukinių eismas, sauga, krizių valdymas

Kontrolės, valdymo ir komunikacijos sistemos turėtų ne tik padėti kontroliuoti ir saugiai atskirti traukinius, bet ir tapti lanksčia, tikralaike, pažangia eismo valdymo ir pagalbos priimant sprendimus sistema.

Dabartinės sistemos nepakankamai išnaudoja naujų technologijų ir praktikos galimybes, įskaitant naudojimąsi palydovine vietos nustatymo technologija, didelės spartos, didelio pajėgumo duomenimis, verbalinio pranešimų perdavimo sistemomis (Wi-Fi, 4G/LTE, 5G) ir automatizavimu, taip pat inovatyviu tikralaikių duomenų rinkimu, apdorojimu ir komunikacijos sistemomis. Jos gali gerokai pagerinti susisiekimą užtikrindamos geresnius pajėgumus, sumažindamos traukos energijos suvartojimą ir išmetamo anglies dioksido kiekį, sumažindamos veiklos sąnaudas, padidindamos saugą, be kita ko, pervažose naudojantis sąveikiąja intelektine transporto sistema, ir saugumą bei užtikrindamos geresnį, prieinamesnį, patikimesnį ir visapusiškesnį keleivių informavimą. Nuo sąlygų priklausanti priežiūra, grindžiama jutikliais ir skaitmeninėmis technologijomis iš esmės padidins sistemos (infrastruktūros ir riedmenų) veiksmingumą, patikimumą ir atsparumą.

3.2.1.2.   Grėsmės: saugumas ir kibernetinis saugumas

Skaitmeninimas padeda užtikrinti, kad geležinkelių transportas taptų veiksmingesnis ir patogesnis, tačiau dėl jo geležinkelių sistemoms kyla kibernetinė rizika. Visam geležinkelių sektoriui didelių sunkumų kelia būtinybė imtis patikimų kibernetinio saugumo priemonių ir pasirengti reaguoti į kibernetinius išpuolius, įskaitant didelio masto įvykius.

Vienodas kibernetinio saugumo taisyklių aiškinimas, įskaitant valstybių narių tarpusavio pripažinimą, sertifikavimo sistemą ir sertifikavimo schemas, galėtų tapti bendru pagrindu skaitmeninimui. Į procesą reikėtų įtraukti EGA ir kai kuriais atvejais, pritariant ENISA, kad būtų užtikrintas nuoseklumas, įgalioti ją rengti kibernetinio saugumo schemas. Minimalūs Europos IT saugumo standartai turėtų būti priimti bendradarbiaujant su Europos standartizacijos komitetu (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetu (Cenelec) ir Europos telekomunikacijų standartų institutu (ETSI) (2).

3.2.2.   Naujos paslaugos

3.2.2.1.   Naujos taikomosios programos keleiviams: e. bilietų pardavimas, e. rezervavimas, integruotas bilietų pardavimas, daugiarūšio transporto bilietų pardavimas, paslauginis judumas, skaitmeninės platformos, skaitmeninės stotys

Siekdami pagerinti informaciją apie keliones ir supaprastinti tinkamo traukinio ir kelionių įvairiarūšiu transportu pasirinkimą, be kita ko, pasinaudojant ir bilietų pardavimu, keletas Europos geležinkelių įmonių, užuot pasinaudojusios dvišaliais platintojų ir geležinkelių paslaugų tiekėjų IT sprendimais, susitarė su pagrindiniais bilietų pardavėjais pradėti įgyvendinti bendrą projektą „visapusiškos paslaugos modelis“ siekiant sukurti atvirą, savaiminio diegimo IT sistemą, skirtą geležinkelio bilietams platinti.

Šiomis aplinkybėmis paslauginis judumas reiškia perėjimą nuo asmeninės transporto priemonės nuosavybės prie judumo sprendimų, kuriais naudojamasi kaip paslauga. Pagrindinė paslauginio judumo idėja yra suteikti keleiviams kelionių nuo durų iki durų galimybių atsižvelgiant į jų kelionių poreikius ir pasirinkimą, užtikrinant judumo ir viešojo transporto, kaip visuotinės svarbos paslaugos, įperkamumą ir prieinamumą. Paslauginis judumas taikomas visai transporto sistemai kaip vienam subjektui, o nedidelį teršalų kiekį išmetantis bėginis transportas turi tapti šios sistemos dalimi.

3.2.2.1.1.   
  Nauji klausimai: duomenų apsauga, privatumas, keleivių teisės

Labai svarbus teisinis stabilumas, kad šis sektorius galėtų įgyvendinti reikalingas esmines bilietų pardavimo permainas. Patogi naudotis informacija keleiviams įsigyjant tęstinės kelionės bilietus yra būtina atsižvelgiant į realistiškus ES geležinkelių keleivių teisių reglamento reikalavimus.

Geležinkeliai turi toliau ekonomiškai veiksmingai skatinti prieinamumą. Nereikalingos įmonių tarpusavio taisyklės sukuria nereikalingą biurokratizmą, todėl jos turėtų būti nustatomos sutartiniu pagrindu ir, jei reikia, atitinkamuose teisės aktuose dėl keitimosi duomenimis.

3.2.2.2.   Dėl krovinių

2016 m. Roterdame TEN-T dienų metu geležinkelių sektorius priėmė bendrą deklaraciją „Sektoriaus pareiškimas“, kurioje nurodė, kokių veiksmų reikia imtis, kad Europoje būtų pagerintas tarptautinis krovinių vežimas geležinkeliais. Remiantis sektoriaus pareiškimu buvo nustatyta dešimt prioritetinių veiksmų, įskaitant traukinių lokalizavimą, numatomą atvykimo laiką ir konkretaus ERTMS įgyvendinimo supaprastinimą. Be to, 2015 m. gruodžio 2 d. geležinkelių sektoriaus Europos socialiniai partneriai pasirašė Bėginio krovininio transporto deklaraciją, kurioje pateikė savo pasiūlymų, kaip patobulinti bėginį krovininį transportą.

Automatinių stabdžių bandymas leis gerokai padidinti traukinių formavimo veiklos veiksmingumą. Be to, reikia užtikrinti bėginio krovininio transporto komercinių duomenų apsaugą.

3.3.   
  Perėjimo prie skaitmeninių technologijų finansavimas ir MTTP

3.3.1.   Geležinkelių sektoriaus skaitmeninimo finansavimas – skaitmeninės Europos, EITP, „InvestEU“ ir nacionalinės programos

Visiems geležinkelių transporto segmentams ir veiksmingo Europos geležinkelių tinklo užbaigimui turėtų būti užtikrinta ES ir nacionalinių fondų parama.

Reikia toliau taikyti Europos infrastruktūros tinklų priemonę, o po 2020 m. didinti jos įgyvendinimo mastą. Reikėtų pabrėžti, kaip EITP turėtų sutelkti dėmesį į skaitmeninimo klausimus, pavyzdžiui, ERTMS kelyje ir riedmenyse. ERTMS diegimui TEN-T tinkle su skaitmenine centralizacija reikia daugiau kaip 100 mlrd. EUR; tokio dydžio investicijas galima sutelkti tik įgyvendinant specialią iniciatyvą, ES laikantis tvirto biudžetinio įsipareigojimo, derinamo su konkrečia valstybių narių parama ir privačiu kapitalu („InvestEU“). Komitetas mano, kad siekiant sutelkti reikiamų išteklių, reikia stiprinti aktyvų Komisijos vaidmenį ir kurti reguliavimo pagrindą. Be to, siekiant pagerinti junglumą pagal EITP II, bus finansuojami tarpvalstybiniai 5G geležinkelių koridoriai.

3.3.2.   Bendrosios įmonės „Shift2Rail“ ir „Shift2Rail2“

Taip pat reikalinga ES parama, skirta investicijoms į geležinkelio sektorių skatinti, visų pirma tam, kad bendroji įmonė „Shift2Rail“ galėtų sėkmingai tęsti savo veiklą. Būsimai Europos institucionalizuotajai partnerystei reikėtų numatyti didesnį biudžetą, kad ji galėtų pasikliauti patobulinta ir supaprastinta valdymo sistema, kuri labiau atsižvelgtų į geležinkelius administruojančių įmonių ir jų keleivių poreikius ir kuri vis dėlto galėtų skatinti visą geležinkelių inovacijų ekosistemą visose valstybėse narėse. Skaitmeninių inovacijų mokslinių tyrimų finansavimas turi apimti didelį socialinio poveikio vertinimui ir priemonėms, palengvinančioms sąžiningą perėjimą, skirtų mokslinių tyrimų finansavimą.

4.   Poreikis užtikrinti, kad šis perėjimas būtų įtraukus

4.1.   
  Dėl darbuotojų

Numatoma, kad naujų skaitmeninių technologijų diegimas geležinkelių sektoriuje padidins veiksmingumą ir našumą; tai bus naudinga sektoriaus konkurencingumui, tačiau tuo pat metu reikės kokybinių ir kiekybinių permainų geležinkelių sektoriaus darbo vietų ir darbo organizavimo srityse.

Šis perėjimas jau vyksta ir geležinkelių įmonės turi pasirengti ir laiku bei įtraukiai valdyti pokyčius, kurie daro poveikį jų darbuotojams, kad jos išliktų kokybiškais ir patraukliais darbdaviais.

Darbo pobūdis ir reikiami įgūdžiai keisis iš esmės. EESRK pabrėžia, kad svarbu šių struktūrinių pokyčių klausimą spręsti skatinant teisingą ir sklandų perėjimą ir mažinant įgūdžių trūkumą, taip pat vykdant tinkamą pažangos stebėseną.

Nederėtų nuvertinti poveikio geležinkelių darbuotojų sveikatai, įskaitant sukuriamą psichologinį krūvį, kuris gali sukelti ligas ir įtampą žmonių asmeniniame gyvenime.

Įtraukaus perėjimo užtikrinimas – tai socialiai atsakingas pokyčių valdymas pradedant nuo atviro ir skaidraus dialogo su darbuotojais ir jų atstovais. Toks dialogas turėtų padėti sumažinti galimą nerimą dėl skaitmeninimo ir užtikrinti būtiną darbuotojų dalyvavimą vykstant pokyčiams.

Siekiant išvengti radikalių pokyčių ir socialinės nesantaikos, skaitmeninimą įgyvendinti reikėtų labai atsargiai. Labai svarbu, kad Europos socialiniai partneriai – Europos transporto darbuotojų federacija (ETF), Europos geležinkelių ir infrastruktūros įmonių bendrija (CER) ir Europos geležinkelių infrastruktūros valdytojų asociacija (EIM) – susitiktų vykstant ES sektorių socialiniam dialogui dėl geležinkelių ir priimtų sprendimą dėl bendrų projektų, kad būtų galima geriau nustatyti ir numatyti automatizavimo ir skaitmeninimo poveikį sektoriui bei socialiai teisingo perėjimo srityje išsaugoti aukštą užimtumo ir socialinių garantijų lygį.

Europos ir nacionalinės politikos formuotojai ir socialiniai partneriai turėtų koordinuoti Europos socialinį dialogą ir nacionalines derybas, kuriais sprendžiami integruotos Europos geležinkelių sistemos skaitmeninimo proceso padarinių darbui ir socialinių pasekmių klausimai.

Nacionaliniu lygmeniu geležinkelių bendrovės kartu su darbuotojų atstovais turi ankstyvame etape parengti „skaitmeninį veiksmų planą“ ir darbuotojų atstovams rengti mokymus apie skaitmeninių procesų ir įtaką darančių veiksnių nustatymą.

Be to, su darbuotojų atstovais nacionaliniu lygmeniu būtina sudaryti kolektyvines sutartis dėl:

| — | teisių į konsultacijas, dalyvavimo ir kolektyvinio atstovavimo prieš pradedant diegti naujas technologijas, |
| --- | --- |

—

teisių į konsultacijas, dalyvavimo ir kolektyvinio atstovavimo prieš pradedant diegti naujas technologijas,

| — | alternatyvios veiklos ir užimtumo apibrėžčių ir sąlygų, perkvalifikavimo ir kvalifikacijų, |
| --- | --- |

—

alternatyvios veiklos ir užimtumo apibrėžčių ir sąlygų, perkvalifikavimo ir kvalifikacijų,

| — | sveikatos ir saugos darbo vietoje, teisės atsijungti, darbuotojų duomenų apsaugos (nuo nuolatinės stebėsenos), |
| --- | --- |

—

sveikatos ir saugos darbo vietoje, teisės atsijungti, darbuotojų duomenų apsaugos (nuo nuolatinės stebėsenos),

| — | trumpesnių darbo valandų ir (arba) (lanksčių) darbo modelių. |
| --- | --- |

—

trumpesnių darbo valandų ir (arba) (lanksčių) darbo modelių.

Eismo saugos ir keleivių saugumo negalima užtikrinti tik skaitmeninėmis ir automatizuotomis sistemomis, reikalingas žmonių dalyvavimas.

Sprendžiant šį klausimą svarbiausia atkreipti dėmesį į profesinės veiklos keitimą, paremtą mokymusi visą gyvenimą ir investicijomis į darbuotojų galimybes įsidarbinti siekiant išvengti atleidimų iš darbo. Geležinkelių sektoriuje dvi svarbios problemos yra nesuderinta darbuotojų amžiaus piramidė ir įdarbinimo sunkumai, ypač jaunimo ir moterų. Todėl geležinkelių bendrovės turi rūpintis vyresnio amžiaus darbuotojų gebėjimais likti sparčiai kintančiose darbo vietose, kad užtikrintų, jog pagrindinės žinios būtų perduodamos iš kartos į kartą ir būtų išplėsta įdarbinamų darbuotojų bazė.

Iš nacionalinių ir ES sistemų perspektyvos darbo jėgos disbalansą galima sumažinti ar net jo išvengti palaikant geranorišką dialogą ir bendradarbiaujant su švietimo sektoriumi ir įmonėmis, kad darbuotojai būtų parengti ateičiai, mokant ir perkvalifikuojant darbuotojus ir instruktorius, kad jie įgytų skaitmeninių įgūdžių.

Kaip pirmiau nurodyta, nacionalinės švietimo sistemos, visų pirma profesinis rengimas, atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant, kad ateities darbuotojai turėtų reikiamų įgūdžių. Rekomenduojama steigti sektorių įgūdžių tarybas.

4.2.   
  Keleiviai: vyresnio amžiaus žmonių galimybės naudotis IT imliomis paslaugomis, neįgalieji, kaimo vietovės ir kt.

| 4.2.1. | Skaitmeninimas suteiks vis daugiau galimybių toliau mažinti mūsų transporto sistemos poveikį aplinkai, o judumas taps dar veiksmingesnis. Didėjantis junglumas turėtų supaprastinti paslauginį judumą ir transporto daugiarūšiškumą. Kaimo vietovėms tai būtų naudinga, tik jei tai būtų finansuojama iš būtinų investicijų. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Kadangi geležinkelių transportas yra paslauga, svarbu, kad pilietinė visuomenė, vartotojų asociacijos, aplinkosaugos asociacijos, neįgaliųjų asociacijos, propaguojančios tvarų judumą, ir asociacijos, atstovaujančios vyresnio amžiaus žmonėms, galėtų tapti partnerėmis skaitmeninant geležinkelių sektorių. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | „EESRK mano, kad, siekiant 25 % padidinti Sąjungos piliečių senjorų ekonominį pajėgumą ir užtikrinti ekonomikos augimą, nepagrįsta juos laikyti iš aktyvaus gyvenimo pasitraukusiais piliečiais, priešingai, reikėtų pripažinti jų gebėjimus ir lūkesčius ir integruoti juos kaip skaitmeninės eros ekonominius ir socialinius subjektus“ (3). |
| --- | --- |

4.2.3.

5.   Europos duomenų ekonomika

| 5.1. | Naujų IT technologijų kūrimas palengvino transporto duomenų rinkimą ir naudojimą. Kaip įmanoma didesnis duomenų naudojimas skatins ekonomikos augimą, inovacijas ir duos didelės naudos geležinkelių sektoriui, jo keleiviams ir Europos ekonomikai, bus kuriamos ir plėtojamos sąveikios ir tarpusavyje susijusios paslaugos. Reikia geriau išnagrinėti įvairius duomenų atvėrimo ir dalijimosi jais aspektus siekiant kurti pridėtinę vertę geležinkelių sektoriui ir visuomenei. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pirmas žingsnis – užtikrinti duomenų formatų sąveikumą, kad subjektai galėtų bendradarbiauti. Be to, reikėtų aiškiau apibrėžti įvairių rūšių duomenų nuosavybės, prieigos prie jų ir jų naudojimo klausimus. Siekiant pašalinti kliūtis dalijimuisi duomenimis geležinkelių ekosistemoje, gyvybiškai svarbus glaudus valdžios institucijų, vartotojų organizacijų, viešųjų ir privačių veiklos vykdytojų, infrastruktūros valdytojų ir tiekėjų bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Tinkama didžiųjų duomenų analizė suteiks informacijos apie tendencijas ir poreikius – ji padėtų perkurti susisiekimą jį labiau pritaikant prie asmeninių poreikių ir užtikrinant didesnį lankstumą ir padėti miestams tapti veiksmingesniais. Vykdant transporto sektoriaus skaitmeninimą ir robotizavimą reikia užtikrinti pakankamus duomenų išteklius, jų prieinamumą ir laisvą judėjimą. Kartu turi būti užtikrinama tinkama duomenų apsauga. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK ragina Komisiją prieigos prie duomenų srityje užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir vartotojų pasirinkimo galimybes. Šiuo metu nerimaujama dėl konkurencijos lygio, kurį lemia pastangos gauti prieigą prie keleivių duomenų. Be to, kyla sunkumų viešojo transporto srityje, kur prieiga prie duomenų (pvz., traukinių tvarkaraščių ir tikralaikės buvimo vietos) bus labai svarbi, kad būtų sukurtos sklandžiai veikiančios daugiarūšio transporto paslaugos. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Europos Komisija turėtų priimti privalomas taisykles, kad būtų užtikrintas sąžiningos konkurencijos principų, nediskriminuojant viešųjų ir privačių bendrovių, teikiančių panašias paslaugas, laikymasis; be to, būtų taikomi prieigos prie transporto duomenų principai niekada nepažeidžiant duomenų apsaugos taisyklių. „Tokios pat sąlygos turi būti taikomos viešojo ir privataus sektorių bendrovėms, kurių duomenų mainai ir sąnaudų atlyginimas atitinka abipusiškumo principą (4)“, įskaitant skaitmenines platformas. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Europos geležinkelių tiekimo pramonė

| 6.1. | „Transporto sektoriaus skaitmeninimas ir robotizavimas sukuria naujų verslo galimybių tiek gamybos, tiek paslaugų pramonei, įskaitant MVĮ, ir šioje srityje ES galėtų įgyti konkurencinį pranašumą. Šiuo tikslu EESRK ragina skatinti palankią ir įgalinančią verslo aplinką, įskaitant atvirumą naujiems verslo modeliams ir aktyvesnį Europos skaitmeninių platformų kūrimą“ (5). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Savo dokumente dėl skaitmeninimo „Geležinkelių sektoriaus skaitmeninės tendencijos“ Europos geležinkelių tiekimo pramonės asociacija (UNIFE) siekia pareikšti savo nuomonę apie tai, kaip skaitmeninės transformacijos padės siekti plataus užmojo Europos geležinkelių sektoriaus ir jo tiekimo pramonės tikslų, t. y. gerinti geležinkelių keleivių patirtį, optimizuoti logistiką ir didinti krovinių vežimo pajėgumus. Siekiant šio tikslo buvo nustatytos penkios pagrindinės sritys:






  1) | didieji duomenys; |
| --- | --- | --- |

6.2.

1)

didieji duomenys;

| 2) | kibernetinis saugumas; |
| --- | --- |

2)

kibernetinis saugumas;

| 3) | dirbtinis intelektas; |
| --- | --- |

3)

dirbtinis intelektas;

| 4) | naujos judumo paslaugos; |
| --- | --- |

4)

naujos judumo paslaugos;

| 5) | krovinių logistikos paslaugų skaitmeninimas. |
| --- | --- |

5)

krovinių logistikos paslaugų skaitmeninimas.

7.   Institucijų vaidmenys

7.1.   
  ESGA

Siekiant plėtoti bendrą Europos geležinkelių erdvę ir išvengti išskaidyto telematikos priemonių plėtojimo, agentūrai suteiktas svaresnis vaidmuo tokių priemonių srityje. Šiuo tikslu agentūrai buvo suteikta telematikos priemonių sistemos valdytojos funkcija, o vykdydama šią funkciją ji turės prižiūrėti, stebėti ir valdyti visus atitinkamus posistemių reikalavimus ES lygmeniu.

7.2.   
  ENISA

Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA) yra Europos kibernetinio saugumo ekspertų centras ir prisideda prie aukšto lygio tinklų ir informacijos saugumo ES.

Ši agentūra teikia konsultacijas ir sprendimus, įskaitant Europos masto kibernetinio saugumo pratybas, nacionalinių kibernetinio saugumo strategijų kūrimą, bendradarbiavimą su reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnyba ir gebėjimų stiprinimą, tyrimus dėl saugaus debesijos įdiegimo, duomenų apsaugos klausimų sprendimą, privatumo didinimo technologijas ir privatumo užtikrinimą taikant naujas technologijas, e. atpažinties ir patikimumo užtikrinimo paslaugas, kibernetinių grėsmių nustatymą ir kt. ENISA ir ERA bendradarbiauja šiais klausimais.

7.3.   
  Europos ekonominė geležinkelių reguliavimo institucija

ES direktyvomis buvo sukurta privaloma valstybių narių reguliavimo institucijų, skirtų konkurencijai geležinkelių rinkoje stebėti, struktūra. Be to, bendrai Europos geležinkelių erdvei, visų pirma tarptautiniam krovininiam ir keleiviniam susisiekimui, reikia didesnių žemyninio masto pastangų įsteigiant Europos geležinkelių reguliavimo instituciją.

Briuselis, 2019 m. spalio 30 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 353, 2019 10 18, p. 79.

1

(2)  OL C 227, 2018 6 28, p. 86.

2

(3)  „Skaitmeninis ekonomikos augimo ramstis: e. senjorai – 25 % Europos gyventojų potencialas“ (OL C 389, 2016 10 21, p. 28).

3

(4)  OL C 353, 2019 10 18, p. 79.

4

(5)  „Transporto sektoriaus skaitmeninimo ir robotizavimo poveikis ES politikos rengimui“ (OL C 345, 2017 10 13, p. 52).

5

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/30

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Nė vieno nepalikti nuošalyje įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 47/05)

Pranešėjas Peter SCHMIDT

Bendrapranešėjis Lutz RIBBE

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2019 2 21 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis
  Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingi skyriai | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius
  Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 31 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 159/21/16 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2019 2 21

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingi skyriai

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 31

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

159/21/16

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | JT darnaus vystymosi tikslai (DVT) sudaro sąlygas kurti geresnę ir tvaresnę ateitį visiems. DVT pagrindas yra įsipareigojimas užtikrinti, kad pasukus tvarumo ir atsparumo keliu „niekas nebūtų paliktas nuošalyje, pirmiausia padedant esantiems nepalankiausioje padėtyje“, ir nelaikyti nė vieno tikslo pasiektu, jei jis nėra pasiektas visų žmonių atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad susirūpinimą keliančius socialinius klausimus reikėtų spręsti visapusiškai susiejant juos su aplinkosaugos ir ekonominiais klausimais. Kad Europos Sąjungoje būtų galima įgyvendinti DVT, reikia socialinį tvarumo aspektą susieti su ekonominiu ir aplinkosaugos aspektu, taip paskatinant sisteminius pokyčius ir atsikratant uždaro mąstymo, kuris vyrauja dabartinėse ES strategijose. Nekyla abejonių, kad verta kurti priemones ir įvairių sričių politiką žvelgiant iš daugiamatės Darbotvarkės iki 2030 m. perspektyvos. Įgyvendinant šią darbotvarkę bus itin svarbu spręsti socialinį klausimą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Palyginti su aplinkosaugos ar ekonominiu aspektu, tiek socialiniai klausimai, tiek regioninė sanglauda kol kas dažniau traktuojami kaip atskiros politikos sritys, o ne kaip tikrai neatsiejama tvarumo politikos dalis. Išskirtinė socialinio aspekto savybė visapusiškoje tvarumo politikoje yra ne tik tai, kad joje toliau plėtojama tradicinė socialinė politika (pvz., didesnės socialinės paramos išmokos), bet ir tai, kad joje siekiama didesnio teisingumo ir dalyvavimo ekonomikoje – žmonių ir regionų labui. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Norint pereiti prie tvarios, anglies dioksido poveikį neutralizuojančios, tausaus išteklių naudojimo ekonomikos, reikia esminių pokyčių mūsų visuomenėje ir ekonomikoje. Tokie pokyčiai – tai ne tik galimybės, bet ir rizika. Nė vieno nepalikti nuošalyje reiškia, kad visi visuomenės nariai, o ypač esantys nepalankesnėje padėtyje, realiai galėtų pasinaudoti galimybėmis ir būtų gerai pasirengę susidoroti su rizika. Šiuo tikslu reikia aktyvios politikos. Tokiomis aplinkybėmis ypatingą dėmesį reikia skirti pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms, taip pat nepalankiausioje padėtyje esantiems regionams ir vietovėms. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nė vieno nepalikti nuošalyje konkrečiai reiškia, kad kuo daugiau žmonių turi būti vėl įgalėti atlikti konstruktyvų aktyvių piliečių vaidmenį, maksimaliai padidinant investicijų, naujos gyvensenos, vartojimo įpročių ir tvarių technologijų prieinamumą visiems žmonėms, visuomenės grupėms ir regionams pereinamuoju laikotarpiu. Pertvarka siekiant tvarumo negali ir neturi būti primesta iš viršaus – ji bus sėkminga tik tuo atveju, jeigu bus pagrįsta aktyviu visų dalyvavimu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kad būtų galima įgyvendinti DVT nė vieno nepaliekant nuošalyje, EESRK ragina Europos Komisiją, Parlamentą, Tarybą ir valstybes nares:






  — | nustatyti Europos žaliąjį ir socialinį kursą (angl. New European Green and Social Deal), priklausantį visa apimančiai „ES 2050 m. darnaus vystymosi strategijai“, pagal kurią iš tiesų būtų atsiribota nuo gamtos išteklių pereikvojimo ir siekiama pagrindinio tikslo – didinti piliečių gerovę. EESRK palankiai vertina tai, kad naujoji Komisija ketina pradėti įgyvendinti Europos žaliąjį kursą (angl. European Green Deal), tačiau EESRK primygtinai teigia, kad į jį turėtų būti įtrauktas socialinis aspektas, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

nustatyti Europos žaliąjį ir socialinį kursą (angl. New European Green and Social Deal), priklausantį visa apimančiai „ES 2050 m. darnaus vystymosi strategijai“, pagal kurią iš tiesų būtų atsiribota nuo gamtos išteklių pereikvojimo ir siekiama pagrindinio tikslo – didinti piliečių gerovę. EESRK palankiai vertina tai, kad naujoji Komisija ketina pradėti įgyvendinti Europos žaliąjį kursą (angl. European Green Deal), tačiau EESRK primygtinai teigia, kad į jį turėtų būti įtrauktas socialinis aspektas,

| — | sistemingai įvertinti perėjimo galimą neigiamą/teigiamą šalutinį poveikį Europos gyventojams (ypač neturtingoms ir pažeidžiamoms grupėms) ir struktūriškai silpniems regionams ir geriau suprasti, kokie veiksniai keičiantis kartoms skatina tvarumą ir nelygybę, |
| --- | --- |

—

sistemingai įvertinti perėjimo galimą neigiamą/teigiamą šalutinį poveikį Europos gyventojams (ypač neturtingoms ir pažeidžiamoms grupėms) ir struktūriškai silpniems regionams ir geriau suprasti, kokie veiksniai keičiantis kartoms skatina tvarumą ir nelygybę,

| — | sukurti tinkamas valdymo struktūras ir priemones, kad būtų galima įgyvendinti DVT ir Europos žaliąjį ir socialinį kursą, pavyzdžiui, naudojantis Europos semestru, geresniu reglamentavimu ir daugiamete finansine programa (DFP), įskaitant sanglaudos ir socialinius fondus, siekiant skatinti permainas, |
| --- | --- |

—

sukurti tinkamas valdymo struktūras ir priemones, kad būtų galima įgyvendinti DVT ir Europos žaliąjį ir socialinį kursą, pavyzdžiui, naudojantis Europos semestru, geresniu reglamentavimu ir daugiamete finansine programa (DFP), įskaitant sanglaudos ir socialinius fondus, siekiant skatinti permainas,

| — | plėtoti platesnį teisingo perėjimo (ne tik anglių pramonėje) supratimą ir visapusiškai įgyvendinti jį remiantį Europos socialinių teisių ramstį, kartu vykdant perskirstymo sistemų reformas (specialiai pritaikytas apmokestinimas, socialinė apsauga ir tvarios bei socialinės investicijos), taip pat užtikrinant profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir lyčių lygybę, |
| --- | --- |

—

plėtoti platesnį teisingo perėjimo (ne tik anglių pramonėje) supratimą ir visapusiškai įgyvendinti jį remiantį Europos socialinių teisių ramstį, kartu vykdant perskirstymo sistemų reformas (specialiai pritaikytas apmokestinimas, socialinė apsauga ir tvarios bei socialinės investicijos), taip pat užtikrinant profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir lyčių lygybę,

| — | visiems užtikrinti vienodą prieigą prie tinkamo švietimo ir mokymo ir vienodas galimybes šioje srityje, |
| --- | --- |

—

visiems užtikrinti vienodą prieigą prie tinkamo švietimo ir mokymo ir vienodas galimybes šioje srityje,

| — | šalinti kliūtis, trukdančias reikiamo finansinio ir socialinio kapitalo neturinčių, reikalingų žinių bei informacijos stokojančių bei pasinaudoti galimybėmis negalinčių piliečių aktyviam dalyvavimui, |
| --- | --- |

—

šalinti kliūtis, trukdančias reikiamo finansinio ir socialinio kapitalo neturinčių, reikalingų žinių bei informacijos stokojančių bei pasinaudoti galimybėmis negalinčių piliečių aktyviam dalyvavimui,

| — | formuoti politiką, kuri būtų naudinga piliečiams ir kartu apsaugotų aplinką, pavyzdžiui, oro kokybės planai, kuriuose pirmenybė būtų teikiama pažeidžiamoms grupėms, žaliojo socialinio būsto politika ir pan., |
| --- | --- |

—

formuoti politiką, kuri būtų naudinga piliečiams ir kartu apsaugotų aplinką, pavyzdžiui, oro kokybės planai, kuriuose pirmenybė būtų teikiama pažeidžiamoms grupėms, žaliojo socialinio būsto politika ir pan.,

| — | skatinti socialinę ir bendradarbiaujamąją ekonomiką pereinant prie darnesnio vystymosi (pvz., įgūdžiai, žiedinė ekonomika, energetikos pertvarka, kooperatyvų skatinimas), |
| --- | --- |

—

skatinti socialinę ir bendradarbiaujamąją ekonomiką pereinant prie darnesnio vystymosi (pvz., įgūdžiai, žiedinė ekonomika, energetikos pertvarka, kooperatyvų skatinimas),

| — | teikti paramą MVĮ, kad jos galėtų sėkmingai persitvarkyti ir užsitikrinti tvarų konkurencingumą, sudarant geresnes galimybes naudotis įgūdžiais, finansais, inovacijomis ir technologijomis, |
| --- | --- |

—

teikti paramą MVĮ, kad jos galėtų sėkmingai persitvarkyti ir užsitikrinti tvarų konkurencingumą, sudarant geresnes galimybes naudotis įgūdžiais, finansais, inovacijomis ir technologijomis,

| — | kurti daugiau kokybiškų darbo vietų, |
| --- | --- |

—

kurti daugiau kokybiškų darbo vietų,

| — | parengti strategiją, kuria būtų siekiama užtikrinti, kad ne tik miestai, bet ir kaimo bendruomenės taptų įtraukesnės, atsparesnės ir tvaresnės, |
| --- | --- |

—

parengti strategiją, kuria būtų siekiama užtikrinti, kad ne tik miestai, bet ir kaimo bendruomenės taptų įtraukesnės, atsparesnės ir tvaresnės,

| — | stiprinti klimato apsaugą ir prisitaikymą prie klimato kaitos Europoje, kovojant su dykumėjimu, spręsti vandens trūkumo ir gyventojų skaičiaus mažėjimo problemas, |
| --- | --- |

—

stiprinti klimato apsaugą ir prisitaikymą prie klimato kaitos Europoje, kovojant su dykumėjimu, spręsti vandens trūkumo ir gyventojų skaičiaus mažėjimo problemas,

| — | suteikti jaunimui ir ateities kartoms reikšmingą balsą ir atsižvelgti į juos priimant sprendimus dėl tvarumo, |
| --- | --- |

—

suteikti jaunimui ir ateities kartoms reikšmingą balsą ir atsižvelgti į juos priimant sprendimus dėl tvarumo,

| — | propaguoti tvarios prekybos politiką, pagal kurią būtų internalizuojamas prekybos daromas teigiamas ir neigiamas išorinis poveikis visuomenei ir aplinkai. |
| --- | --- |

—

propaguoti tvarios prekybos politiką, pagal kurią būtų internalizuojamas prekybos daromas teigiamas ir neigiamas išorinis poveikis visuomenei ir aplinkai.

2.   Įžanga

| 2.1. | Pernelyg ilgai pasaulyje ir Europos Sąjungoje nebuvo pakankamai atsižvelgiama į socialinį tvarumo aspektą. Palyginti su aplinkosaugos ar ekonominiu aspektu, tiek socialiniai klausimai, tiek regioninė sanglauda kol kas dažniau traktuojami kaip atskiros politikos sritys, o ne kaip tikrai neatsiejama tvarumo politikos dalis, nepaisant to, kad Europoje ir toliau vyrauja plačiai paplitusi socialinė nelygybė ir regionų skirtumai, o kai kuriose vietovėse jie dar labiau didėja. Kol kas įgyvendinant politiką žmonės, visuomenės grupės ir regionai iš tiesų paliekami nuošalyje ir nepaisoma ne tik planetos galimybių, bet ir didelės ES gyventojų dalies pagrindinių socialinių poreikių. ES dažnai laikoma atsakinga už didžiulį atotrūkį tarp sanglaudos ir socialinės politikos pažadų ir realios padėties. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Negalima nepaisyti fakto, kad didėja teigiamos ir neigiamos ekonominių, socialinių ir ekologinių iššūkių sąsajos – į tai privaloma atsižvelgti. Pastaruoju metu visoje Europoje vykę protestai neturėtų būti vertinami kaip ženklas, kad plačioji visuomenė kategoriškai atmeta reformas. Jais veikiau išreiškiama daugelio savo dabartine padėtimi jau nepatenkintų žmonių baimė, kad laukiantys būtini pokyčiai – pavyzdžiui, perėjimas prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos – ir vėl bus vykdomi jų sąskaita. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Todėl naujoje darnaus vystymosi politikos programoje turi būti išnagrinėti dabartinės netvarios politikos trūkumai ir parengtas naujas žaliasis ir socialinis kursas, kuriuo būtų prasmingai atsižvelgiama į žmonių nuogąstavimus, taikant praktinius sprendimus. Pirmas žingsnis siekiant kuo didesnio visuomenės pritarimo ir paramos šioms visuomeninėms priemonėms yra teisingas naštos ir naudos padalijimas. Jei žmonės galės konstruktyviai dalyvauti pertvarkoje, sumažės dar didesnio nepasitenkinimo, nepritarimo ar politinės apatijos pavojus, pavyzdžiui, kai žmonės nustoja balsuoti. Nėra jokių abejonių, kad nepakankamas dalyvavimas prisideda prie to, kad mūsų visuomenėje krypstama prie ekstremizmo, populizmo, rasizmo ir nacionalizmo, kaip dabar matyti daugelyje ES valstybių narių. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ekologinės krizės įveikti negalėsime tol, kol nebus išspręstas socialinio aspekto klausimas, ir atvirkščiai. Reikia pradėti visuomenės diskusiją, kad socialiniam aspektui būtų teikiama bent jau tokia pati svarba kaip ir ekonominiam bei aplinkosaugos aspektams. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitetas kartoja, kad principas „nė vieno nepalikti nuošalyje“ neturi ir negali būti siejamas vien tik su konkrečiomis atskirų asmenų problemomis ir jų ekonomine padėtimi bei aplinkybėmis (1). Jis taikytinas ir namų ūkiams, bendruomenėms, regionams, sektoriams ir mažumoms, kurie lieka nuošalyje ir jaučiasi apleisti, pavyzdžiui, kai nustoja būti teikiamos arba prastėja viešosios paslaugos ir kai nėra prieinamos ar įperkamos net ir pagrindinės paslaugos (tai ne tik pinigų klausimas). Šis principas prasideda nuo fizinės infrastruktūros (transporto, telekomunikacijų ir interneto) ir tada veikia švietimo, sveikatos ir socialinės rūpybos bei laisvalaikio veiklą, taip pat administracines paslaugas, teisėsaugos institucijas, policiją ir pan. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nė vieno nepalikti nuošalyje reiškia, kad žmonės turi būti vėl įgalėti tapti aktyviais piliečiais, užtikrinant kuo didesnį skaidrumą ir asmenų, visuomenės grupių bei regionų įtrauktį į pertvarkos procesą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Be to, principas „nė vieno nepalikti nuošalyje“ taikomas ir ateities kartoms, atsižvelgiant į Brundtlando komisijos pranešime (2) pateiktą darnaus vystymosi apibrėžtį. EESRK mano, kad dabartinė Europos politikos sistema ir ekonomika apiplėšia jaunimą ir ateities kartas, ir palankiai vertina tai, kad būtent jaunimas dabar aiškiai reiškia savo susirūpinimą, pavyzdžiui, prisijungdami prie judėjimo Fridays for Future. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kadangi žmonės turi būti skatinami pasitikti pokyčių procesą be baimės, politiniai lyderiai visais lygmenimis principui „nė vieno nepalikti nuošalyje“ turi įpūsti gyvasties. Pertvarka reiškia pokyčius, o perėjimas prie darnesnio vystymosi tikrai bus naudingas ne visiems. Todėl ne tik neteisinga, bet ir neišmintinga kalbėti vien apie „abipusiškai naudingą situaciją“ ar net „tripusiškai naudingą situaciją“. Nors apskritai tai bus naudinga visai visuomenei, išlaidos ir nauda nebus vienodai padalytos be intervencinių politikos priemonių, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad nė vienas neliktų nuošalyje. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Neraminančios tendencijos, susijusios su socialine ir ekologine nelygybe Europoje

| 3.1. | Europoje žmogaus socialinės raidos lygis yra labai aukštas, o jos piliečių tikėtina gyvenimo trukmė yra viena ilgiausių pasaulyje. Tačiau Europoje dar reikia daug nuveikti, kad būtų įgyvendintas DVT socialinis aspektas. Remiantis turimais naujausiais Eurostato duomenimis (3), 2018 m. 109,2 mln. žmonių, t. y. 21,7 % ES gyventojų, grėsė skurdas arba socialinė atskirtis. Didžiausia grėsmė kyla vaikams ir mažumoms. Didelį materialinį nepriteklių, kuris yra absoliutus skurdo matas, patyrusių žmonių skaičius gerokai sumažėjo nuo 8,5 % ES gyventojų 2008 m. (4) iki 5,8 % 2018 m., bet tai dar toli gražu neatitinka strategijos „Europa 2020“ tikslo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Moterų užimtumo lygis siekia tik 67,5 % (5), palyginti su vyrų – 73 % (darbą turi tik 55 % tris ar daugiau vaikų auginančių moterų, palyginti su 85 % vyrų) (6); ne visą darbo dieną dirba 32 % moterų (7) ir tik 8 % vyrų. 2017 m. Europos Sąjungoje moterų valandinis darbo užmokestis neatskaičius mokesčių buvo vidutiniškai 16 % mažesnis nei vyrų – tai lemia įvairūs stereotipai, segregacija švietimo sistemoje ir darbo rinkoje, faktas, kad su vadovavimu ir vadyba susijusias pareigas daugiausia eina vyrai, ilgesni nedalyvavimo darbo rinkoje laikotarpiai, neapmokamos priežiūros pareigos ir diskriminacija darbo užmokesčio srityje (8). (Vaikų) priežiūros paslaugų trūkumas tebėra pagrindinė moterų nedalyvavimo darbo rinkoje priežastis. Viena iš trijų neaktyvių moterų (31,7 %) nurodo, kad jos yra neaktyvios dėl priežiūros pareigų, nors tokią priežastį nurodo tik 4,6 % neaktyvių vyrų. Moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas didėja per visą karjerą ir visą gyvenimą, todėl vyrų ir moterų pensijų skirtumas yra stulbinantis – 39 %, o vyrų ir moterų skurdo skirtumas yra didžiausias vyriausio amžiaus asmenų grupėje (65 metų ir daugiau) (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Dar didesnė turtinė nelygybė: 10 % turtingiausių namų ūkių valdo 50 % viso turto, o 40 % skurdžiausių namų ūkių nuosavybei jo priklauso tik šiek tiek daugiau nei 3 % (10) 40 % skurdžiausių gyventojų pajamų dalis, vertinant pagal bendras ekvivalentines disponuojamąsias pajamas, stabilizavosi ties žema riba ir 2017 m. siekė 21,1 % (Eurostatas, DVT 2019). Europos Sąjungoje taip pat vyrauja didelė pajamų paskirstymo nelygybė: 2016 m. 20 % turtingiausių gyventojų (kurių pajamos didžiausios) gavo 5,2 karto daugiau pajamų nei 20 % skurdžiausių gyventojų (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Be to, neturtingieji dar labiau nuskurdo: skurdo mastas ar dydis (t. y. kiek žemiau skurdo rizikos ribos yra nukritusios žmonių, kuriems gresia skurdas, pajamos) visoje ES 2016 m. buvo 25 %; tai reiškia, kad pusės žmonių, gyvenančių žemiau skurdo ribos, pajamos buvo mažiausiai 25 % žemiau atitinkamos skurdo rizikos ribos (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Remiantis turimais (daliniais) duomenimis, mažas pajamas gaunantys namų ūkiai paprastai gyvena ne tokioje sveikoje aplinkoje nei didesnes pajamas gaunantys namų ūkiai ir susiduria su įvairiais pažeidžiamumo veiksniais. Skurdesniems namų ūkiams taip pat daug sunkiau apmokėti sąskaitas už energiją ir susisiekimą (13). Europos piliečiai patiria nevienodą taršos ar kitą ekologinį pavojų (14). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nors laikui bėgant ES šalių ekonominiai skirtumai mažėja, skirtumai tarp valstybių narių tebėra labai dideli (15), nes gyventojų, kuriems gresia skurdas, dalis gali svyruoti nuo 32,8 % (Bulgarijoje) iki 12,2 % (Čekijoje) (16). Namų ūkių disponuojamosios pajamos visoje ES skiriasi 25,8 %, šiaurės ir vakarų šalyse jos didesnės, o rytų ir pietų šalyse – mažesnės. Be to, tarp valstybių narių esama didelių nedarbo lygio ir vyraujančio materialinio nepritekliaus skirtumų (17). Apskritai grėsmė kyla 64,9 % ES bedarbių: nuo 81,8 % Vokietijoje iki 51,5 % Lenkijoje (18). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nelygybė – dabartinės mūsų ekonominės padėties rezultatas. Vadinamoji turto „nubyrėjimo“ (angl. trickle-down) teorija, pagal kurią augimas kaip „kylantis potvynis vienodai pakelia visus laivus“, neatspindi Europos realybės: iš tiesų, Europos ekonomikos augimas ne visiems davė vienodos naudos – jis buvo daug naudingesnis didesnes pajamas gaunantiems namų ūkiams nei 40 % neturtingiausių gyventojų. Nors daug žmonių vos suduria galą su galu, labai maža dalis savo rankose sukaupia daugiausia turto, kurį mes visi padedame kurti. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Skirtingas perėjimo prie darnesnio vystymosi poveikis

| 4.1. | Prie darnesnio vystymosi pereinama ne tik dėl būtinybės tausiau ir atsakingiau naudoti mūsų gamtos išteklius – taip pat daugėja įrodymų, kad jame slypi atitinkamas ekonominis potencialas. Pasaulinė mažo anglies dioksido kiekio prekių ir paslaugų rinka jau dabar sparčiai auga. Mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos darbo vietų yra sukurta regionuose ir sektoriuose, kuriuose per pastaruosius dešimtmečius buvo nepakankamai investuojama. Labiau žiedinė ekonomika prisidės prie efektyvaus išteklių naudojimo, sumažins neigiamą poveikį aplinkai ir padidins užimtumą, be kita ko, perkeliant veiklą atgal į Europą ir valstybes nares, įskaitant nepalankioje padėtyje esančias vietoves. Neseniai atliktame tyrime apskaičiuota, kad įgyvendinant žiedinės ekonomikos politiką iki 2030 m. grynasis užimtumas padidės apie 650–700 tūkst. darbo vietų (19). Turėtume užtikrinti, kad įsidarbinti galėtų visi žmonės ir kad tai būtų kokybiškos darbo vietos. Tikimasi, kad iki 2030 m. pereinant prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos Europos Sąjungoje bus sukurta dar 1,2 mln. darbo vietų, papildomai prie jau numatytų sukurti 12 mln. naujų darbo vietų. Perėjimas gali sumažinti nuolatinę darbo vietų poliarizaciją, atsirandančią dėl automatizavimo ir skaitmeninimo, nes taip pat būtų kuriamos darbo vietos vidutinėje darbo užmokesčio ir gebėjimų pasiskirstymo skalėje, ypač statybos ir gamybos sektoriuose (20). Poveikį patirs visi sektoriai, tačiau daug didesnių sutrikimų numatoma automobilių pramonėje ir žemės ūkyje. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vis dėlto ir toliau matome didelius konkurencijos iškreipimus, nes dabartinė mūsų rinkos ekonomikos sistema nesugeba užkirsti kelio gamtos išteklių švaistymui, užteršimui ar sunaikinimui. Šie iškreipimai ne tik daug kainuoja aplinkos požiūriu, bet ir trukdo sparčiai atverti naujų ir tvarių ekonominių galimybių. Jie pastebimi ir Europoje, ir tarptautiniu mastu. Vykdant tiek vidaus rinkos, tiek prekybos politiką neturi būti jokių konkurencinių pranašumų, kurių atsirastų neatsakingai elgiantis žmonių gerovės atžvilgiu arba grobstant gamtos išteklius. Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad naujoji Europos Komisijos pirmininkė, pavyzdžiui, paragino įvesti pasienio anglies dioksido mokestį, su sąlyga, kad ši sistema bus sukurta siekiant paspartinti perėjimą prie darnesnio vystymosi ir pasiekti didesnį socialinį teisingumą. EESRK nuomone, svarbu, kad, ieškodama tvirto ilgalaikio sprendimo, ES siektų pasaulinio anglies dioksido apmokestinimo. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ES valstybių narių mokesčių sistemos turi trūkumų, nes jos labai priklauso nuo darbo jėgos apmokestinimo. Faktiškai, aplinkosaugos mokesčiai 2016 m. sudarė tik 6,3 % visų mokestinių pajamų, o darbo jėgos apmokestinimas – 49,8 % Taikant su DVT suderintą holistinį požiūrį į mokesčių reformą būtų iš tiesų galima nuo darbo jėgos pagrindinę naštą perkelti perteklinio turto, vartojimo, taršos ar skaitmeninimo mokesčiams (21). Vykdant tokį perkėlimą reikėtų atsižvelgti į Europoje didėjančią pajamų nelygybę, taip pat į pajamų dydžio ir anglies pėdsako sąsają. Faktiškai, aplinkosaugos mokesčiai turi būti nustatomi taip, kad būtų užtikrinta, kad savo elgseną keistų intensyviausi vartotojai, kartu kuo labiau sumažinant neigiamą poveikį pajamoms ir turto nelygybei. Pavyzdžiui, teigiamo poveikio pajamų nelygybės mažinimui ir socialiniams rezultatams gali turėti iškastinio kuro energijos išteklių subsidijavimo panaikinimas, CO2 kainos nustatymo priemonių įvedimas ir atitinkamų pajamų skyrimas viešojo transporto plėtrai. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ES taps patikima pasauline lydere tvarumo srityje tik tuo atveju, jei ji „paruoš namų darbus“ šioje srityje. Visų pirma, tai yra išankstinė būtina sąlyga norint gauti naudos iš sparčiai augančių ateities rinkų, pavyzdžiui, žiedinės ekonomikos, žaliųjų technologijų, bioinžinerijos ir tvaraus finansavimo srityse. Be to, įsipareigojimas siekti tvarumo pasauliniu lygmeniu padeda įgyvendinti ES politikos tikslus kitose srityse (pvz., šalinti migracijos priežastis, užtikrinti sąžiningą pasaulinę prekybą ir mažinti priklausomybę nuo daug naftos turinčių šalių užsienio politikos požiūriu). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tačiau pereinant prie tvarumo reikia ilgainiui atsipirksiančių didelių viešųjų ir privačių investicijų arba didelių vartotojų išlaidų ilgalaikio vartojimo prekėms – namų ūkių, įmonių, taip pat savivaldybių, regionų ir valstybių lygmeniu. Esminis su socialiniu tvarumu susijęs klausimas – kas gali investuoti ir leisti šiuos pinigus? Šiuo klausimu nustatoma, kam naudingi įvardyti ekonominiai privalumai, o kam – ne. Socialiniam tvarumui kyla pavojus, jei:






  — | investuoti gali tik didelės bendrovės, bet ne MVĮ, |
| --- | --- | --- |

4.5.

—

investuoti gali tik didelės bendrovės, bet ne MVĮ,

| — | pradedančiosios įmonės neturi galimybės patekti į būsimas tvarios ekonomikos rinkas, |
| --- | --- |

—

pradedančiosios įmonės neturi galimybės patekti į būsimas tvarios ekonomikos rinkas,

| — | biudžetą infrastruktūrai prie tvarumo reikalavimų pritaikyti viešasis sektorius turi tik klestinčiuose regionuose, bet ne struktūriškai silpnuose regionuose, |
| --- | --- |

—

biudžetą infrastruktūrai prie tvarumo reikalavimų pritaikyti viešasis sektorius turi tik klestinčiuose regionuose, bet ne struktūriškai silpnuose regionuose,

| — | ir – visų svarbiausia – žmonės, gaunantys mažesnes pajamas, turintys nedaug finansinių išteklių, žemesnį išsilavinimą ir mažiau žinių, esantys mažiau patrauklūs klientai bankams, įgiję menkesnį socialinį kapitalą ir mažiau pasitikintys, neturi ar nejaučia turį realių galimybių investuoti arba keisti savo vartojimo modelių tvaresniais. Pagal tokį scenarijų vieninteliai, kuriems naudingas perėjimas prie darnesnio vystymosi, yra tie, kuriems jau ir taip gerai sekasi. Tokiu atveju padidėtų socialinė nelygybė ir neteisybė, taip pat regioniniai skirtumai. |
| --- | --- |

—

ir – visų svarbiausia – žmonės, gaunantys mažesnes pajamas, turintys nedaug finansinių išteklių, žemesnį išsilavinimą ir mažiau žinių, esantys mažiau patrauklūs klientai bankams, įgiję menkesnį socialinį kapitalą ir mažiau pasitikintys, neturi ar nejaučia turį realių galimybių investuoti arba keisti savo vartojimo modelių tvaresniais. Pagal tokį scenarijų vieninteliai, kuriems naudingas perėjimas prie darnesnio vystymosi, yra tie, kuriems jau ir taip gerai sekasi. Tokiu atveju padidėtų socialinė nelygybė ir neteisybė, taip pat regioniniai skirtumai.

| 4.6. | Išskirtinė socialinio tvarumo savybė yra ne tai, ar jis padeda toliau plėtoti tradicinę socialinę politiką (pvz., didesnės socialinės paramos išmokos), bet tai, ar juo sudaroma daugiau vienodų galimybių dalyvauti ekonomikoje. Šiuo tikslu turi būti užtikrintas MVĮ, pradedančiųjų įmonių, struktūriškai silpnų regionų viešojo sektoriaus ir ypač piliečių (visų pirma labiausiai pažeidžiamų) įgalėjimas aktyviai dalyvauti pereinant prie tvarumo. Tokiomis aplinkybėmis reikia atsižvelgti ir į kitus veiksnius, pavyzdžiui, lytį, individualius gebėjimus ir amžių, nes jie gali dar labiau paaštrinti esamą nelygybę Europoje. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Taip pat reikia atsižvelgti į teritorinį pertvarkos poveikį. Iki 2050 m. 67 % pasaulio žmonių gyvens miestuose. Manoma, kad Europoje urbanizacijos lygis sieks 80 % Ne visi piliečiai užkrauna tokią pačią naštą aplinkai, todėl formuojant politiką tai turi būti tinkamai atspindėta. Pavyzdžiui, Londono gyventojams tenka šiek tiek daugiau nei pusė viso Jungtinėje Karalystėje išmetamo teršalų kiekio (22). Tačiau tuo pat metu kaimo gyventojai dažnai atlieka svarbų vaidmenį teikiant ir prižiūrint ekosistemines paslaugas. Todėl kaimo regionai ir mažesni miestai, taip pat ES atokiausi regionai turėtų būti ne pamiršti, o įtraukti į pertvarką. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Strateginės veiklos sritys – sprendimų paieška

| 5.1. | Bendras darnaus vystymosi politikos požiūris – naudoti ekonomines paskatas, kad būtų skatinamas aplinką tausojantis elgesys ir (arba) baudžiama už aplinkai kenksmingą elgesį. Pavyzdžiui, kalbant apie CO2 kainos nustatymą, vyrauja įsitikinimas, kad rinkos kaina turėtų atspindėti išmetamo CO2 kainą. Šis metodas gali apimti visų rūšių išorės poveikį, daromą natūraliai gamtinei aplinkai, kurį reikia įtraukti į kainą. Išorės poveikio internalizavimo metodas yra populiarus, nes juo galima pasiekti didelį efektyvumą bei veiksmingumą ir jis atitinka pagrindinę rinkos ekonomikos sampratą. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Džiugina tai, kad Europos Komisija pradėjo rimčiau vertinti išorės poveikio internalizavimą, pripažindama, kad, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių energija atsiduria nepalankioje padėtyje, jeigu iškastinio kuro išorės poveikio sąnaudos nevisiškai atspindimos rinkos kainoje (23), arba bandydama įgyvendinti principą „teršėjas moka“ (24) transporto sektoriuje. Šie požiūriai suderina ekologinį ir ekonominį tvarumo aspektus, tačiau jie neapima socialinio aspekto. Turime visoms visuomenės grupėms ir suinteresuotiesiems subjektams sukurti tokią sistemą, kuri suteiktų jiems tikrą galimybę tvariai gaminti ir vartoti. Priešingu atveju MVĮ praras savo konkurencingumą, struktūriškai silpni regionai taps dar silpnesni ir socialiniu ar individualiu požiūriu nepalankioje padėtyje esantys asmenys turės dar mažiau galimybių būti klestinčios visuomenės nariais. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Todėl tvarumo strategijos, priklausančios vien tik nuo rinkos, kurioje idealiu atveju internalizuojamas visų rūšių išorinis poveikis, nepakanka, nes ji visuomenei automatiškai neduoda tvarių rezultatų. Papildomai prie išorės poveikio internalizavimo politikos, įgyvendinant politiką, kuria taip pat skatinamas socialinis tvarumas, turi būti laikomasi platesnio požiūrio. Reikia pašalinti esamas kliūtis, kurios trukdo pavieniams asmenims, visuomenės grupėms, kooperatyvams, konkrečioms bendrovėms ar viešajam sektoriui dalyvauti darnaus vystymosi procese. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Perėjimas prie darnesnio vystymosi bus itin svarbus konkrečiuose sektoriuose, pavyzdžiui, maisto, transporto, būsto ir energetikos. Šį aspektą itin gerai parodo trys energetikos sektoriaus pavyzdžiai:






  — | Didesnė CO2 kaina didina elektros energijos kainą, jei ji nėra gaminama visiškai neišmetant CO2. Dėl to patrauklesnė tampa elektros energijos, gaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pavyzdžiui, saulės energijos, gamyba savo reikmėms (kurią ateityje padidins elektros energijos saugyklos). Elektros gamyba savo reikmėms yra prasminga aplinkos ir ekonomikos tvarumo požiūriu. Tačiau tie, kurie gyvena nuosavuose namuose, arba tie, kurie valdo didesnes įmones ir turi pakankamai didelį (stogo) plotą, turi daug daugiau galimybių gaminti elektrą savo reikmėms. Ir atvirkščiai, nuomininkams arba mažoms amatų įmonėms tapti gaminančiais vartotojais yra arba sunkiau, arba objektyviai neįmanoma. Todėl elektros energija jiems nuolat brangsta, o gaminantys vartotojai gali sutaupyti pinigų ir grąžinti paskolas už savo investicijas, tam tikromis aplinkybėmis netgi gaudami mokesčių mokėtojų pinigų. Dėl to didėja socialinė nelygybė ir gilėja nepalanki mažųjų įmonių konkurencinė padėtis. Su labai panašiomis problemomis susiduriama ir šildymo sektoriuje. |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

Didesnė CO2 kaina didina elektros energijos kainą, jei ji nėra gaminama visiškai neišmetant CO2. Dėl to patrauklesnė tampa elektros energijos, gaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pavyzdžiui, saulės energijos, gamyba savo reikmėms (kurią ateityje padidins elektros energijos saugyklos). Elektros gamyba savo reikmėms yra prasminga aplinkos ir ekonomikos tvarumo požiūriu. Tačiau tie, kurie gyvena nuosavuose namuose, arba tie, kurie valdo didesnes įmones ir turi pakankamai didelį (stogo) plotą, turi daug daugiau galimybių gaminti elektrą savo reikmėms. Ir atvirkščiai, nuomininkams arba mažoms amatų įmonėms tapti gaminančiais vartotojais yra arba sunkiau, arba objektyviai neįmanoma. Todėl elektros energija jiems nuolat brangsta, o gaminantys vartotojai gali sutaupyti pinigų ir grąžinti paskolas už savo investicijas, tam tikromis aplinkybėmis netgi gaudami mokesčių mokėtojų pinigų. Dėl to didėja socialinė nelygybė ir gilėja nepalanki mažųjų įmonių konkurencinė padėtis. Su labai panašiomis problemomis susiduriama ir šildymo sektoriuje.

| — | Dėl didesnės CO2 kainos taip pat pabrangsta iškastinis kuras. Kitaip tariant, elektra varomų automobilių įsigijimo sąnaudos atsiperka greičiau. Tačiau šiuo tikslu reikia finansinio likvidumo arba bent jau kreditingumo. To stokojantys asmenys ar net mažosios įmonės neturi galimybės įsigyti elektra varomo automobilio, todėl privalo brangiau mokėti už degalus. Kita galimybė, bent jau dideliuose miestuose, yra viešasis transportas arba važiavimas dviračiu. Tačiau tai nėra reali alternatyva daugelyje kaimo vietovių. Todėl tiesiog susiduriame su tomis pačiomis problemomis kaip ir elektros ar šildymo atveju; dėl to dar sunkiau pasiekti regioninę sanglaudą. |
| --- | --- |

—

Dėl didesnės CO2 kainos taip pat pabrangsta iškastinis kuras. Kitaip tariant, elektra varomų automobilių įsigijimo sąnaudos atsiperka greičiau. Tačiau šiuo tikslu reikia finansinio likvidumo arba bent jau kreditingumo. To stokojantys asmenys ar net mažosios įmonės neturi galimybės įsigyti elektra varomo automobilio, todėl privalo brangiau mokėti už degalus. Kita galimybė, bent jau dideliuose miestuose, yra viešasis transportas arba važiavimas dviračiu. Tačiau tai nėra reali alternatyva daugelyje kaimo vietovių. Todėl tiesiog susiduriame su tomis pačiomis problemomis kaip ir elektros ar šildymo atveju; dėl to dar sunkiau pasiekti regioninę sanglaudą.

| — | Galiausiai, geriausias būdas veiksmingai skatinti žiedinės ekonomikos vystymą ko gero yra žaliavų vartojimo branginimas, pavyzdžiui, taikant PVM. Tačiau, siekiant nenaudoti žaliavų arba jas perdirbti pramonės arba prekybos sektoriuose, taip pat dažnai reikia investuoti į įrangą ir technologijas, o tai vėlgi būtų labiau naudinga didelėms įmonėms, pakenkiant MVĮ. |
| --- | --- |

—

Galiausiai, geriausias būdas veiksmingai skatinti žiedinės ekonomikos vystymą ko gero yra žaliavų vartojimo branginimas, pavyzdžiui, taikant PVM. Tačiau, siekiant nenaudoti žaliavų arba jas perdirbti pramonės arba prekybos sektoriuose, taip pat dažnai reikia investuoti į įrangą ir technologijas, o tai vėlgi būtų labiau naudinga didelėms įmonėms, pakenkiant MVĮ.

| 5.5. | Šie pavyzdžiai rodo, kad – nors ir labai pagrįsta skatinti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, elektromobilumą ir žiedinę ekonomiką, didinant išmetamųjų teršalų arba žaliavų kainą – jei tai bus vienintelis sprendimas, nukentės socialinis tvarumas. Tai reikia paremti iniciatyvomis, kurios būtų konkrečiai skirtos nepalankioje padėtyje esantiems rinkos dalyviams ir bent jau kompensuotų esančius trūkumus. Tačiau, siekiant pažangos socialinio tvarumo srityje, vien tik kompensacinių priemonių nepakanka. Tiesą sakant, kai kuriais atvejais nepalankioje padėtyje esantys asmenys privalo turėti daugiau galimybių nei kiti. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Šiomis aplinkybėmis dalyvavimas, pavyzdžiui, energetikos pertvarkoje, taip pat priklauso nuo švietimo ir žinių apie galimus veiksmus, todėl labai svarbu padėti žmonėms didinti pasitikėjimą gebėjimu įsitraukti į veiklą, kuria skatinamas aktyvesnis dalyvavimas darnaus vystymosi procese. To nepasiekus, administracinių procedūrų ir biurokratizmo sukuriamos kliūtys gali būti dar didesnės. Dėmesio nusipelno ir infrastruktūros keitimas. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Kita strateginė veiklos sritis yra kvalifikacija, švietimas, konsultavimas ir pagalba. Perėjimas prie klimatui nekenkiančios ekonomikos turės didelio poveikio įgūdžių paklausai. Būtina skubiai investuoti į žmogiškąjį kapitalą (švietimą, mokymą, mokymąsi visą gyvenimą), kad dabartinėms ir būsimoms kartoms būtų suteikta reikiamų įgūdžių dirbti su žaliosiomis ir skaitmeninėmis technologijomis. Mokyklos ir universitetai į savo mokymo programas turėtų įtraukti konkrečius darnaus vystymosi klausimus, siekiant, be kita ko, skatinti mokymąsi darbo vietoje atsižvelgiant į padėtį darbo rinkose. Kad nė vienas neliktų nuošalyje, būtina investuoti į darbuotojų perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Nemažiau svarbūs yra socialiniai pervedimai (pvz., „progresiniai mokesčiai“ ir novatoriški mokesčiai, pavyzdžiui, finansinių sandorių apmokestinimas). Kadangi dėl technologinių pokyčių keičiasi darbo pobūdis, naujų teisių klausimas, pavyzdžiui, pakankamų pajamų visiems užtikrinimas, taps pagrindine kito laikotarpio diskusijų tema, visapusiškai įtraukiant socialinius partnerius. Svarbu užtikrinti, kad jų modelis prisidėtų prie tvarumo, o ne jam kliudytų. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Įgyvendinant socialinę politiką užmirštama apie aplinkos problemas. Pavyzdžiui, Europos socialinis fondas nesprendžia su klimato kaita susijusių klausimų, nes tik maždaug 7 % lėšų skiriama mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikai, kuri būtų atspari klimato kaitos poveikiui, šiuo tikslu įgyvendinant švietimo ir mokymo sistemų reformą, pritaikant įgūdžius ir kvalifikacijas, keliant darbuotojų kvalifikaciją ir kuriant naujas darbo vietas (25). Be to, nepakankamas politikos programų nuoseklumas reiškia, kad į diskusijas neįtraukiami klausimai dėl kompromisų, sinergijos ir paramos priemonių poreikio arba kad juos sunku įvertinti, nes trūksta pritaikytų duomenų, priemonių ar procesų. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Konkrečiau kalbant, siekiant palengvinti paradigminę slinktį, atsisakant ex post kompensavimo ir poveikio švelninimo veiksmų ir sudarant sąlygas nepalankioje socialinėje padėtyje esantiems žmonėms struktūrinių trūkumų turinčiuose regionuose patiems vykdyti principu „iš apačios į viršų“ grindžiamus projektus ir palaipsniui kurti iš tiesų tvarius, dalyvavimu grindžiamus ir įtraukius ekonomikos modelius (26), bus reikalingi šie elementai:






  — | garantuoti tinkamas pajamas su nepritekliumi susiduriantiems žmonėms, |
| --- | --- | --- |

5.10.

—

garantuoti tinkamas pajamas su nepritekliumi susiduriantiems žmonėms,

| — | garantuoti galimybes gauti mikrofinansų paramos arba viešųjų paskolų žmonėms, kurių kredito reitingai, privačių bankų požiūriu, yra menki, |
| --- | --- |

—

garantuoti galimybes gauti mikrofinansų paramos arba viešųjų paskolų žmonėms, kurių kredito reitingai, privačių bankų požiūriu, yra menki,

| — | remti apsirūpinimą savo reikmėms (ypač bendruomenių), pavyzdžiui, energetikos, būsto ir žemės ūkio srityse; tai galima padaryti įvairių formų socialinės ekonomikos struktūrose, visų pirma kooperatyvuose), |
| --- | --- |

—

remti apsirūpinimą savo reikmėms (ypač bendruomenių), pavyzdžiui, energetikos, būsto ir žemės ūkio srityse; tai galima padaryti įvairių formų socialinės ekonomikos struktūrose, visų pirma kooperatyvuose),

| — | mažinti administracines kliūtis šiems subjektams, |
| --- | --- |

—

mažinti administracines kliūtis šiems subjektams,

| — | užtikrinti teisinių ir techninių konsultacijų prieinamumą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti teisinių ir techninių konsultacijų prieinamumą,

| — | didinti viešąsias investicijas į infrastruktūrą ir socialines investicijas. |
| --- | --- |

—

didinti viešąsias investicijas į infrastruktūrą ir socialines investicijas.

6.   Europos socialinių teisių ramsčio vaidmuo tvarumo srityje

| 6.1. | 2017 m. lapkričio mėn. ES paskelbtas Europos socialinių teisių ramstis yra speciali priemonė, skirta socialiniams iššūkiams, su kuriais susiduria ES, nes jame įtvirtinti sąžiningoms ir sklandžiai veikiančioms darbo rinkoms ir gerovės sistemoms XXI a. Europoje būtini principai ir teisės ir juo visiems piliečiams suteikiama naujų ir veiksmingesnių teisių, remiantis 20 pagrindinių principų, suskirstytų į tris kategorijas: i) lygios galimybės ir galimybės įsidarbinti, ii) sąžiningos darbo sąlygos ir iii) socialinė apsauga ir visų įtrauktis. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Norint įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį reikia tvirtos biudžetinės bazės ir investicijų. Kitoje daugiametėje finansinėje programoje turėtų būti užtikrintas reikiamas finansavimas, o viešosioms investicijoms, kuriomis siekiama socialinių ir aplinkosaugos tikslų, taikant vadinamąją auksinę taisyklę (27) galima sudaryti palankesnes sąlygas socialinėms investicijoms. Tinkama mokesčių politika, įskaitant veiksmingas kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu priemones, turėtų sudaryti galimybių valstybėms narėms ir ES sukaupti papildomų lėšų socialiniam ramsčiui ir DVT finansuoti (28). Tam tikrų sričių viešąsias išlaidas ir (arba) investicijas taip pat galima papildyti privačiojo sektoriaus investicijomis, tačiau joms turėtų būti taikomi konkretūs ir skaidrūs kriterijai, kurie užtikrintų pakankamą socialinę grąžą siekiant patenkinti visuotinės svarbos interesus (29). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Nors tarp 17 DVT ir Europos socialinių teisių ramstyje numatytų 20 teisių ir principų yra daug bendro, iki šiol nepateikta jokio pasiūlymo, kaip tarp šių dviejų sistemų sukurti naudingą sinergiją. Tai būtų galima padaryti pradėjus tobulinti socialinių rodiklių suvestinėje numatytus 14 rodiklių, kad jie geriau atitiktų 20 Europos socialinių teisių ramsčio teisių ir principų bei DVT. Remdamasi išplėstu ir konkretesniu bendrų rodiklių rinkiniu, Europos Komisija taip pat turėtų parengti strategiją, kaip geriau suderinti šias dvi priemones, kurios itin svarbios darant pažangą socialinėje ir aplinkos apsaugos srityse, kartu išvengiant painiavą keliančio dubliavimosi. Geras pavyzdys yra interneto svetainėwww.inequalityin.eu (30) – priemonė, įvertinanti pajamas ir aplinkos parametrus kaip gyvenimo kokybės valstybėse narėse rodiklius. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Jau vyksta diskusija apie tai, kaip Europoje įgyvendinti teisingo perėjimo koncepciją. Aktyvi darbo rinkos politika turėtų padėti palengvinti perėjimą, ypač prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų darbo vietų (pvz., vykdant mokymus ir teikiant pagalbą darbo paieškai) ir padidinti darbuotojų dalyvavimą, taip pat išmokas už ekosistemines paslaugas, remiant nepalankioje padėtyje esančias grupes pereinamuoju laikotarpiu (31). |
| --- | --- |

6.4.

2019 m. spalio 31 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  EESRK nuomonė „Perėjimas prie tvaresnės Europos ateities. Strategija iki 2050 m.“ (OL C 81, 2018 3 2, p. 44).

1

(2)  Brundtlando pranešimas „Mūsų bendra ateitis“.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10163468/3-16102019-CP-EN.pdf/edc3178f-ae3e-9973-f147-b839ee522578

3

(4)  Žr. 3 išnašą.

4

(5)  Ten pat.

5

(6)  https://eige.europa.eu/publications/poverty-gender-and-intersecting-inequalities-in-the-eu

6

(7)  Eurostatas.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/equal-pay/gender-pay-gap-situation-eu_en

8

(9)  https://www.equalpayday.be/europa/; Eurostat

9

(10)  EBPO, Understanding the Socio-Economic Divide in Europe, Background Report, 2017 m.

10

(11)  Income inequality in the EU, Eurostatas, 2016 m.

11

(12)  What is poverty – Poverty facts and trends, Europos kovos su skurdu tinklas (EAPN), 2016 m.

12

(13)  30x30 Actions for a Sustainable Europe, #Think2030 Action Plan, Europos aplinkos politikos institutas.

13

30x30 Actions for a Sustainable Europe, #Think2030 Action Plan

(14)  EAA, 2018 m.

14

(15)  Eurostatas, 2019 m.

15

(16)  Žr. 3 išnašą.

16

(17)  ESPAS 2019 m. ir Eurostatas 2019 m.

17

(18)  Eurostatas, 2018 m.

18

(19)  Impacts of circular economy policies on the labour market, „Cambridge Econometrics“, „Trinomics“ ir ICF parengtas pranešimas Europos Komisijai, 2018 m. gegužės mėn.

19

Impacts of circular economy policies on the labour market

(20)  2019 m. Europos užimtumo ir socialinės raidos ataskaita.

20

(21)  EESRK nuomonė „Tvarios socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemos skaitmeniniame amžiuje“ (OL C 129, 2018 4 11, p. 7).

21

(22)  Tarptautinis aplinkos ir vystymo institutas.

22

(23)  Komisijos komunikatas. 2014–2020 m. valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės (OL C 200, 2014 6 28, p. 1).

23

(24)  Baltoji knyga „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011) 144 final).

24

final

(25)  David Baldock ir Céline Charveriat, 2018 m. Pranešime duomenų atžvilgiu nurodoma: „savi skaičiavimai remiantis „Ricardo“ tyrimu (2017 m.) Climate mainstreaming in the ES Budget: preparing for the next MFF.

25

Climate mainstreaming in the ES Budget: preparing for the next MFF

(26)  EESRK nuomonė „Nauji tvarūs verslo modeliai“ (OL C 81, 2018 3 2, p. 57).

26

(27)  OL C 227, 2018 6 28, p. 1, 1.6 punktas; OL C 197, 2018 6 8, p. 33, 1.8 ir 3.6 punktai; OL C 327, 2013 11 12, p. 11; OL C 227, 2018 6 28, p. 95, 1.4 punktas; OL C 226, 2014 7 16, p. 21;OL C 262, 2018 7punktas25, p. 1, 3.14 punktas ir OL C 190, 5.6.2019 6 5, p. 24, 1.8. punktas; ECO/498 (žr. šio OL p. 113).

27

(28)  OL C 262, 2018 7 25, p. 1, 1.6 punktas.

28

(29)  OL C 262, 2018 7 25, p. 1, 1.4 punktas.

29

(30)  https://www.inequalityin.eu

30

(31)  Tarptautinė profesinių sąjungų konfederacija (ITUC) nurodo TSO gaires dėl teisingo perėjimo.

31

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/38

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „ES prekybos ir investicijų politikos vaidmuo gerinant ES ekonominės veiklos rezultatus“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 47/06)

Pranešėjas Jonathan PEEL

Pranešėja Tanja BUZEK

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2019 1 24 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis
  Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | REX |
| Priimta skyriuje | 2019 10 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 155 / 4 / 5 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2019 1 24

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

REX

Priimta skyriuje

2019 10 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

155 / 4 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Prekyba ir investicijos yra labai svarbios ES, ypač dėl savo potencialo pačiai „namuose“ pagerinti savo vidaus ekonominės veiklos rezultatus. Viena iš septynių darbo vietų ES priklauso nuo eksporto ir, atsižvelgiant į prognozes, kad 90 % pasaulio ekonomikos augimo per ateinančius 10–15 metų vyks už Europos ribų, ES turi stengtis kuo geriau pasinaudoti šiomis galimybėmis ir be reikalo nepralaimėti konkurentams iš trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Dar niekada ES prekybos ir investicijų politika nebuvo taip tikrinama ir politiniu požiūriu analizuojama. Pagrindiniai politiniai poslinkiai, pvz., populizmo augimas, „Brexit’o“ poveikis prekybai ir dabartinės JAV administracijos įvestos pramoninės prekybos priemonės, pabrėžė susirūpinimą dėl nesąžiningų prekybos sandorių ir lėmė dar didesnį politinį netikrumą. Šioje nuomonėje nagrinėjama, ką ES turi nuveikti „namuose“, siekdama užtikrinti, kad sąžininga prekyba skatintų teisingai paskirstyti jos teikiamą naudą. ES turi pasiekti pakankamą vidaus sutarimą, kad galėtų ir toliau derėtis dėl naudingų ir veiksmingų prekybos susitarimų visame pasaulyje. Tam ji turi skatinti pažangią prekybos darbotvarkę, grindžiamą pagrindinių aplinkos, socialinių ir vartotojų standartų ir teisių apsauga. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) primena netrukus darbą pradėsiantiems naujos sudėties Europos Komisijai ir Parlamentui savo rekomendacijas, pateiktas neseniai priimtose svarbiausiose nuomonėse dėl ES prekybos ir investicijų politikos (1). Raginame įtraukti jas į bet kokią naują prekybos strategiją. Šioje nuomonėje mūsų tikslas yra sutelkti dėmesį į tai, ką ES turi nuveikti, kad susitvarkytų savo namus, kartu siekdama spręsti esamus nesutarimus dėl prekybos ir numatydama reikalingas apsaugos priemones. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | Visų pirma, EESRK mano, jog labai svarbu ES užtikrinti sklandų ir sąžiningą vidaus rinkos ir euro zonos veikimą. Penktadalis visų su eksportu susijusių darbo vietų ES (2) yra įsikūrusios kitoje valstybėje narėje nei eksportuotojas, visų pirma dėl tiekimo grandinių augimo, t. y. dėl vadinamojo šalutinio poveikio. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Šio tikslo reikia siekti įgyvendinant labai plataus atskirų politikos sričių spektro priemones – nuo transporto ir energijos iki geresnio paslaugų integravimo, siekiant sukurti tvirtą ir socialiai apsaugotą skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto raidos sistemą (DI). Jis taip pat turi apimti nešališką ES reglamentavimą ir politikos priemones, kurios sudarytų palankias sąlygas įmonėms imtis iniciatyvos plėtoti ir taikyti naujas technologijas, palaikančias konkurencingumą, kartu užtikrinant augimą ir tinkamas darbo vietas sąžiningo perėjimo metu. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Sėkmingi moksliniai tyrimai ir inovacijos yra itin svarbūs stiprinant ES pozicijas pasaulyje. Todėl EESRK ragina būsimą Komisiją dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad programa „Europos horizontas“ taptų veiksmingu, atspariu ir tvirtu programos „Horizontas 2020“ tęsiniu. Savo ruožtu reikės didelių pastangų, visų pirma valstybių narių, ir visapusiško socialinių partnerių dalyvavimo, siekiant užtikrinti aukštos kokybės švietimą ir prieigą prie profesinio bei platesnio mokymo. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Žmogiškųjų įgūdžių skatinimas ir ugdymas taip pat yra labai svarbu. EESRK mano, kad daugiausia dėmesio turi būti skiriama padėti individualius įgūdžius lengvai pritaikyti mokantis visą gyvenimą, akcentuojant daugiakalbiškumą ir lengvai pritaikomas mokymo programas, o ne stengtis nevykusiai paversti žmones geresniais kompiuteriais. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.3. | Į kiekvieną politikos sritį turi būti įtraukti MVĮ poreikiai ir potencialas, siekiant padėti užtikrinti jų galimybes gauti finansavimą ir naudotis kitais ištekliais, taip pat remti jų gebėjimą vystytis. Kaip nurodoma 2015 m. Europos Komisijos komunikate „Prekyba visiems“ (3), daugiau kaip 600 000 MVĮ, kuriose dirba daugiau kaip 6 mln. asmenų, užima trečdalį ES eksporto rinkos. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kalbant apie prekybos veikimą, EESRK pakartoja savo raginimą ES, remiant PPO, demonstruoti pasaulinę lyderystę ir propaguoti taisykles, skirtas pažangiai, sąžiningai ir tvariai prekybos politikai įgyvendinti. ES turi ir toliau glaudžiai bendradarbiauti su kitais subjektais siekdama reformuoti PPO, visų pirma, nustatyti taisykles, kuriomis būtų užtikrinama, kad šalys laikytųsi darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir juos įgyvendintų. Šioje srityje ES ir jos valstybės narės turėtų pasinaudoti savo įtaka ir atstovavimu visose PPO komitetų struktūrose, ypač atsakingose už tokias naujas sritis kaip prekyba ir deramas darbas. Atvira, taisyklėmis pagrįsta tarptautinės prekybos sistema, užtikrinanti aukštus aplinkos, saugos ir darbo standartus, yra būtina norint padidinti ES įmonių verslo galimybes ir sąžiningas prekybos sąlygas jų konkurentų atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad labai svarbu, jog ES prekybos ir investicijų politikoje būtų atsižvelgiama į visas reikšmingas rinkos atvėrimo pasekmes ir kiek įmanoma apribojamas neigiamas poveikis, įskaitant socialines ir pereinamojo laikotarpio išlaidas. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas pagal bet kurią daugiametę finansinę programą turi numatyti pakankamą finansavimą neigiamam prekybos poveikiui sušvelninti, be to, reikia iš naujo apsvarstyti visas jo taikymą ribojančias sąlygas ir kriterijus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Kita vertus, išsamesnės prekybos derybos turi didesnį potencialą lemti konfliktus pažeidžiamose srityse. Bet kokie tokio pobūdžio nesutarimai turi būti sprendžiami veiksmingai. Jie gali apsunkinti aukšto lygio standartų laikymąsi, visų pirma susijusių su maisto sauga, vartotojų apsauga, deramomis darbo sąlygomis, viešųjų paslaugų apsauga ar tvarių prekybos teisių įgyvendinimo užtikrinimu, kaip išsamiai aptarta daugelyje ankstesnių nuomonių. EESRK dar kartą pabrėžia, kad nė viena prekybos susitarimo nuostata neturi riboti valdžios institucijų laisvės imtis tokių reguliavimo veiksmų, kokius jos mano esant tinkamais. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Be to, EESRK ragina naujos sudėties Komisiją dar kartą patvirtinti savo horizontaliąsias nuostatas dėl tarpvalstybinių duomenų srautų ir asmens duomenų apsaugos ES prekybos ir investiciniuose susitarimuose. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | ES turi išskirtinių galimybių imtis vadovaujamojo vaidmens išsamaus patikrinimo srityje; EESRK ragina Komisiją pasiūlyti ES taisykles šioje srityje ir pakartoja savo įsitikinimą, kad atsakingo verslo įgyvendinimo užtikrinimas vykdant prekybos politiką yra svarbus stiprinant ES prekybos poziciją pasaulyje ir remiant tvarumą, ypač skatinant įmones prisiimti atsakomybę už jų poveikį visuomenei. Kartu, EESRK ragina prekybos susitarimuose reikalauti, kad nacionalinio ir vietos lygmens Vyriausybės atliktų visapusišką vaidmenį. |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | EESRK mano, kad norint užtikrinti geresnį supratimą apie prekybos veiksnius ir ekonominį poveikį, būtina išsamesnė politinė diskusija dėl prekybos ir investicijų vaidmens. ES vertinimo politikoje daugiau dėmesio turėtų būti skiriama kokybiniam prekybos susitarimų elementų vertinimui visapusiškai dalyvaujant pilietinei visuomenei ir EESRK. Būtina parengti platesnį rodiklių rinkinį ir laikytis atviro požiūrio į alternatyvius modelius, o prieš pradedant derybas reikia atlikti poveikio vertinimus. Be to, tinkamais intervalais turėtų būti atliekamas holistinis visuotinio prekybos poveikio tyrimas. |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | EESRK dar kartą primygtinai ragina EIVT labiau orientuotis į prekybą. Prekyba tapo vis svarbesniu elementu tiek geopolitiniu požiūriu, tiek ekonominės diplomatijos srityje, tačiau su prekyba susiję klausimai buvo akivaizdžiai ignoruojami neseniai priimtame bendrame komunikate dėl ES ir Azijos sąsajų (4). Kartu, EESRK pakartoja savo raginimą užtikrinti glaudesnį, nuoseklesnį ir skaidresnį Prekybos generalinio direktorato ir kitų generalinių direktoratų, ypač DEVCO ir EMPL, bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

1.5.5.

| 1.6. | EESRK reikalauja, kad derybų metu ir po jų dialogas su pilietine visuomene dėl prekybos ir investicijų politikos būtų kur kas išsamesnis ir būtų stiprinamas pilietinės visuomenės stebėjimo vaidmuo. Šis dialogas turi būti plėtojamas didesnio skaidrumo ir nuolatinio tobulinimo pagrindu, nes derybos ir susitarimai tampa sudėtingesni, ypač dėl darnaus vystymosi tikslų, Paryžiaus susitarimo ir pokyčių kuriant žiedinę ekonomiką. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK taip pat pakartoja savo ankstesnę rekomendaciją, kad reikia ne tik persvarstyti ir atgaivinti daugiašalį požiūrį į žemės ūkį, bet ir tai, kad ES turi puikias galimybes imtis vadovaujamojo ir aktyvaus vaidmens, kartu propaguojant aplinkosaugos, socialinius ir bendresnius darnaus vystymosi standartus, atitinkančius DVT. ES taip pat turi vengti didelių lengvatų žemės ūkio srityje, kurios pakenktų vidaus gamybai. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pirmiausia palankiai įvertino tai, kad komunikate „Prekyba visiems“ pabrėžiamas darnus vystymasis, ypač žmogaus ir socialinių teisių bei aplinkos srityse, ir prekybos ir darnaus vystymosi skyrių įtraukimą į visus naujos kartos prekybos susitarimus. Tai turi tapti ES prekybos ir investicijų politikos propagavimo pagrindu. Veiksmingas vykdymo užtikrinimas dabar yra esminis dalykas įgyvendinant šiuos įsipareigojimus, visų pirma siekiant sukurti vienodas konkurencijos sąlygas ES įmonėms užsienyje. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | EESRK palankiai vertina naujosios Komisijos pirmininkės neseniai paskelbtą informaciją apie pasiūlymą skirti naują už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingą vyriausiąjį pareigūną, kuris teiktų ataskaitas už prekybą atsakingam Komisijos nariui, „siekiant stebėti ir gerinti mūsų prekybos susitarimų laikymąsi“ (5). Primygtinai raginame šiam naujai paskirtam asmeniui suteikti plačius įgaliojimus, kurie būtų vienodai svarūs ir veiksmingi ir apimtų visus pagal laisvosios prekybos susitarimus prisiimtus įsipareigojimus, visų pirma susijusius su darniu vystymusi. Tai turi apimti objektyvų sprendimų priėmimo procesą, kuris būtų grindžiamas laiku ir veiksmingai inicijuotais tyrimais ir remiamas atitinkamais ištekliais. Be to, turi būti aiškiai nustatytas pripažintų suinteresuotųjų subjektų vaidmuo, tiek teikiant skundus, tiek dalyvaujant bet kokiame vėlesniame viešajame klausyme. Būtina ne tik teikti nuodugnias ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai, bet ir galutinai apibrėžti EESRK ir atitinkamų vietos patarėjų grupių vaidmenį, taip pat užtikrinti nuolatinį pilietinės visuomenės dalyvavimą. |
| --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | EESRK jau anksčiau rekomendavo, kad ateityje į visus įgaliojimus derantis dėl prekybos ir darnaus vystymosi skyrių būtų įtraukta speciali nuostata, skirta skatinti DVT, o, pasirašius Paryžiaus susitarimą, kaip neatsiejama ES vertybių dalis būtų įtraukta ir kova su visuotiniu atšilimu. Perėjimas prie mažai anglies dioksido išskiriančios žiedinės ekonomikos, savo ruožtu, turi būti dar vienas pagrindinis veiksnys, atsispindintis bet kokiuose ES derybų įgaliojimuose. |
| --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Rimtu iššūkiu taps tikrieji pokyčiai pereinant prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos iki 2050 m. Tai turės didžiulį poveikį prekybos politikos vystymui, tuo tarpu prekybos srityje priimti sprendimai savo ruožtu turės didelį poveikį tam, kaip šis perėjimas įgyvendinamas tiek ES, tiek pasaulyje. Teisingo perėjimo užtikrinimas šioje srityje taip pat turi būti visos būsimos prekybos politikos, praktikos ir derybų pagrindu. |
| --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | Padidėję prekybos srautai dar labiau padidins transporto mastą – šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) išmetimas šioje srityje ir taip jau yra ypač didelis. Todėl EESRK ragina, kad visos transporto rūšys taptų sustiprintos tvaraus ir teisingo transporto politikos dalimi ir kad būtų sukurtas aiškus prekybos ir transporto politikos ryšys, be kita ko, įgyvendinant atitinkamus DVT įsipareigojimus. |
| --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | Galiausiai, EESRK primygtinai ragina ES, pereinant prie žiedinės ekonomikos, atidžiai atkreipti dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria pagrindiniai ES ištekliams ir energijai imlūs pramonės sektoriai, stengtis užkirsti kelią tiek anglies dioksido, tiek ir investicijų nutekėjimui ir visapusiškai ištirti su PPO taisyklėmis suderintas švelninančias pasienio koregavimo priemones. |
| --- | --- |

1.8.5.

2.   Įžanga

| 2.1. | Prekyba ir investicijos yra labai svarbios ES, nes jos turi potencialo pagerinti ES vidaus ekonominės veiklos rezultatus „namuose“. Komunikate „Prekyba visiems“ (6) pabrėžiama, kad daugiau nei 30 mln. ES darbo vietų, t. y. viena iš septynių, priklauso nuo eksporto už ES ribų ir kad 90 % pasaulio ekonomikos augimo per ateinančius 15 metų turėtų įvykti už Europos ribų. Nors ir pripažindama, kaip svarbu gerinti savo ekonominius rezultatus per prekybą, ES neturi rizikuoti remdamasi tik eksportu pagrįstu modeliu. Nemažiau svarbu pabrėžti vidaus paklausos didinimą per viešąsias ir privačias investicijas ir vartojimą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | ES, kuriai tenka šeštadalis viso pasaulio importo ir eksporto, yra didžiausia pasaulyje pagamintų prekių ir paslaugų eksportuotoja, ir, savo ruožtu, ji yra didžiausia eksporto rinka apie 80 šalių. Europos ekonomikos pagrindas – pramonė – sudaro 80 % ES eksporto ir užtikrina svarbias privačias inovacijas ir aukštos kvalifikacijos reikalaujančias darbo vietas. Kaip nurodoma „Prekyba visiems“, „nuo 1995 m. importo dalis ES eksportuojamuose produktuose padidėjo daugiau kaip 50 %“, o tai dar labiau pabrėžia svarbų verslo ir pramonės bei dinamiškos ir aktyvios prekybos politikos vaidmenį. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Dabar ES nuo eksporto priklauso 36 milijonai darbo vietų ES viduje (7), t. y. nuo 2000 m. jis padidėjo dviem trečdaliais ir maždaug 1,5 trln. EUR, o ES ir toliau užima daugiau kaip 15 % visos pasaulio prekių eksporto rinkos, palyginti su Kinijos augimu ir atitinkamu tiek JAV, tiek Japonijos pasaulinių rinkos dalių sumažėjimu. EK pabrėžia, kad darbo vietose, susijusiose su eksportu, „mokamas didesnis už vidutinį darbo užmokestis“ ir kiekvienoje valstybėje narėje joms tenka „nemaža dalis“. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Priešingai nei prekiaujant prekėmis, prekybos paslaugomis srityje patiriamas didesnis spaudimas mažinti atlyginimus. Neseniai paskelbta EBPO ataskaita (8) rodo, kad paslaugų funkcijos sudaro didelę dalį apdirbamosios pramonės ir tokių paslaugų dalis užsienyje didėja. Įmonės vis dažniau svarsto, ar teikti savo paslaugas, ar pirkti jas iš išorės tiekėjų. Perkeliant veiklą į kitas šalis, kuriose darbo jėgos išlaidos yra mažesnės, darbo vietų perkėlimo klausimas itin aktualus. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Yra grėsmė, kad „Brexit’as“ taps labai svarbiu veiksniu plėtojant būsimus ES prekybos santykius ir siekiant toliau užtikrinti nevaržomus ir neapmuitintus prekybos srautus. Didelės prekybos šalies pasitraukimas iš bendrosios rinkos gali, viena vertus, pakenkti ES prekybos politikos pusiausvyrai, ir, kita vertus, gali tapti dideliu iššūkiu, jei tai paskatins Jungtinę Karalystę imtis ryžtingų veiksmų reguliavimo panaikinimo link, įskaitant standartų mažinimą ir teisių užtikrinimo sumažinimą. Labai svarbu, kad ES dėtų visas pastangas užkirsti kelią bet kokiems Jungtinės Karalystės veiksmams, susijusiems su konkurencija nesąžiningomis sąlygomis. ES ir Jungtinės Karalystės susitarimas, kuriame išlaikomi aukšti standartai ir teisės, yra nepaprastai svarbus. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Sukuriant eksponentinę prekybos prekėmis ir – vis labiau paslaugomis – paklausą, derinama daugybė veiksnių. Prognozuojama, kad iki amžiaus vidurio pasaulio gyventojų skaičius pasieks 9–10 milijardų. Dėl sparčios industrializacijos ir urbanizacijos, daugiau nei pusė pasaulio gyventojų pirmą kartą istorijoje dabar gyvena miestuose ir miesteliuose, kur žmonės yra labiau priklausomi vieni nuo kitų nei kaimo visuomenėje, kuri labiau orientuota į išgyvenimą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Taip pat apskaičiuota, kad iki 2030 m. vidutinių pajamų turinčių žmonių skaičius gali padidėti iki 2 milijardų žmonių, ypač tokiose šalyse kaip Kinija, Indija, Kenija, Čilė ir Indonezija. Šie žmonės (daugelis jų pirmą kartą gyvenime) norės ir galės mokėti už daug didesnę įvairovę ir pasirinkimą to, ką jie valgo, dėvi, naudoja, vairuoja ar kitaip vartoja. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Tačiau besiplečiančios rinkos nėra vienintelė padidėjusių prekybos srautų priežastis. Šiandienos pasaulyje tarptautinių įmonių veikla vis dažniau organizuojama pagal pasaulines vertės grandines. Analizuodama šias strategijas, EBPO (9) apibūdino, kaip mokesčių strategijos, masto ekonomija (įmonių koncentracija didėja), technologinė patirtis ir veiklos įvairinimas tampa pagrindinėmis pasaulio prekybos varomosiomis jėgomis. Ekonomikos skaitmeninimas taip pat ištrina tradicines ribas. Be to, tarptautinės įmonės vis labiau remiasi ne nuosavybės santykiais (strategine partneryste, užsakomosiomis paslaugomis). Todėl grupių struktūros yra sudėtingesnės nei iki šiol, o verslo praktika keičiasi. Atsižvelgiant į tai gali tekti koreguoti prekybos ir investicijų politiką. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | ES eksportuotojams suteikiama svarbi ES pranašumais pagrįsta galimybė, visų pirma didelės pridėtinės vertės gamybos srityje arba aukščiausios klasės rinkos segmento prekių ir paslaugų teikimo srityje. Tai papildo apie 70 jau veikiančių ir apimančių penkis žemynus ES susitarimų dėl lengvatinio prekybos režimo, kartu vykstant deryboms dėl kitų svarbių susitarimų. Jei nebus pasinaudota šia galimybe, ji atiteks konkuruojantiems eksportuotojams iš kitų išsivysčiusių šalių arba, visų pirma, iš sparčiai besiformuojančių ekonomikų. Svarbūs pastarojo meto poslinkiai – persvarstyta Partnerystė abipus Ramiojo vandenyno (TPP) ir kitos svarbios prekybos derybos visame Azijos ir Ramiojo vandenyno regione. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Pagrindiniai elementai, kuriais grindžiama su prekyba susijusi ES gerovė

| 3.1. | Bendrosios rinkos svarbą ES prekybai rodo vadinamasis šalutinis poveikis, pagal kurį penktadalis eksporto remiamų darbo vietų yra kitoje valstybėje narėje. Pavyzdžiui, Vokietijos eksportas sukuria ne tik 6,8 mln. darbo vietų Vokietijoje, bet ir 1,6 mln. darbo vietų kitose ES šalyse. Pirmiausia taip yra dėl to, kad tiekimo grandinės ilgėja ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje, kai nebaigti produktai gali daug kartų kirsti sienas, visų pirma automobilių pramonėje. Šį veiksnį dar labiau išryškino „Brexit’as“: 650 000 JK įsteigtų darbo vietų yra susijusios su eksportu iš ES iš kitų valstybių narių. EK duomenys (10) rodo, kad daugiausiai naudos gaunančios šalys yra Čekija, Slovakija ir Lenkija. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Todėl sklandus ir sąžiningas bendrosios rinkos ir euro zonos veikimas yra svarbūs veiksniai išlaikant ir didinant su eksportu susijusių darbo vietų skaičių. Svarbiausiu uždaviniu išlieka tolesnė bendrosios rinkos ir eurozonos integracija, įskaitant energiją ir sklandžiai veikiančią transporto sistemą, taip pat ir sukuriant palankias sąlygas sąžiningam darbuotojų judumui. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Taip pat labai svarbu geriau integruoti paslaugas ir duomenų srautus, pastaruoju atveju visapusiškai laikantis ES duomenų privatumo taisyklių, visų pirma dėl to, kad bendroji rinka tampa vis labiau skaitmeninė. Sveikai skaitmeninei ekosistemai taip pat reikia tokios politikos strategijos, pagal kurią duomenys galėtų būti naudingi visuomenei ir suteiktų galimybių plėtoti su viešuoju interesu susijusias skaitmenines paslaugas. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Savo nuomonėje dėl PPO reformos EESRK ragino užtikrinti, kad „visais atvejais bet kokia būsima daugiašalė iniciatyva dėl duomenų srautų visapusiškai atitiktų ES horizontaliąsias nuostatas dėl tarpvalstybinių duomenų srautų ir asmens duomenų apsaugos ES prekybos ir investicijų susitarimuose“ (11) ir paragino naująją Komisiją šį pagrindinį įsipareigojimą dar kartą pripažinti nediskutuotinu. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Sparti skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto (DI) raida, demografiniai pokyčiai ir perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio žiedinės ekonomikos radikaliai pakeis visuomenę. Verslui tenka vienas pagrindinių vaidmenų diegiant naujoves ir naujas technologijas, o Vyriausybės vaidmuo – užtikrinti teisingo perėjimo teisinę sistemą ir privalomų etinių DI taisyklių principus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Moksliniai tyrimai ir inovacijos, kuriems impulsą duoda pramonė ir kurių pagrindas yra aukšto lygio švietimas ir verslumas, yra labai svarbūs siekiant, kad ES išliktų pažangos priešakyje. Pagrindinis būsimos EK prioritetas – užtikrinti, kad programa „Europos horizontas“ taptų veiksmingu ir tvirtu programos „Horizontas 2020“ tęsiniu. ES taip pat turi sutelkti dėmesį į tai, kaip padėti įmonėms didinti savo konkurencingumą tiek ES viduje, tiek tarptautiniu mastu, taip pat remti jų veiklą plėtojant ir taikant naujas technologijas. Inovacijos taip pat skatinamos vykdant bandomuosius projektus ir bendradarbiaujant viešajam ir privačiajam sektoriams bei akademinei bendruomenei. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Technologiniai pokyčiai ir plėtra reikalauja greitų įgūdžių pokyčių tose srityse, kuriose spragos atsiranda sparčiai ir netikėtai, tačiau dažniausiai tai vyksta techninėse srityse, visų pirma gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos srityse. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Žmogiškųjų įgūdžių ir platesnės daugiakalbystės skatinimas ir plėtojimas yra toks pat svarbus, kaip ir didesnis dėmesys galimybėms pasinaudoti profesiniu mokymu, perkvalifikavimu ir mokymusi visą gyvenimą. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Norint sumažinti įgūdžių spragą, mokymo sistemos turės būti pakankamai lanksčios ir pasirengę be didelių pastangų reaguoti į būsimus poreikius. Todėl valstybėms narėms reikės dėti daug pastangų, o socialiniams partneriams taip pat teks atlikti labai svarbų vaidmenį šioje srityje. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Atsiradus skirtingoms ir naujoms darbo formoms, labai svarbu skatinti sklandų perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, perėjimus tarp darbo vietų ir užduočių, taip pat sudaryti sąlygas savarankiškam darbui ir verslumui. Darbo pasaulio pokyčius turi paremti socialiai apsaugotos, lanksčios ir tinkamai veikiančios darbo rinkos, taip pat į rezultatus orientuotas socialinis dialogas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Konkurencija yra pagrindinė verslo vystymo varomoji jėga. ES prekybos politika ir teisės aktais, atsižvelgiant į jų kompetencijos ribas, įmonėms turi būti sudarytos palankios sąlygos kurti tinkamas darbo vietas, kuriose laikomasi aukštų darbo standartų, konkuruojant su ES nepriklausančiomis šalimis. Toks reguliavimas turi atitikti paskirtį ir skatinti teigiamą verslumo dvasią ir kultūrą, kuri taip pat turi būti patraukli jaunimui, ypač moterims. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | EESRK atkreipia dėmesį į EBPO ir TVF ataskaitas (12), kuriose pabrėžiama padidėjusi pramonės koncentracija tiek gamybos, tiek nefinansinių paslaugų srityje. Gali tekti atlikti papildomus mokslinius tyrimus, kad būtų galima suprasti tokios rinkos koncentracijos priežastis, dėl kurių gali prireikti naujo požiūrio į konkurenciją ir tarptautinę prekybos politiką. Šiuo atveju labai svarbu, kad prekybos darbotvarkė netrukdytų politikos priemonėms, kuriomis siekiama suteikti daugiau galimybių MVĮ patekti į rinkas, taip pat ir vykdant plataus užmojo Europos pramonės politiką, ypač skaitmeniniame sektoriuje. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ES turi sukurti aplinką, palankią remti privačiąsias ir viešąsias investicijas. Tam reikia stabilumo ir nuspėjamumo, stabilios makroekonominės aplinkos, stiprios intelektinės nuosavybės teisių apsaugos ir fiskalinės atsakomybės. Apmokestinimo sistema, nors ir teisinga, savo ruožtu turi skatinti inovacijas, verslumą, augimą ir darbo vietų kūrimą. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Be to, ES prekybos ir investicijų politika turi budriai stebėti visas investicijas, kurios gali kilti sukčiavimo ar mokesčių vengimo atvejais. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Tiesioginės užsienio investicijos (TUI) yra svarbios, kai įmonės vis dažniau produkciją gamina netoli savo galutinių rinkų, o tai, inter alia, gali padėti išlaikyti jų konkurencingumą. EESRK taip pat palankiai įvertino (13) ES prekybos apsaugos reglamentą dėl pastarojo meto veiksmų siekiant stebėti užsienio investicijas į ES. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Nepaisant to, 2018 m. EBPO metinėje TUI statistikos ataskaitoje nurodyta, kad po JAV mokesčių reformos tiesioginių užsienio investicijų pasaulyje sumažėjo 27 %. Kai kuriose ES šalyse (Liuksemburge, Nyderlanduose) nuosmukis yra įspūdingas. Todėl ypatingą dėmesį reikėtų skirti TUI, susijusių su realiąja ekonomika, ir TUI, grindžiamų bet kokiais sukčiavimo ar mokesčių vengimo motyvais, atskyrimui. Su šiais reiškiniais ES turi kovoti visais lygmenimis. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | Kaip nurodoma „Prekyba visiems“, „daugiau kaip 600 000 MVĮ, kuriose dirba daugiau kaip 6 mln. asmenų, tiesiogiai eksportuoja prekes už ES ribų ir užima trečdalį ES eksporto rinkos“ (14) ir „daug kitų tokių įmonių eksportuoja paslaugas“ arba vykdo veiklą kaip didelių įmonių tiekėjos. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | EESRK ypač palankiai įvertino įsipareigojimą „daugiau dėmesio skirti mažosioms įmonėms, kurios, norėdamos patekti į naujas rinkas, susiduria su didesnėmis kliūtimis“. Buvo pažadėta į visas būsimas derybas įtraukti MVĮ skirtas nuostatas, taip pat atlikti nuolatinius „kliūčių, su kuriomis MVĮ susiduria konkrečiose rinkose, tyrimus“. Šiuo atveju aktuali yra ir Komiteto nuomonė (15) dėl TPIP susitarimo ir jo poveikio MVĮ. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | MVĮ potencialas ir poreikiai turi būti įtraukti į kiekvieną politikos sritį siekiant užtikrinti joms galimybę gauti finansavimą, kitus išteklius ir patekti į rinkas, taip pat remiamos jų galimybės vystytis, atsižvelgiant į skirtingas įmonių rūšis ir specifines sąlygas, kuriomis MVĮ (įskaitant kaimo ir periferines zonas) veikia. |
| --- | --- |

3.5.2.

4.   Prekybos ginčų sprendimas

| 4.1. | Lisabonos sutartimi ES buvo suteikta nauja kompetencija investuoti ir ji buvo įpareigota savo prekybą ir investicijas sieti su kitomis pagrindinėmis sritimis, ypač su plėtra. Esame susirūpinę, kad įvairūs Komisijos generaliniai direktoratai, įskaitant Vystymosi ir bendradarbiavimo GD (DEVCO) ir Užimtumo ir socialinių reikalų (EMPL), iki šiol tarpusavyje nepakankamai diskutuoja apie prekybos poveikį. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Papildomai „naujos kartos“ prekybos susitarimams, pradedant su Korėja, Komisija taip pat ketino derėtis dėl išsamesnių LPS – tiek su Rytų partnerystės šalimis, tiek su pažangesniais prekybos partneriais. Tarp jų – Japonija ir, visų pirma, išsamus ekonominės prekybos susitarimas (CETA) su Kanada, apimant ne tik tarifų panaikinimą, bet ir daugybę įvairių aspektų, pavyzdžiui, paslaugų taisykles, netarifinių prekybos kliūčių panaikinimą ir kitus su prekyba susijusius aspektus, pvz., investicijas ir konkurenciją arba bendradarbiavimą reguliavimo srityje. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Atsižvelgdamas į šią raidą, EESRK mano, kad raginimas nuolat tobulinti į ateitį orientuotą progresyvios prekybos darbotvarkę yra nepaprastai svarbus. Tokios išsamios prekybos derybos turi didesnį potencialą lemti konfliktus pažeidžiamose srityse, tokiose kaip aukšto lygio standartų išlaikymas, visų pirma maisto saugos, vartotojų apsaugos ir tinkamų darbo sąlygų srityje, apsaugant viešąsias paslaugas ar užtikrinant tvarios prekybos darbotvarkės teises. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Atsižvelgiant į tai, kad naujos kartos susitarimai neapsiriboja tradiciniu tarifų mažinimu, o veikiau nustato valstybinių priemonių, kurios nėra skirtos paveikti prekybą, taisykles, kyla susirūpinimas, kad tai apribos viešosios tvarkos sritį. Valstybės ne tik turi teisę reguliuoti, kaip mano esant tinkama, bet ir privalo tai daryti atsižvelgdamos į bendrus interesus. EESRK pabrėžia, kad jokia prekybos susitarimo nuostata tam neturi kliudyti. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESRK yra pažymėjęs (16), kad ES prekybos politika „bus vertinama atsižvelgiant į tai, ar Komisija galės parodyti, kad įgyvendinant prekybos susitarimus nėra mažinami aplinkos apsaugos, darbo ir kiti standartai. Iš tikrųjų susitarimais turėtų būti siekiama šiuos standartus griežtinti“. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Atvira, taisyklėmis grindžiama tarptautinės prekybos sistema yra būtina norint padidinti verslo galimybes ir užtikrinti įmonėms sąžiningas prekybos sąlygas jų užsienio konkurentų atžvilgiu. ES turi remti PPO taisykles, skatinančias sąžiningą prekybą, užtikrinančią, kad bus laikomasi DVT, ir parodyti, kad ji pirmauja pasaulyje tiek kovojant su protekcionizmu ir šalinant trikdžius, tiek ir skatinant taisykles, skirtas įgyvendinti pažangią, sąžiningą ir tvarią prekybos politiką. Šioje srityje ES ir jos valstybės narės turėtų pasinaudoti savo įtaka ir atstovavimu visose PPO komitetų struktūrose, ypač atsakingose už tokias naujas sritis kaip prekyba ir deramas darbas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Prekyba yra vienas iš intensyviausiai Europos Komisijos vertinamų politikos procesų. Tačiau, norint įgalinti platesnes politines diskusijas dėl prekybos ir investicijų vaidmens, reikia atlikti papildomą analizę, kad būtų galima geriau suprasti prekybos variklius ir jos ekonominį poveikį, taip pat galimą jos indėlį įgyvendinant DVT. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Šioje srityje svarbiausias vaidmuo tenka ES vertinimo politikai. Prekybos generalinis direktoratas vertina pagrindinių prekybos iniciatyvų poveikį, naudodamas įvairias priemones: poveikio vertinimą ir poveikio darniam vystymuisi vertinimą, ekonominį derybų rezultatų vertinimą ir ex post vertinimus. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Metodikos ir laiko nustatymo klausimai yra labai svarbūs ir turėtų būti įvertinti iš naujo. Naudojamas bendrosios pusiausvyros apskaičiavimo modelis (angl. CGE) turėtų būti dar kartą įvertintas, lyginant jį su alternatyviais modeliais, ir papildytas platesniu rodiklių, kuriais matuojamas poveikis žmogaus ir darbo teisėms, klimato kaitai, biologinei įvairovei ir TUI, rinkiniu. Tačiau vien tik padėties palyginimo – esant prekybos susitarimui ar be jo – nepakanka derybų, visų pirma dėl prekybos ir darnaus vystymosi, galimybių kokybiniam įvertinimui. Poveikio vertinimas ir poveikio darniam vystymuisi vertinimas turi būti atlikti laiku, kad būtų galima patarti derybininkams, ir į juos reikia atsižvelgti prieš derybas ir jų metu, o ne joms pasibaigus. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Parama darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimui, kaip anksčiau rekomendavo EESRK savo nuomonėje Esminis prekybos ir investicijų vaidmuo siekiant darnaus vystymosi tikslų ir juos įgyvendinant (17), turėtų tapti ES prekybos politikos vertinimo pagrindu. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EESRK konsultacijas su pilietine visuomene laiko svariu jos indėliu atliekant poveikio darniam vystymuisi vertinimą ir rekomenduoja išplėsti jas ir pradėti vykdyti ankstyvuoju techninių užduočių rengimo laikotarpiu. EK iniciatyvinės vertinimo grupės vidaus darbas galėtų dar labiau pagerėti įtraukus pilietinę visuomenę. Konsultantai turi būti pakankamai nepriklausomi ir turėti pakankamai praktinės patirties, visų pirma susijusios su žmogaus teisėmis ir aplinkos klausimais. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Darbo rinkų klausimu reikia išsamesnės analizės apie galimą perkėlimo poveikį, darbo užmokesčio pokyčius ir darbo saugumą. Kalbant apie ekonominį poveikį, reikėtų atkreipti dėmesį ne tik į ES, bet ir į tai, kokiu mastu prekyba ir investicijos leidžia mažiau išsivysčiusios ekonomikos šalims padidinti savo produktyvumą ir inovacijas. Tinkamais laiko tarpais turėtų būti atliekamas holistinis visuotinio prekybos poveikio tyrimas. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Prekyba tapo vis svarbesniu ir geopolitinės, ir ekonominės diplomatijos elementu. Todėl EIVT turi tapti labiau orientuota į prekybą – prekyba akivaizdžiai buvo ignoruojama neseniai priimtame bendrame komunikate dėl ES ir Azijos sąsajų (18). |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.5. | Derybose dėl „TPIP“ susitarimo su JAV pirmiausia buvo atkreiptas dėmesys į daugelį platesnių visuomenės ir pilietinės visuomenės problemų, tačiau jos yra bendro pobūdžio. Nors prekybos derybose Europos Komisija stengėsi prisiimti politinius įsipareigojimus neskatinti prekybos ar investicijų apsaugos lygio sąskaita arba numatyti tokias garantijas kaip specialiosios išimtys ir išlygos, specialios išlygos dėl valstybinių monopolijų ar išankstinis nesąžiningų investuotojų pretenzijų atmetimas, EESRK ragino ir toliau ragina pateikti papildomų paaiškinimų ir garantijų įvairiais labai jautriais klausimais. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Pagrindiniu rūpesčiu laikoma grėsmė viešosioms paslaugoms, atsirandanti dėl prekybos susitarimo, kuriame numatomas rinkos liberalizavimas ir specialios sąlygos (neveikimo ir negrįžimo išlygos), ribojančios šalių galimybes ateityje nustatyti patekimo į rinką apribojimus ir diskriminacines priemones. EESRK praeityje palankiai įvertino „Komisijos pareikštą norą, atsižvelgiant į EESRK, Europos Parlamento ir platesnės pilietinės visuomenės pozicijas, apsaugoti viešąsias paslaugas LPS“, tačiau pabrėžė, „kad tai geriausiai padaryti panaudojant teigiamą sąrašą patekimo į rinką ir nacionalinio režimo požiūriu“ (19). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Atsižvelgiant į nuolatinę Vyriausybės pasikeitimo ir su tuo susijusią viešųjų paslaugų politikos keitimosi galimybę, bet koks ankstesnis prekybos susitarimo atvėrimas „įstrigtų“. Trauktis negalime. Todėl neveikimo ir negrįžimo išlygų atvėrimas gali kelti grėsmę visų pirma viešosioms paslaugoms, atsižvelgiant į jų siaurą ir dviprasmišką taikymo srities apibrėžimą. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Šios viešosios politikos erdvės išsaugojimas taip pat labai svarbus viešųjų pirkimų įtraukimo į prekybos susitarimus kontekste. Todėl EESRK nuomone, labai svarbu paraginti „išsaugoti perkančiųjų subjektų gebėjimą viešųjų pirkimų konkursuose taikyti aplinkosaugos, socialinius ir su darbo jėga susijusius kriterijus, pavyzdžiui, prievolę laikytis kolektyvinių sutarčių ir prie jų prijungti“ (20). |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.6. | Investicijų apsaugos klausimu, EESRK nurodė, kad „reikia procedūrinių garantijų ieškiniams, nukreiptiems į vidaus viešojo intereso teisės aktus, siekiant užtikrinti šalies teisę atitinkamai reguliuoti atsižvelgiant į viešąjį interesą, o ne į investuotojo apsaugą“ (21). Savo nuomonėje dėl Daugiašalio investicinių ginčų teismo EESRK teigia, „kad tai galima deramai pasiekti tik įtraukus išimtis dėl viešojo intereso ir [...] būti neatsiejama nuo atitinkamų garantijų, kad nebus piktnaudžiaujama dėl protekcionistinių priežasčių“. Atsižvelgdamas į platesnį kontekstą, susijusį su savo nuomone dėl Svarbiausių konkrečių TPIP klausimų, Komitetas ragino užtikrinti, kad „teisė reguliuoti socialinės apsaugos poreikių srityje [...] aiškiai (apimtų) kolektyvinius susitarimus, įskaitant trišalius ir (arba) bendrus (erga omnes) susitarimus, kad jie negalėtų būti aiškinami kaip investuotojo teisėto lūkesčio pažeidimas“ (22). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Nors žemės ūkis ir prekyba priklauso ES kompetencijos sričiai daugiau nei 40 metų, šiose svarbiausiose srityse kartais pasigendama tarpusavio bendravimo arba bendro požiūrio. ES taip pat privalo vengti bet kokios pagundos žemės ūkio srityje daryti didelių nuolaidų, kurios pakenktų vidaus gamybai. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | EESRK nuomonėje dėl Žemės ūkio prekybos derybose (23) buvo pabrėžta, kad dvišaliais susitarimais turėtų būti siekiama panaikinti dvigubų standartų taikymą žemės ūkio srityje, ypač susijusius su sutartimis dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių ir TPK, šalyse partnerėse. ES, atsižvelgdama į darnaus vystymosi tikslus, taip pat norės propaguoti savo aplinkos, socialinius ir bendresnius darnaus vystymosi standartus. ES (ir kitos šalys) turi įtraukti privalomą įsipareigojimą didinti mažiau išsivysčiusių šalių pajėgumą siekiant padėti joms atitikti tokius standartus, pavyzdžiui, padėti kurti priimtiną veterinarinio sertifikavimo sistemą, nes maisto saugos standartai yra itin svarbūs. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Daugiašalį požiūrį į prekybą žemės ūkio produktais reikia permąstyti ir atgaivinti. PPO „Doha“, kaip išsivysčiusių ir besivystančių šalių prekybos dialogo koncepcija, turi būti išlaikyta ir stiprinama, kartu gerbiant visų apsirūpinimo maistu savarankiškumo principą. Toje pačioje nuomonėje pabrėžiama, kad ES yra tinkamai pasirengusi atlikti iniciatyvų vadovaujamą vaidmenį skatinant naują suderintą požiūrį, ypač dėl to, kad kai kurios sparčiai besiformuojančios ekonomikos nelabai stengiasi padėti kitoms vis dar mažiau išsivysčiusioms šalims. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.8. | Savo nuomonėje dėl PPO reformos EESRK teigia, jog „itin svarbu, kad atsargumo principas, įtvirtintas ES sutartyse, būtų tinkamai apsaugotas ir daugiašaliu lygmeniu ir būtų visapusiškai teisiškai pripažintas siekiant užtikrinti aukštesnio lygio apsaugą taikant prevencinį sprendimų priėmimą kilus pavojui žmonių sveikatai arba aplinkai. Atsižvelgiant į jo svarbą, ES visose savo prekybos derybose turėtų jį įtraukti kaip svarbų interesą“ (24). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Nors strategijoje „Prekyba visiems“ išskirtinis dėmesys skiriamas vartotojų pasitikėjimui saugiais produktais, JT gairėse dėl vartotojų apsaugos numatytas daug platesnio pobūdžio supratimas, įskaitant vartotojų privatumo apsaugą, jų teises e. prekyboje ir teisę į veiksmingą vartotojų teisių užtikrinimą. Atsižvelgdamas į prekybos liberalizavimo poveikį vartotojams, EESRK savo nuomonėje Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyriai ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS) ragino „į PDV sistemą [įtraukti konkretų] vartotojų klausimams [skirtą skyrių] dėl prekybos ir vartotojų, kuriame būtų aptariami atitinkami tarptautiniai vartotojų standartai ir stiprinamas bendradarbiavimas vartotojų teisių užtikrinimo srityje“ (25). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Europos Komisija 2017 m. diskusijoms skirtame dokumente dėl globalizacijos suvaldymo nurodo keletą nevaldomos globalizacijos pasekmių, visų pirma didėjančią nelygybę. Prekybos nauda niekada nepaskirstoma tolygiai. ES prekybos ir investicijų politikoje būtina atsižvelgti į visas reikšmingas rinkos atvėrimo pasekmes ir kiek įmanoma apriboti neigiamą poveikį, įskaitant socialines ir pereinamojo laikotarpio išlaidas. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.10.1. | Dokumente „Prekyba visiems“ pirmą kartą pripažįstama, kad prekyba „jei tam tikroms įmonėms pasirodo, kad nauja konkurencija yra pernelyg didelė, tam tikriems regionams ir darbuotojams gali daryti laikiną griaunamąjį poveikį“ ir pabrėžiama, kad „tiesiogiai paveiktiems žmonėms tokie pokyčiai nėra nedideli“. Šiame kontekste svarbus Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas. Jis 2013–2014 m. laikotarpiu padėjo daugiau kaip 27 600 darbuotojų (26). Todėl, EESRK nuomone, svarbu, kad bet kurioje daugiametėje finansinėje programoje būtų numatytas pakankamas finansavimas, tiesiogiai susijęs su poveikiu prekybai, ir iš naujo išnagrinėti visas jo taikymą ribojančias sąlygas ir kriterijus. Siekiant geriau numatyti ir remti restruktūrizavimo pokyčius, veiksmingos darbuotojų teisės į informavimą, konsultavimą ir kolektyvines derybas yra būtinos siekiant užtikrinti teisingą perėjimą. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.11. | EESRK taip pat ragina užtikrinti didesnę pažeidžiamų sektorių apsaugą nuo nesąžiningos prekybos konkurencijos, įtraukiant TDO standartus į jų vertinimo kriterijus. Neseniai priimtoje nuomonėje dėl prekybos apsaugos priemonių metodikos (27) EESRK ragino Europos ir trečiųjų šalių eksportuojantiems gamintojams užtikrinti vienodas veiklos sąlygas. Šiuo atžvilgiu EESRK palankiai įvertino Komisijos ketinimą taikyti specialius kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar padėtis rinkoje labai iškreipta, tačiau pažymėjo, kad taip pat reikėtų įvertinti, kaip laikomasi Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartų ir daugiašalių aplinkos susitarimų. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Atsižvelgiant į tvirtą ES Komisijos įsipareigojimą stiprinti darbo nuostatas prekybos derybose, EESRK paragino šalis partneres „prieš sudarant prekybos susitarimą parodyti, kad [jos] visiškai laikosi aštuonių pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) darbo konvencijų. Jeigu šalis partnerė neratifikavo arba tinkamai neįgyvendino šių konvencijų ar neparodė, kad apsaugos lygis yra lygiavertis, EESRK rekomenduoja prašyti parengti tvirtų įsipareigojimų įgyvendinimo veiksmų gaires, kurios būtų įtrauktos į PDV skyrių, užtikrinant, kad tikslai bus pasiekti laiku“ (28). ES taip pat privalo skatinti įgyvendinti naujausius Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartus ir užtikrinti jų vykdymą, kad būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos ES įmonėms užsienyje, bei skatinti 8-ojo DVT dėl deramo darbo įgyvendinimą. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Prekybos politika taip pat turi stiprinti bendrovių socialinės atsakomybės iniciatyvas Įmonės privalo prisiimti atsakomybę visuose tiekimo grandinės etapuose. Tai savo ruožtu padidintų įmonių „veiklos leidimų“ skaičių ir kuo labiau didintų inovacijų bei tvaraus ekonomikos augimo mastą. Nuoseklus atsakingos verslo praktikos įgyvendinimas yra svarbus stiprinant ES pasaulinę prekybos poziciją ir padedant įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus (DVT). Visuose laisvosios prekybos susitarimuose ES turėtų reikalauti, kad kiekviena jį pasirašiusi šalis aktyviai skatintų įmones laikytis EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms (29). Pripažindamas, kaip svarbu, kad Vyriausybės užtikrintų darbo rinkos taisyklių laikymąsi, pasitelkdamos ir patikrinimus, EESRK ragina prekybos susitarimuose reikalauti, kad Vyriausybės nacionaliniu ir vietos lygmenimis atliktų visapusišką vaidmenį. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | Vis daugiau Vyriausybių rengia savo įstatymus ir teisės aktus, naujausi – Prancūzijos įstatymas dėl rūpestingumo pareigos ir Nyderlanduose parengtas išsamaus patikrinimo, ar nesinaudojama vaikų darbu, įstatymo projektas. Kanada sustiprino savo įmonių socialinės atsakomybės strategiją, sutelkdama dėmesį į Kanados įmonių elgesį užsienyje ir sukūrė įvairių suinteresuotųjų subjektų patariamąjį organą. 2019 m. balandžio mėn. buvo paskirtas pirmasis Kanados atsakingos įmonės ombudsmenas, turintis įgaliojimą peržiūrėti ir pranešti apie viešai įtariamus žmogaus teisių pažeidimus, susijusius su Kanados įmonių veikla kalnakasybos, naftos, dujų ir drabužių sektoriuose užsienyje, įskaitant rekomendacijas dėl prekybos priemonių įmonėms. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.14. | EESRK mano, kad ES turi išskirtinę galimybę imtis išsamaus patikrinimo iniciatyvos, ypač atsižvelgiant į augančias pasaulines tiekimo ir vertės grandines. Savanoriškos ir privalomos priemonės nėra tarpusavyje nesuderinamos ir turi vienos kitas papildyti. Šiuo atžvilgiu EESRK atkreipė dėmesį į darbą, susijusį su vadinamąja JT privaloma sutartimi, kurią šiuo metu aptaria JT narės ir kuria ketinama kodifikuoti teisiškai įpareigojančius tarptautinius žmogaus teisių įsipareigojimus, susijusius su tarptautinių korporacijų veikla. Komitetas taip pat palankiai vertina EESRK vykdomą darbą rengiant nuomonę savo iniciatyva REX/518. EESRK ragina Komisiją pasekti kai kurių valstybių narių, jau priėmusių teisės aktus dėl rūpestingumo pareigos, pavyzdžiu ir pasiūlyti šios srities ES reglamentą. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Prekyba ir darnus vystymasis: būtinybė įgyvendinti DVT ir Paryžiaus susitarimą

| 5.1. | Savo nuomonėje Prekyba visiems (30) EESRK ypač palankiai įvertino tai, kad „komunikate išsamiai apžvelgiamas darnus vystymasis, ypač žmogaus ir socialinių teisių bei aplinkos požiūriu“. Savo nuomonėje dėl Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyrių ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS) (31) EESRK primygtinai ragina EK „savo požiūriu siekti platesnio užmojo tikslų visų pirma atsižvelgiant į veiksmingo PDV skyriuose numatytų įsipareigojimų vykdymo stiprinimą, kuris yra ypač svarbus EESRK. PDV skyriams reikia suteikti tokį pat svorį, kaip ir skyriams, kurie skirti komerciniams, techniniams ar tarifų klausimams“. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Šiuo atžvilgiu EESRK ypač palankiai vertina tai, kad naujoji Komisijos pirmininkė neseniai pranešė apie būsimą naujo už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingo vyriausiojo pareigūno paskyrimą „stebėti ir gerinti mūsų prekybos susitarimų laikymąsi“, kartu nesumažinant bendros už prekybą atsakingo Komisijos nario atsakomybės. Svarbu, kad jis turėtų plataus masto įgaliojimus, turinčius vienodą svorį ir vienodai veiksmingus, apimančius visus įsipareigojimus, dėl kurių susitarta LPS, ypač susijusiuose su PDV skyriais ir socialinėmis bei aplinkos problemomis, kylančiomis dėl kitų prekybos ir investicijų susitarimų skyrių. Šios pareigos taip pat turi apimti objektyvų sprendimų priėmimo procesą, pagrįstą laiku ir veiksmingai inicijuotu tyrimu, jam skiriant pakankamus išteklius ir aiškiai apibrėžiant pripažintų suinteresuotųjų subjektų vaidmenį, kad jie galėtų teikti skundus ir dalyvauti galimuose tolesniuose viešuosiuose klausymuose. Be išsamių ataskaitų EP ir Tarybai, taip pat svarbu aiškiai apibrėžti EESRK ir atitinkamų vietos patarėjų grupių vaidmenį ir užtikrinti nuolatinį pilietinės visuomenės dalyvavimą. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Į kiekvieną LPS, kuriuos ES vadina po 2010 m. priimtais „pirmosios kartos laisvosios prekybos susitarimais“ įtraukiamas specialus Prekybos ir darnaus vystymosi skyrius. Tai taip pat reiškia, kad kiekviena susitarimo šalis pilietinei visuomenei turi suteikti aktyvios stebėsenos vaidmenį. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | EESRK mano, kad konstruktyvus dialogas su pilietine visuomene prekybos ir investicijų politikos klausimais yra esminis elementas, ir pakartoja savo raginimą toliau stiprinti savo vaidmenį. Savo nuomonėje dėl Vietos patarėjų grupių vaidmens (32) EESRK pabrėžė šį dalyvavimą ir pareikalavo jį išplėsti, kad jis apimtų visus prekybos susitarimo aspektus, pirmenybę teikiant jų poveikiui PDV skyriuose numatytiems įsipareigojimams. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EESRK jau rekomendavo, kad visuose būsimuose įgaliojimuose derėtis dėl prekybos ir darnaus vystymosi skyrių būtų įtraukta ne tik speciali sąlyga, skirta skatinti DVT (33), bet – pasirašius Paryžiaus susitarimą – ir kova su visuotiniu atšilimu. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT), kurie yra svarbiausi išsamios JT Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. elementai, ir Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos (34) turi išlikti pasauliniais prioritetais. Šiame kontekste prekybai ir investicijoms tenka esminis pagalbinis vaidmuo. Tačiau nelengva bus iki 2050 m. pereiti prie anglies dioksido neišskiriančios ES ekonomikos. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Visa tai turės didžiulį poveikį prekybai, nes prekybos srautai, savo ruožtu, turės jiems įtakos tiek ES, tiek ir visame pasaulyje. Paryžiaus ir DVT darbotvarkės turi būti visos būsimos prekybos politikos, praktikos ir derybų pagrindu. UNCTAD (35) apskaičiavo, kad norint įgyvendinti DVT reikės papildomų 7 trilijonų JAV dolerių, iš kurių bent trečdalį turės skirti privatus sektorius. Be to, viešieji ištekliai taip pat bus labai svarbūs įgyvendinant ir finansuojant DVT. Kaip anksčiau pažymėjo PPO generalinis direktorius, patirtis įgyvendinant tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) jau parodė, jog „prekyba gali paskatinti pokyčius“ (36). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Savo ruožtu, siekiant užtikrinti sėkmingą energetikos pertvarką ir pakankamai laisvės pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus, prireiks gerokai pakeisti reglamentavimą. Savo nuomonėje dėl Daugiašalio investicinių ginčų teismo EESRK ragino įtraukti nuostatą dėl hierarchijos, kuria būtų užtikrinta, kad tarptautinio investicijų susitarimo ir bet kokio tarptautinio aplinkos apsaugos, socialinio ar žmogaus teisių susitarimo, kurių privalo laikytis viena ginčo šalis, neatitikties atveju tarptautiniu aplinkos apsaugos, socialinio ar žmogaus teisių susitarimu nustatyti įsipareigojimai yra viršesni siekiant, kad investuotojų susitarimai nebūtų laikomi viršesniais (37). |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | EESRK jau anksčiau yra padaręs išvadą (38), kad „ES turi unikalias galimybes prisidėti prie DVT įgyvendinimo“, nes ji „yra patikima ir gali veiksmingai atlikti išsivysčiusių ir besivystančių šalių tarpininkės vaidmenį“. Vis dėlto jis paragino daugiau dėmesio skirti visapusiškam DVT integravimui į „Europos politikos sistemą ir dabartinius Komisijos prioritetus“, prireikus bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | EESRK jau yra pabrėžęs, kad prekyba žemės ūkio produktais (39) turės atlikti ypač svarbų vaidmenį siekiant vienuolikos tikslų. Naujesnėje nuomonėje Glaudesnės Europos ir Azijos sąsajos (40) pabrėžiama, kad „būtina sukurti oficialų ryšį tarp [Kinijos] iniciatyvos „Viena juosta, vienas kelias“ ir DVT“ ir vėl išvardijami devyni aktualiausi DVT. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.5. | Bent 13 DVT yra susiję su klimato kaita. Savo ruožtu, Paryžiaus susitarimas yra pirmasis visuotinis susitarimas dėl klimato. Jei darnaus vystymosi tikslai (DVT) yra planas ateities kartoms, tai Paryžiaus susitarimas yra planas mūsų planetos ateičiai užtikrinti. Visuotinai pripažįstama, kad vidutinės pasaulinės temperatūros padidėjimas daugiau kaip 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, turėtų katastrofišką poveikį. Šalys, kurias tai gali labiausiai paveikti, yra kaip tik tos, kurios turi mažiausiai galimybių imtis būtinų pokyčių. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Padidėję prekybos srautai dėl savo pobūdžio dar labiau padidins transporto, kur šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) išmetimas jau yra ir taip didelis, mastą. Transporto sektoriuje išmetama 24 % pasaulinių CO2 teršalų ir šis sektorius yra vienintelis, kuriame išmetamųjų teršalų kiekis vis dar didėja ir prognozuojama, kad iki 2030 m. jis pasieks 40 % viso išmetamo kiekio. Kadangi tarptautinė aviacija ir laivyba nėra tiesiogiai įtrauktos į Paryžiaus susitarimą, reikia skubiai aptarti su visomis transporto rūšimis susijusius klausimus įgyvendinant sustiprintą teisingą ir tvarią transporto politiką, įtraukiant kitus tiekimo grandinės dalyvius, tokius kaip energijos gamintojai ir pirminės įrangos gamintojai. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Atskiroje nuomonėje dėl Transporto vaidmens EESRK pabrėžė, kad „DVT atžvilgiu transportas kelia nemažai iššūkių, pavyzdžiui, susijusių su būtinybe mažinti klimato ir aplinkos poveikį, tobulinti transporto sistemas ir didinti eismo saugą, spręsti su darbo vietomis ir deramu darbu susijusias problemas“ (41). Dabar EESRK taip pat ragina sukurti politinę sąsają tarp prekybos ir investicijų. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | Šis bendras rūpestis paskatino sukurti „žiedinės ekonomikos“ koncepciją – tai ekonominė sistema, kuria siekiama sumažinti atliekas ir kuo labiau išnaudoti išteklius. Žiedinės ekonomikos tikslas – kuo labiau sumažinti išteklių sunaudojimą ir atliekas bei išmetamų teršalų kiekį ir energijos nuotėkį. Tai galima pasiekti taikant regeneracinį požiūrį, grindžiamą ilgalaike kokybe, technine priežiūra, remontu, pakartotiniu naudojimu, pakartotine gamyba, atnaujinimu ir perdirbimu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Daugelis žmonių mano, kad tvarus pasaulis neturėtų reikšti vartotojų gyvenimo kokybės sumažėjimo – jį galima pasiekti neprarandant pajamų ar be papildomų išlaidų, be to žiediniai verslo modeliai gali būti tokie pat pelningi kaip linijiniai modeliai. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Nepaisant to, kyla nemažai su tuo susijusių problemų, visų pirma ES ištekliams ir energijai imliems pramonės sektoriams (REII), kurie patiria jiems būdingų sunkumų. Jiems tenka svarbus strateginis vaidmuo ES pramonės vertės grandinėse. Klimato politikos tikslas yra sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį (išskiriamą deginant iškastinį kurą ir pramoninių procesų metu), o dabartinis ES tikslas – iki 2050 m. pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumą – tačiau išlaidos energijai sudaro didelę visų ištekliams ir energijai imlių pramonės sektorių išlaidų dalį: 25 % plieno, 22–29 % aliuminio (42), 25–32 % stiklo sektoriuje (43). Ši problema išsamiau aptariama atskiroje EESRK nuomonėje (44). |
| --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | Anglies dioksido ir su tuo susijęs investicijų nutekėjimas vyksta, kai dėl didesnės kainos ES prarandama rinkos dalis ir susijusios darbo vietos. Tokiu atveju, išmetamas ŠESD kiekis tiesiog perkeliamas iš ES gamintojų kitų šalių gamintojams (kurių energijos vartojimo efektyvumas dažnai yra mažesnis), be (geriausiu atveju) jokio poveikio pasauliniam išmetamam ŠESD kiekiui. |
| --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Galima būtų taikyti švelninančias pasienio koreguojamąsias priemones (PKP), kai šalys gali nustatyti importuojamoms prekėms taikomą mokestį ir kartu sugrąžinti mokestį už eksportuojamas prekes, kurias PPO laiko teisėtomis, jeigu jos atitinka tam tikras sąlygas. |
| --- | --- |

5.6.4.

Briuselis, 2019 m. spalio 30 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Kaip nurodyta daugumoje išnašų, pradedant nuo 9.

1

(2)  Prekybos GD leidinys, 2018 m. lapkričio mėn.

2

(3)  COM(2015) 497 final.

3

(4)  JOIN(2018) 31 final.

4

(5)  Išrinktosios Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen 2019 m. rugsėjo 10 d. įgaliojamasis laiškas paskirtajam už prekybą atsakingam Komisijos nariui Philui Hoganui.

5

(6)  Žr. 3 išnašą.

6

(7)  Dar 20 mln. už Europos ribų.

7

(8)  EBPO prekybos politikos dokumentai, Nr. 226 (2019 m.), Offshoring of services functions and labour market adjustments, Paryžius.

8

Offshoring of services functions and labour market adjustments

(9)  EBPO prekybos politikos dokumentai, Nr. 227 (2019 m.), Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships, Paryžius.

9

Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships

(10)  Žr. 2 išnašą.

10

(11)  OL C 159, 2019 5 10, p. 15.

11

(12)  EBPO našumo darbo dokumentai, Nr. 18 (2019 m.), Industry Concentration in Europe and North America, Paryžius; Pasaulio ekonomikos perspektyvų ataskaita, 2019 m. balandžio mėn.

12

Industry Concentration in Europe and North America

(13)  OL C 262, 2018 7 25, p. 94.

13

(14)  Žr. 3 išnašą.

14

(15)  OL C 383, 2015 11 17, p. 34.

15

(16)  OL C 264, 2016 7 20, p. 123.

16

(17)  OL C 129, 2018 4 11, p. 27.

17

(18)  Žr. 4 išnašą.

18

(19)  OL C 264, 2016 7 20, p. 123.

19

(20)  OL C 159, 2019 5 10, p. 15.

20

(21)  OL C 110, 2019 3 22, p. 145.

21

(22)  OL C 487, 2016 12 28, p. 30.

22

(23)  OL C 173, 2017 5 31, p. 20.

23

(24)  OL C 159, 2019 5 10, p. 15.

24

(25)  OL C 227, 2018 6 28, p. 27.

25

(26)  2015 m. liepos mėn. Europos Komisijos pranešimas spaudai.

26

(27)  OL C 209, 2017 6 30, p. 66.

27

(28)  OL C 227, 2018 6 28, p. 27.

28

(29)  2011 m. EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms.

29

(30)  16 išnaša.

30

(31)  OL C 227, 2018 6 28, p. 27.

31

(32)  OL C 159, 2019 5 10, p. 28.

32

(33)  16 išnaša.

33

(34)  Paryžiuje įvykusi Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija (21-oji JTBKKK šalių konferencija).

34

(35)  UNCTAD WIF pranešimas spaudai, 2014 m. spalio 14 d., Ženeva, nuo tada kartojama.

35

(36)  2016 m. rugsėjo 21 d. kalba JT.

36

(37)  OL C 110, 2019 3 22, p. 145.

37

(38)  Žr. 17 išnašą.

38

(39)  Žr. 23 išnašą.

39

(40)  OL C 228, 2019 7 5, p. 95.

40

(41)  OL C 367, 2018 10 10, p. 9.

41

(42)  A. Marcu, W. Stoefs Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries. CEPS, 2016 m., galima rasti http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355.

42

Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries

(43)  C. Egenhofer, L. Schrefler Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry. CEPS, 2014 m.

43

Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry

(44)  OL C 353, 2019 10 18, p. 59.

44

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/50

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Konstruktyvesnis pilietinės visuomenės vaidmuo įgyvendinant aplinkosaugos teisės aktus“

(tiriamoji nuomonė)

(2020/C 47/07)

Pranešėjas Arnaud
  SCHWARTZ

Bendrapranašėjis István
  KOMORÓCZKI

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2019 12 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis
  Tiriamoji nuomonė |
| Biuro sprendimas | 2018 12 11 |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2019 10 1 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 152/3/1 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2019 12 18

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Tiriamoji nuomonė

Biuro sprendimas

2018 12 11

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2019 10 1

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

152/3/1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Prašydama pateikti šią nuomonę, Europos Komisija (EK) pareiškė, kad organizuotoje pilietinėje visuomenėje „įgyvendinant teisės aktus lemiamas vaidmuo tenka darbdaviams, darbuotojams ir kitiems atstovams“. EESRK su tuo sutinka ir, kaip ir ankstesnėse nuomonėse (1) (2), pabrėžia, kad aplinkosaugos teisės aktai nėra tinkamai įgyvendinami, nes visais lygmenimis trūksta politinės valios. Tai visiškai nesusiję su tuo, kad pilietinė visuomenė neatlieka savo vaidmens pakankamai ar konstruktyviai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Todėl EESRK ragina EK parengti geresnę atitikties užtikrinimo sistemą ES lygmeniu. Įdiegiant sistemą turėtų būti nustatytas skaidresnis ir tvirtesnis skundų bei pažeidimų nagrinėjimas, taip pat įtraukiama gausesnių žmogiškųjų ir finansinių išteklių (pavyzdžiui, pagal daugiametę finansinę programą (DFP)). Siekiama paaiškinti, kas yra ES aplinkosaugos teisės aktai, patikrinti, ar jie tinkamai įgyvendinami, juos įvertinti ir prireikus padėti teismams vykdyti savo funkcijas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK remia aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros (EIR) procesą, kuris yra labai svarbus teikiant įvairiausią informaciją apie aplinką tokiais klausimais kaip tvarumas, klimato kaita ir gyvenimo kokybė Europoje. Tačiau jis laukia, kad EK ir valstybės narės įvykdytų savo įsipareigojimus integruodamos pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) nuomonę į savo aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą ir šalių ataskaitas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK taip pat prašo, kad EK sistemingiau integruotų PVO į būsimas ES aplinkosaugos teisės aktų tinkamumo patikras ir į būsimus aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros procesus tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis. Šis integravimas turėtų vykti labai ankstyvu vertinimo kriterijų apibrėžimo etapu, bendradarbiaujant su EESRK arba lygiaverčiais komitetais, priklausomai nuo to, ar tai vykdoma Europos, nacionaliniu ar vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK prašo EK užtikrinti, kad valstybės narės sukurtų, įdiegtų ir valdytų suderintas, žalias ir tvarias mokesčių sistemas, grindžiamas principu „teršėjas moka“. Tokiu būdu ištekliai bus sistemingai perskirstyti tiems subjektams, kurie imasi veiksmų siekdami užkirsti kelią dirvožemio, vandens ir oro taršai. Šis principas taip pat turėtų būti taikomas savivaldybėms ir kitiems vietos ar regioniniams administraciniams vienetams. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Aplinkosaugos srities PVO ir MVĮ turėtų aktyviau dalyvauti teikiant informaciją darbuotojams ir formuojant švietimą ir mokymą aplinkos apsaugos srityje, kad plačioji visuomenė turėtų elementarų supratimą šiais klausimais. Valstybės narės turėtų remti ir finansuoti šį bendradarbiavimą. Privalomas mokymas klimato ir aplinkosaugos temomis (6–18 m. amžiaus moksleivių) turėtų būti įtrauktas į visų šalių nacionalinę mokymo programą, o aplinkosaugos srityje veikiančios PVO nuo 2020 m. turėtų privalomai dalyvauti teoriniame ar praktiniame darbe. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Politiniu lygmeniu EESRK primygtinai ragina visas valstybes nares bent jau įsteigti aplinkosaugos ministerijas, kurios leistų skirti daugiau dėmesio aplinkosaugos teisės aktams, juos geriau koordinuoti ir užtikrinti jų vykdymą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Siekiant sumažinti mūsų ekologinį pėdsaką ir sustiprinti darnų vystymąsi, EESRK primygtinai ragina valstybes nares visiškai įgyvendinti žaliųjų viešųjų pirkimų strategijas taip, kad EK galėtų nuolat ir tiesiogiai tai prižiūrėti. EK taip pat turėtų reikalauti, kad PVO dalyvautų rengiant žaliuosius viešuosius pirkimus ir patvirtinant pateikiamus pasiūlymus. Be to, EK turėtų pasiūlyti galimybę pasinaudoti ES lėšomis, siekiant padidinti teigiamą žaliųjų viešųjų pirkimų poveikį. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ES turi padėti kurti vietos plėtros modelius ir skatinti visuotinę savo krašto aplinkosaugą. Dėl šių priežasčių reikia, kad ES būtų pastebimesnė vietos lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad finansavimas iš ES būtų tinkamai naudojamas, o atitinkami viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotieji subjektai dalyvautų tinkamai įgyvendinant aplinkosaugos teisės aktus ir valdant aplinką. Be to, tai galėtų būti atsakas į poreikį užtikrinti, kad visuomenė ir organizacijos, įsikūrusios atokiuose ES regionuose, būtų remiamos ir su jomis elgiamasi kaip su svarbia ES dalimi. EK taip pat turėtų užtikrinti, kad būtų įdarbinta pakankamai darbuotojų, kurie būtų gerai apmokyti srityse, susijusiose su galimybe susipažinti su informacija ir teise kreiptis į teismą, ir pirmiausia patikrinimo srityje tam, kad jie galėtų stebėti tinkamą įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pabrėžia, kad, skatindama ir gindama ES ekonomiką vykstant pasaulinėms prekybos deryboms, EK turi saugoti ir tvirtai palaikyti mūsų pagrindinius aplinkos ir socialinius standartus. Taip ne tik stiprinamas Europos konkurencingumas, gerinamas Europos įvaizdis ir užtikrinama jos gyventojų bei teritorijų ateitis, tai taip pat yra galimybė parodyti kitoms pasaulio šalims demokratiškesnį ir tvaresnį aktyvesniu PVO dalyvavimu grindžiamą valdymo būdą. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK siūlo įsteigti trišalę organizaciją (EK, valstybės narių ir PVO) ginčams spręsti ir (arba) PVO iškeltiems klausimams aptarti, kol nepadaryta žalos aplinkai ir nesiimta kitų teisių gynimo priemonių. Be kita ko, PVO pranešus apie problemą, nepriklausoma ES mokslinė patariamoji įstaiga turėtų turėti galimybę teikti rekomendacijas EK. EK taip pat turėtų pateikti pagrįstus sprendimus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Valstybės narės ir EK turėtų teikti daugiau politinės, finansinės ir profesinės paramos MVĮ ir pilietinės visuomenės organizacijoms, kad jos sutelktų dėmesį į aplinkos apsaugą po 2020 m. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Bendrosios pastabos

2.1.   
  Pilietinės visuomenės vaidmuo valdant, įgyvendinant ir vertinant aplinkosaugos teisės aktus

Bendrosios aplinkybės

| 2.1.1. | 2018 m. gruodžio mėn. pirmasis EK pirmininko pavaduotojas Fransas Timmermansas kreipėsi raštu į EESRK pirmininką prašydamas pateikti šią tiriamąją nuomonę ir nurodė, kad „įgyvendinant teisės aktus lemiamas vaidmuo tenka pilietinei visuomenei – darbdaviams, darbuotojams ir kitiems atstovams“. EESRK, kaip organizuotos pilietinės visuomenės balsas, atspindi paprastų ES visuomenės narių nuomones tose srityse, kurios priklauso pirmiau minėtame rašte įvardytoms temoms. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Per pastaruosius kelerius metus EESRK priėmė keletą nuomonių šiuo klausimu, į kurias turėtų atsižvelgti EK (3) (4). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Atsižvelgdamas į piliečių gretose augantį susirūpinimą aplinkosaugos klausimais (5), EESRK norėtų priminti EK, kad viena iš pagrindinių problemų, trukdančių geriau įgyvendinti aplinkosaugos teisės aktus, yra politinės valios stoka vietos, nacionaliniu ir ES lygmenimis. Dėl to taip pat trūko žmogiškųjų ir finansinių išteklių (pavyzdžiui, pagal daugiametę finansinę programą), kurių reikia siekiant paaiškinti aplinkosaugos teisės aktų tikslą, užtikrinti, kad jie būtų tinkamai įgyvendinami, prireikus padėti teismams vykdyti savo funkcijas (6) ir šiuos teisės aktus įvertinti. Kitaip tariant, aplinkosaugos teisės aktai nepakankamai įgyvendinami ne dėl to, kad pilietinė visuomenė tinkamai ir konstruktyviai neatlieka savo vaidmens. EESRK laikosi nuomonės, kad tai pirmiausia yra teisėkūros institucijų, kurios paprasčiausiai neskyrė tam pakankamai dėmesio, kaltė. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Galiausiai EESRK teigia, kad siekiant JT darnaus vystymosi tikslų (DVT), pradedant nuo 1-ojo DVT, ir praktiškai įgyvendinant visuotinius susitarimus dėl klimato kaitos, labai svarbu, kad organizuota pilietinė visuomenė aktyviau dalyvautų valdant, įgyvendinant ir vertinant ES aplinkosaugos nuostatas. Todėl EESRK atkreipia kompetentingų valdžios institucijų dėmesį į keletą šioje nuomonėje įvardytų bendro pobūdžio, sektorinių ir teminių patobulinimų. |
| --- | --- |

2.1.4.

Galimybė susipažinti su informacija

| 2.1.5. | EESRK tvirtai remia aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros procesą, kuris yra labai svarbus teikiant įvairiausią informaciją apie aplinką tokiais klausimais kaip tvarumas, klimato kaita ir gyvenimo kokybė Europoje. Jis laukia, kad EK ir valstybės narės įgyvendintų savo įsipareigojimus atsižvelgdamos į PVO nuomonę savo aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūroje ir šalių ataskaitose. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | EESRK prašo EK primygtinai raginti valstybes nares sukurti mechanizmą, suteikiantį galimybę per vieną mėnesį gauti informaciją aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija (7)). Nebepriimtina versti visuomenę laukti (kartais ilgiau nei metus), kol jai bus suteikta galimybė susipažinti su šia informacija. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | EESRK taip pat ragina EK geriau informuoti apie ES direktyvų viziją ir ją propaguoti reguliariau ir veiksmingiau skleidžiant informaciją socialinėse medijose. Prie šios veiklos galėtų prisidėti pilietinės visuomenės organizacijos. Labai svarbus nuolatinis mokymas ir švietimas su aplinkosauga susijusiais klausimais. |
| --- | --- |

2.1.7.

Dalyvavimas

| 2.1.8. | EESRK prašo EK sistemingiau įtraukti PVO į būsimas ES aplinkosaugos teisės aktų tinkamumo patikras ir į būsimus aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros procesus tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis. Toks integravimas turėtų vykti labai ankstyvu etapu, kai apibrėžiami vertinimo kriterijai, bendradarbiaujant su EESRK ir lygiaverčiais komitetais nacionaliniu ir vietos lygmenimis. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Kaip nurodyta ankstesnėse nuomonėse (8) (9), EESRK pakartoja, kad veiksmingas aplinkosaugos priemonių įgyvendinimas iš dalies priklauso nuo to, ar pilietinei visuomenei (darbdaviams, darbuotojams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams) suteikiamas aktyvesnis vaidmuo. Todėl EESRK dar kartą ragina skatinti aktyvesnį ir labiau struktūrinį PVO dalyvavimą, kuris galėtų sustiprinti aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą. Pavyzdžiui, PVO, sprendžiančioms su aplinkosauga susijusius klausimus nacionaliniu lygmeniu, ir mokslo bendruomenei turi būti suteikta galimybė prisidėti savo ekspertinėmis žiniomis ir įžvalgomis rengiant šalių ataskaitas, taip pat vykstant struktūriniams šalių dialogams ir vykdant tolesnę su jais susijusią veiklą. |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | Tas pats pasakytina apie ES prekybos derybas: skatindama ir gindama ES ekonomiką vykstant pasaulinėms prekybos deryboms, EK turi saugoti ir tvirtai remti mūsų pagrindinius aplinkos ir socialinius standartus. Taip ne tik stiprinamas Europos konkurencingumas, gerinamas Europos įvaizdis ir užtikrinama jos gyventojų bei teritorijų ateitis, tai taip pat yra galimybė parodyti kitiems pasaulio regionams demokratiškesnį ir tvaresnį aktyvesniu PVO dalyvavimu grindžiamą valdymo būdą. |
| --- | --- |

2.1.10.

| 2.1.11. | PVO dažnai raginamos atstovauti visuomenei ir išreikšti jos susirūpinimą dėl su įgyvendinimu susijusių išlaidų ir trukdžių. Todėl EESRK mano, kad PVO turėtų įsitraukti ankstesniame procedūrų etape, kai jų prašoma organizuoti konsultacijas ir atitinkamai dalyvauti sprendžiant ginčus. EESRK laikosi nuomonės, kad ginčus reikėtų spręsti ankstesniu proceso etapu. |
| --- | --- |

2.1.11.

| 2.1.12. | EESRK siūlo įsteigti trišalę organizaciją (EK, valstybių narių ir PVO) ginčams spręsti ir (arba) PVO iškeltiems klausimams aptarti, kol nepadaryta žalos aplinkai ir nesiimta kitų teisių gynimo priemonių. Be kita ko, PVO pranešus apie problemą, nepriklausoma ES mokslinė patariamoji įstaiga turėtų turėti galimybę teikti rekomendacijas EK. EK taip pat turėtų pateikti pagrįstus sprendimus. |
| --- | --- |

2.1.12.

Teisė kreiptis į teismą

| 2.1.13. | EESRK, darydamas nuorodą į ankstesnę nuomonę (10), dar kartą ragina EK imtis veiksmų siekiant sudaryti geresnes sąlygas pilietinei visuomenei naudotis teise kreiptis į teismą (pvz., teise PVO kreiptis į ES Teisingumo Teismą ir skirti specializuotus teisėjus bei prokurorus ES, nacionaliniu ir vietos lygmenimis). |
| --- | --- |

2.1.13.

| 2.1.14. | Be to, EESRK mano, kad siekiant sudaryti geresnes sąlygas naudotis teise kreiptis į teismą pavieniai asmenys turėtų turėti galimybę kreiptis į ES Teisingumo Teismą tiesiogiai, kaip ir kreipimosi į Europos Žmogaus Teisių Teismą (EŽTT) atveju, kai tai susiję su ES teisės aktų perkėlimu į nacionalinę teisę ir kai išnaudojamos visos vidaus teisių gynimo priemonės. |
| --- | --- |

2.1.14.

| 2.1.15. | Atsižvelgdamas į dažnai pasitaikančius teismo proceso vilkinimus, EESRK ragina EK apsvarstyti galimybę nustatyti su aplinkos apsaugos klausimais, išskyrus ekstremaliąsias situacijas, susijusį įsakymą, kurio turėtų laikytis valstybės narės; tuo atveju, kai padaroma tiesioginė žala aplinkai, juo būtų sustabdomas darbas, kol laukiama Pirmosios instancijos teismo sprendimo. |
| --- | --- |

2.1.15.

| 2.1.16. | EESRK taip pat prašo, kad EK sukurtų tinkamą mechanizmą, kad už aplinkai padarytą žalą sumokėtos baudos būtų investuojamos į veiksmus, kuriais siekiama remti aplinkos apsaugą. |
| --- | --- |

2.1.16.

2.2.   
  Pilietinės visuomenės pasiūlymai dėl MVĮ, darbdavių, profesinių sąjungų ir aplinkos apsaugos organizacijų vaidmens įgyvendinant aplinkosaugos teisės aktus

MVĮ vaidmuo įgyvendinant aplinkosaugos teisės aktus

| 2.2.1. | Kaip nurodyta ankstesnėje nuomonėje (11), EESRK, kaip ir Komisija, atsargiai vertina pripažinimą, jog nepakankamas mechanizmų, užtikrinančių aplinkosaugos teisės aktų laikymąsi ir aplinkos valdymą, taikymas, deja, yra vienas iš nesąžiningą konkurenciją ir ekonominę žalą lemiančių veiksnių. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | MVĮ ir būtent labai mažos įmonės sudaro 99,8 % Europos įmonių: jų dydis apibrėžiamas arba pagal darbuotojų skaičių, arba pagal apyvartą ir balansinę vertę (12). MVĮ indėlis į vertės kūrimą bei užimtumą ir jų poveikis aplinkai yra didelis. Nors pavienės MVĮ paprastai turi ribotus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, visi turėtume susitelkti ir skatinti jas skirti daugiau dėmesio su aplinkos apsauga susijusioms taisyklėms. MVĮ gebėjimai ir dalyvavimas diegiant inovacijas, atsinaujinant, kuriant darbo vietas ir išlaikant socialinę pažangą – labai svarbūs siekiant JT DVT ir Paryžiaus susitarimo dėl pasaulinio klimato kaitos tikslų. Yra daug kitų svarbių sričių, pavyzdžiui, sveikatos apsauga, žemės ūkis, gamyba, turizmas ir apgyvendinimas bei maitinimas, paslaugos ir verslas apskritai, kuriose svarbu kurti ir harmonizuoti aplinkos apsaugos standartus, saugoti darnų vystymąsi ir spręsti klimato kaitos klausimus. Šiuo atžvilgiu EK, valstybės narės ir PVO iš tiesų turi glaudžiau bendradarbiauti su MVĮ. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | EESRK ragina EK užtikrinti, kad valstybės narės sukurtų, įdiegtų ir valdytų suderintas, žalias, tvarias ir aplinkos tausojimą skatinančias mokesčių sistemas, grindžiamas principu „teršėjas moka“. Tokiu būdu ištekliai bus sistemingai perskirstyti tiems subjektams, kurie imasi veiksmų siekdami užkirsti kelią dirvožemio, vandens ir oro taršai. Šis principas taip pat turėtų būti taikomas savivaldybėms ir kitiems vietos ar regioniniams administraciniams vienetams. |
| --- | --- |

2.2.3.

Profesinių sąjungų ir darbdavių vaidmuo įgyvendinant aplinkosaugos teisės aktus

| 2.2.4. | EESRK ragina EK subsidijuoti dalį išlaidų, patirtų mokant darbuotojus suprasti ir įgyvendinti aplinkosaugos taisykles per profesinių sąjungų ir (arba) darbdavių organizuojamus kursus. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Aplinkosaugos srities PVO ir MVĮ turėtų aktyviau dalyvauti teikiant informaciją darbuotojams ir formuojant švietimą ir mokymą aplinkos apsaugos srityje, kad plačioji visuomenė turėtų elementarų supratimą šiais klausimais. Valstybės narės turėtų finansuoti šį bendradarbiavimą. Privalomas mokymas klimato ir aplinkosaugos temomis (6–18 m. amžiaus moksleivių) turėtų būti įtrauktas į visų šalių nacionalinę mokymo programą, o aplinkosaugos srityje veikiančios PVO nuo 2020 m. turėtų privalomai dalyvauti teoriniame ar praktiniame darbe. |
| --- | --- |

2.2.5.

Aplinkosaugos PVO vaidmuo įgyvendinant aplinkosaugos teisės aktus

| 2.2.6. | EESRK prašo EK užtikrinti, kad iš ES biudžeto būtų padengiamos išlaidos, susijusios su ne pelno aplinkosaugos pilietinės visuomenės organizacijų indėliais į ES ir nacionalinius procesus, taip pat į aplinkos valdymo struktūrą, aplinkosaugos teisės aktų įgyvendinimą ir vertinimą. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Valstybės narės ir EK turėtų apskritai teikti daugiau politinės, finansinės ir profesinės paramos MVĮ ir pilietinės visuomenės organizacijoms, kad jos sutelktų dėmesį į aplinkos apsaugą po 2020 m. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Aplinkosaugos PVO turėtų turėti galimybę dalyvauti priimant sprendimus dėl ES finansavimo naudojimo regionų lygmeniu projektams, kurie turi poveikį aplinkai. Be to, PVO turėtų turėti galimybę lengviau pasinaudoti šiuo finansavimu. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Aplinkosaugos PVO taip pat turi turėti galimybę teikti konsultacijas ir dalyvauti rengiant kasmetines valstybių narių ataskaitas, susijusias su aplinkosaugos direktyvomis (pvz., susijusias su Paukščių ir Buveinių direktyvomis arba aplinkos būkle kiekvienoje šalyje). EK taip pat turėtų būti budresnė siekdama užtikrinti, kad valstybės narės laiku pateiktų šias ataskaitas (nes kai kurios pateikiamos ne tuo metu, kaip nurodyta Buveinių direktyvos (13) 16 straipsnyje arba Paukščių direktyvos (14) 9 straipsnyje). |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   
  Organizuotos pilietinės visuomenės pasiūlymai dėl jos vaidmens įgyvendinat aplinkosaugos teisės aktus atliekų, oro ir biologinės įvairovės srityse

Pilietinės visuomenės vaidmuo įgyvendinant aplinkosaugos reglamentus atliekų srityje

| 2.3.1. | EESRK yra labai susirūpinęs, kad, remiantis EK ataskaita, pusei ES šalių kyla rizika iki 2020 m. nepasiekti tikslo perdirbti 50 % komunalinių atliekų (15). |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | EESRK primygtinai ragina EK ir valstybes nares laipsniškai atsisakyti perdirbamų atliekų deginimo ir užkasimo. Atėjo laikas EK ir valstybėms narėms įvykdyti savo su aplinkosauga susijusius įsipareigojimus, užuot sutinkant su lobistinėmis organizacijomis, vykdančiomis veiklą, nukreiptą prieš skubiai reikalingą tvarią žiedinę ekonomiką, kurioje nėra atliekų. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Šiuo požiūriu EESRK primygtinai ragina visas valstybes nares atlikti svarbų vaidmenį sutelkiant dėmesį į aplinkosaugą ir šioje srityje imantis veiksmų. Be kita ko, EK turėtų paprašyti valstybių narių savo Vyriausybių struktūroje įkurti ministeriją, atsakingą už aplinkosaugą ir darnų vystymąsi, kad jos galėtų skirti daugiau dėmesio ES aplinkosaugos taisyklių koordinavimui ir jų vykdymo užtikrinimui. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Siekdamas sudaryti geresnes sąlygas siekti atliekų mažinimo tikslų ir remti šį procesą pasitelkiant geresnį švietimą ir mokymą, EESRK taip pat primygtinai ragina valstybes nares pradėti vykdyti aiškias švietimo ir informacines kampanijas, susijusias su atliekų prevencija ir tvarkymu, kurių tikslinė auditorija – plačioji visuomenė, įskaitant pradines ir vidurines mokyklas. Siekdamos labiau pabrėžti bendrą socialinę atsakomybę saugoti aplinką, EK ir valstybės narės turėtų reguliariai internete skelbti daug daugiau informacijos apie tikslinę MVĮ ir NVO veiklą, susijusią su atliekų surinkimu ir tvarkymu. Remdamasis Europos žaliosios sostinės konkurso pavyzdžiu (2019 m. – Oslas (16)), EESRK siūlo, kad nuo 2020 m. EK turėtų nacionalinėms aplinkosaugos PVO suteikti reikiamus finansinius išteklius, kad būtų galima kasmet valstybėse narėse skirti panašius žaliuosius apdovanojimus trims kaimo gyvenvietėms (miestams arba miesteliams), atsižvelgiant į jų aplinkosauginį veiksmingumą. Šis prizas, žinoma, nebus didelis, veikiau simboliškas, o tikslinės vietos ir nacionalinės žiniasklaidos priemonės pabrėš šio klausimo svarbą. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Mokesčiai, mokestinės nuobaudos, atleidimas nuo tam tikrų mokesčių mokėjimo ir mokesčių lengvatos yra svarbios paskatos šalies ekonomikos valdymui ir augimui, kai suinteresuotieji subjektai skatinami mažinti ir tvarkyti atliekas kaip naudingą išteklių arba nuo to atgrasomi. Kad MVĮ įsitrauktų į efektyvesnį atliekų išteklių valdymą ir išlaikytų geresnę oro kokybę, EESRK siūlo valstybėms narėms taikyti didesnius mokesčius už atliekų šalinimą į sąvartynus, gerokai sumažinti ar net uždrausti atliekų deginimą ir įgyvendinti principą „mokėk už tiek, kiek išmeti“ visose valstybėse narėse, taip pat taikyti sankcijas už užterštas tinkamas perdirbti medžiagas. Būtų labai naudinga MVĮ, diegiančioms svarbias inovacijas atliekų tvarkymo ir pakartotinio naudojimo srityse, įvesti aplinkosaugos (tausoti aplinką skatinančius) mokesčius arba vienkartinę mokesčių lengvatą. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | EESRK labai pritaria pagrindiniams tikslams, nustatytiems Pagrindų direktyvoje (17) dėl atliekų, kurioje numatoma, kad atliekos turi būti tvarkomos nesukeliant pavojaus žmonių sveikatai ir nepakenkiant aplinkai, būtent: nesukeliant pavojaus vandeniui, orui, dirvožemiui, augalams ar gyvūnams, nekeliant nepatogumų dėl triukšmo ar kvapų ir nedarant neigiamo poveikio kraštovaizdžiui ar ypač svarbioms vietovėms. Imdamasi tolesnių veiksmų, EK turėtų įgyvendinti ES atliekų teisės aktus ir politiką, ieškodama įvairių atrankiojo atliekų surinkimo būdų (surinkimas „nuo durų“, atliekų surinkimo vietos, sąvartynai, kolektyviniai visuomenės veiksmai surenkant atliekas) ir įsteigdama nacionalinį sąvartynų tinklą. Privalomas užstato grąžinimo sistemos vienkartinėms talpoms (PET, aliuminio, stikliniams) įvedimas (ir taikymo užtikrinimas), išmanus stambiųjų atliekų naudojimas (pakartotinio naudojimo centrai), atskirai surinktų atliekų rūšių praplėtimas (tekstilė, ekologiškai skaidžios medžiagos, pavojingos medžiagos) ir plačiau skatinamas kompostavimas namuose ir bendruomenėje, kartu su finansine bei technine parama komposto naudojimui, padės sumažinti atliekų šalinimo naštą. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | PVO ir atitinkamos MVĮ (daugiausia atliekų tvarkymo įmonės) turėtų labiau įsitraukti į susijusių sprendimų priėmimo procesą aplinkos apsaugos srityje ir nacionalinį įgyvendinimą. Valstybės narės turėtų sukurti finansinės paramos programas MVĮ, atliekančioms aktyvų vaidmenį atliekų surinkimo, atliekų perdirbimo, atliekų pakartotinio vertinimo srityje ir apskritai žiedinėje ekonomikoje. |
| --- | --- |

2.3.7.

| 2.3.8. | Siekiant sumažinti mūsų ekologinį pėdsaką ir sustiprinti darnų vystymąsi, EESRK primygtinai ragina valstybes nares visiškai įgyvendinti žaliųjų viešųjų pirkimų strategijas taip, kad EK galėtų nuolat ir tiesiogiai tai prižiūrėti. EK turėtų primygtiniau reikalauti valstybėse narėse aplinkosaugos srityje veikiančių nacionalinių NVO dalyvauti rengiant žaliuosius viešuosius pirkimus ir patvirtinant pateikiamus pasiūlymus. Be to, EK turėtų pasiūlyti galimybę pasinaudoti ES lėšomis, siekiant padidinti teigiamą žaliųjų viešųjų pirkimų poveikį. |
| --- | --- |

2.3.8.

| 2.3.9. | Aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra (18) turėtų būti reguliariai skelbiama, nuolat dalijantis atitinkama informacija. 2019 m. balandžio 4 d. paskelbtoje aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūroje minimas tyrimas, kurį atlikus apskaičiuota, kad visos visuomenės patiriamos išlaidos dėl galiojančių aplinkosaugos teisės aktų įgyvendinimo spragų siekia apie 55 mlrd. EUR per metus (19). |
| --- | --- |

2.3.9.

| 2.3.10. | Pastaruosius dvejus metus gerai veikė ES tarpusavio ekspertų keitimasis tarp valstybių narių aplinkos apsaugos agentūrų ir savivaldybių ir dėl to suinteresuotieji subjektai yra geriau informuoti. Vis dėlto valstybės narės turėtų internete skelbti daug daugiau informacijos apie naujas idėjas ir geriausią įgytą patirtį, užtikrindamos, kad būtų reguliariai skelbiama apie šių tarpusavio renginių turinį ir rezultatus. Aktyvesnis PVO ir MVĮ dalyvavimas gali paskatinti glaudesnį bendradarbiavimą techninėje ir verslo srityse ir greitesnį MVĮ galimybių pripažinimą. EESRK primygtinai ragina EK kiekvienais metais skelbti visuotines aplinkosaugai svarbias datas (20), taip raginant vietos suinteresuotuosius subjektus valstybėse narėse, kai sutelkiami arba finansuojami suinteresuotieji subjektai, įmonės, PVO ir valdžios institucijos ir jiems suteikiamos galimybės organizuoti atliekų surinkimo, valymo arba oro kokybės gerinimo renginius. |
| --- | --- |

2.3.10.

Pilietinės visuomenės vaidmuo įgyvendinant aplinkosaugos teisės aktus oro srityje

| 2.3.11. | Dėl kylančių sveikatos ir su aplinkosauga susijusių problemų valstybės narės turėtų gerinti bendrą oro kokybę ir į taršos prevencijos procesą aktyviau įtraukti NVO ir įmones. Šildymas namų ūkiuose naudojant anglis ir drėgną medieną, komercinių (pvz., plastiko, tekstilės), sodo ar kitų atliekų deginimas gryname ore, senos transporto priemonės, kurių varikliai išmeta daugiau teršalų, civilinė ir karinė aviacija (21), kelių transportas, upių ir vandenynų kruiziniai laivai, taip pat kai kuri pramoninė ir žemės ūkio praktika – visa tai kelia didelę oro taršą. |
| --- | --- |

2.3.11.

| 2.3.12. | EESRK visapusiškai vertina bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), kuria nustatytos privalomos taisyklės dėl aplinkos apsaugos, siekiant remti tvarią plėtrą (SESV 11 straipsnis), dėl vartotojų apsaugos (12 straipsnis), dėl gyvūnų gerovės reikalavimų (13 straipsnis) ir pan. EESRK ragina EK toliau tobulinti šias sritis ir, pavyzdžiui, nustatyti naujas BŽŪP priemones, susijusias su oro kokybės gerinimu ir išmetamų teršalų kiekio mažinimu. Vis dėlto, siekiant sumažinti išlaidas, kurių patiria mažosios įmonės ir ūkininkai, ES taip pat turėtų visapusiškai įgyvendinti sprendimą sukurti tinkamą alternatyviųjų degalų infrastruktūrą (22), kaip sutarta pagal Direktyvą 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (23). |
| --- | --- |

2.3.12.

| 2.3.13. | Siekdama sumažinti senų transporto priemonių keliamą oro taršą, EK turėtų sustabdyti tarpvalstybinę panaudotų automobilių, kurie yra senesni nei penkerių metų, prekybą. Siekiant sumažinti oro taršą, labai svarbu sumažinti krovinių vežimą keliais, pagerinti krovinių gabenimo geležinkeliais, jūra ir upėmis sąlygas, taip pat gyvenamose vietovėse diegti mažos taršos zonas. Kad būtų išvengta oro ir triukšmo taršos, reikia papildomų pastangų ir naudoti valstybių narių fondus, kad 2022–2027 m. dabar naudojami pasenę automobiliai su dyzeliniais varikliais būtų pakeisti elektromobiliais arba bent jau mažiau teršalų išskiriančiais varikliais. |
| --- | --- |

2.3.13.

| 2.3.14. | Kad būtų pagerinta oro kokybė, EK turėtų padėti valstybėms narėms modernizuoti riedmenis, panaikinti greičio apribojimus ant geležinkelio linijų, įvesti elektroninę atstumu grindžiamą kelių rinkliavos sistemą sunkvežimiams visuose keliuose ir labiau diferencijuoti rinkliavos sistemą pagal išmetamą teršalų kiekį. Remdamosi nuolat vykdomu dialogu su NVO ir susijusiomis MVĮ, valstybės narės turėtų apmokestinti miesto kelius sostinėse (įskaitant spūsčių mokesčio įvedimą iki 2025 m.) ir sukurti daugiau zonų pėstiesiems, didesnių parkų ir kitų žaliųjų zonų miestuose. NVO ir MVĮ turėtų būti aktyviai įtraukiamos, kai planuojamos ir diegiamos šios zonos, ir su jomis konsultuojamasi. |
| --- | --- |

2.3.14.

| 2.3.15. | EESRK primygtinai ragina EK išnagrinėti galimybę priimti nuostatas dėl didesnio atsinaujinančiosios energijos kiekio naudojimo ir dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalies padidinimo elektros ir šildymo tiekimo srityse. Tiek NVO, tiek MVĮ turėtų aiškiai dalyvauti rengiant naujus nacionalinius energijos planus, kurie skatintų mažesnį energijos vartojimą, ypač iškastinio kuro. Šiuo atžvilgiu valstybės narės turėtų aptarti konkrečius ir įvykdomus planus; be to, reikėtų pripažinti geriausią patirtį ir suteikti reikiamų finansinių išteklių. Valstybės narės turėtų nuolat dalytis savo geriausia patirtimi aplinkosaugos srityje. |
| --- | --- |

2.3.15.

Pilietinės visuomenės vaidmuo įgyvendinant aplinkosaugos teisės aktus biologinės įvairovės srityje

| 2.3.16. | EESRK, ypač kalbant apie poveikį biologinei įvairovei, labai svarbu, kad valstybės narės vykdytų viešąsias konsultacijas ankstyvame etape, kai dar galima rinktis ir vis dar yra galimybė išsamiai išanalizuoti alternatyvas. Pirmiausia valstybės narės ir kompetentingos valdžios institucijos yra atsakingos už tai, kad užtikrintų, kad plėtotojai rimtai atsižvelgtų į šį reikalavimą ir ankstyvuoju etapu skatintų viešąsias konsultacijas. |
| --- | --- |

2.3.16.

| 2.3.17. | Siekiant sudaryti sąlygas PVO vykdyti tikras diskusijas su EK, reikia patikslinti EK veikimą (ypač kaip priimami sprendimai) ir jos lūkesčius (kokios informacijos tikimasi), pavyzdžiui, jeigu nesilaikoma aplinkosaugos teisės aktų arba jeigu kyla grėsmė biologinei įvairovei. |
| --- | --- |

2.3.17.

2.4.   
  Pilietinės visuomenės pasiūlymai dėl aplinkosaugos teisės aktų įgyvendinimo ir EK, kaip sutarčių sergėtojos, vaidmuo

| 2.4.1. | EESRK ragina EK pateikti pastabų nacionaliniams parlamentams, kai valstybė narė priima įstatymus dėl ES aplinkosaugos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | EESRK taip pat nori, kad EK, trečiųjų šalių prašymu, parengtų ir pateiktų pastabų atitinkamoms šalims, kai dėl problemos, susijusios su nacionalinės teisės nuostata, kuria ES aplinkosaugos teisės aktai perkeliami į nacionalinę teisę, kreipiamasi į aukščiausiąjį teismą. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | EESRK prašo EK priminti valstybėms narėms, kad ES teisės aktuose nėra perteklinio perkėlimo į nacionalinę teisę sąvokos ir kad pagal ES aplinkosaugos teisės aktus reikalaujama, kad būtina nuolat imtis priemonių siekiant pagerinti aplinkos būklę. Todėl ES teisės aktais draudžiamas bet koks regresas. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | EESRK taip pat ragina EK paaiškinti valstybėms narėms, kad pagal ES aplinkosaugos teisės aktus, kuriais leidžiama nukrypti nuo antrinės teisės aktų nuostatų, reikalaujama, kad šios nukrypti leidžiančios nuostatos būtų griežtai nustatytos valstybių, siekiant nepažeisti ES tikslų. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | EESRK ragina EK ir toliau rengti gaires siekiant sudaryti palankesnes sąlygas aiškinti ir taikyti antrinės teisės aktus, susijusius su aplinkosauga, ypač siekiant dviejų dalykų:






  a) | atsižvelgti į su sveikata susijusias problemas atliekant aplinkos apsaugos vertinimus, |
| --- | --- | --- |

2.4.5.

a)

atsižvelgti į su sveikata susijusias problemas atliekant aplinkos apsaugos vertinimus,

| b) | apibrėžti šlapynes pagal jų daugiafunkciškumą. |
| --- | --- |

b)

apibrėžti šlapynes pagal jų daugiafunkciškumą.

| 2.4.6. | ES turi padėti kurti ir stebėti vietos plėtros modelius ir skatinti aplinkos apsaugą. Todėl reikia reguliariau EK atliekamų patikrinimų vietos lygmeniu valstybėse narėse, siekiant užtikrinti, kad finansavimas iš ES būtų tinkamai naudojamas, o atitinkami viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotieji subjektai tinkamai įgyvendintų aplinkosaugos teisės aktus ir valdymą. Be to, tai galėtų būti atsakas į bendrą reikalavimą užtikrinti, kad visuomenė ir organizacijos, įsikūrusios atokiuose ES regionuose, būtų remiamos ir su jomis elgiamasi kaip su svarbia ES dalimi. EK taip pat turėtų užtikrinti, kad kiekvienoje valstybėje narėje būtų įdarbinta pakankamai darbuotojų, kurie būtų gerai apmokyti, srityse, susijusiose su galimybe susipažinti su informacija ir teise kreiptis į teismą, ir ypač patikrinimo srityje tam, kad jie galėtų stebėti, ar tinkamai laikomasi aplinkosaugos nuostatų. |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | EESRK ragina EK pirmininką už aplinkos apsaugą atsakingam Komisijos nariui suteikti didesnius įgaliojimus, ypač aplinkos apsaugos ir su sveikata susijusiais klausimais. Komisijos narys taip pat turėtų daug dėmesio skirti kaimo vietovių plėtros koordinavimui, gyvenimo kokybės gerinimui visur ir užtikrinimui, kad vietos įmonės laikytųsi sutartų ES aplinkos apsaugos reikalavimų, ir būti aktyvesnis šiose srityse. Konkurencinga ateities ekonomika turi tapti gražia ekonomika ir apimti visa, kad gražu ir gera: kultūrinę, meninę, aplinkos apsaugos ir vietinę veiklą, padedančią gerinti gyvenimo kokybę. Nacionalinis laimės rodiklis, o tai reiškia bendrą gerovę, siejamas su sveikesne ekonomika ir kuriantis geresnes ir tvaresnes ekonomines, socialines ir aplinkos apsaugos vertybes, kurias vėliau galima atkurti – turėtų būti pagrindinis mūsų tikslas. |
| --- | --- |

2.4.7.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  EESRK nuomonė „ES aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir aplinkos valdymo gerinimo veiksmai“ (OL C 283, 2018 8 10, p. 83).

1

(2)  EESRK nuomonė „ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimas oro kokybės, vandens ir atliekų tvarkymo srityse“ (OL C 110, 2019 3 22, p. 33).

2

(3)  EESRK nuomonė „ES aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir aplinkos valdymo gerinimo veiksmai“ (OL C 283, 2018 8 10, p. 83).

3

(4)  EESRK nuomonė „ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimas oro kokybės, vandens ir atliekų tvarkymo srityse“ (OL C 110, 2019 3 22, p. 33).

4

(5)  https://glocalities.com/latest/reports/environmental-concern

5

(6)  EESRK nuomonė „ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimas oro kokybės, vandens ir atliekų tvarkymo srityse“ (OL C 110, 2019 3 22, p. 33) (1.5 išvada).

6

(7)  https://ec.europa.eu/environment/aarhus/

7

(8)  EESRK nuomonė „ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra“ (OL C 345, 2017 10 13, p. 114).

8

(9)  EESRK nuomonė „ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimas oro kokybės, vandens ir atliekų tvarkymo srityse“ (OL C 110, 2019 3 22, p. 33).

9

(10)  EESRK nuomonė „ES aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir aplinkos valdymo gerinimo veiksmai“ (OL C 283, 2018 8 10, p. 83).

10

(11)  EESRK nuomonė „ES aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir aplinkos valdymo gerinimo veiksmai“ (OL C 283, 2018 8 10, p. 83).

11

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:32003H0361.

12

(13)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 27, p. 7).

13

(14)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

14

(15)  COM(2019) 149 final.

15

(16)  http://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/index_en.htm.

16

(17)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3), http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/.

17

(18)  http://ec.europa.eu/environment/eir/pdf/eir_2019.pdf.

18

(19)  http://ec.europa.eu/environment/eir/pdf/study_costs_not_implementing_env_law.pdf.

19

(20)  https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_environmental_dates.

20

(21)  EESRK nuomonė „Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos taikymas aviacijos veiklai“ (OL C 288, 2017 8 31, p. 75).

21

(22)  EESRK nuomonė „Alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo veiksmų planas“ (OL C 262, 2018 7 25, p. 69).

22

(23)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1), https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2014/94/oj.

23

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/58

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Mėlynoji bioekonomika“

(tiriamoji nuomonė)

(2020/C 47/08)

Pranešėjas Simo TIAINEN

Bendrapranešėjis Henri MALOSSE

| Prašymas pateikti nuomonę | ES Tarybai pirmininkaujanti Suomija, 2019 2 7 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Biuro sprendimas | 2019 2 19 |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2019 10 1 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 151/1/1 |

Prašymas pateikti nuomonę

ES Tarybai pirmininkaujanti Suomija, 2019 2 7

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Biuro sprendimas

2019 2 19

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2019 10 1

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

151/1/1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Mėlynoji bioekonomika – tai ekonominė veikla, vertės kūrimas, pagrįstas tvariu ir pažangiu vandens išteklių naudojimu, ir susijusios žinios. Europoje sukaupta daugybė žinių, praktinės patirties ir yra tradicijų, susijusių su vandeniu, vandens ištekliais ir mėlynąja bioekonomika. Tačiau, nepaisant mėlynosios bioekonomikos potencialo ir galimybių, su ja susijusi verslo veikla Europoje vis dar vykdoma gana vangiai. Yra keletas kliūčių, kurias reikėtų pašalinti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Reikia nustatyti visą mėlynosios bioekonomikos potencialą ES ir apibrėžti mokslinių tyrimų prioritetus siekiant sustiprinti tvarų šios ekonomikos augimą. Visų pirma reikia geriau suprasti, kaip panaudoti vandens žaliavą pridėtinės vertės kūrimo procesuose. Norint sustiprinti tvarų augimą, reikia tikslinio mokslinių tyrimų finansavimo, kad būtų skatinamos inovacijos, tarpdalykinis vystymasis, verslumas ir naujų aukštos kokybės darbo vietų kūrimas. Tvariam augimui taip pat reikia veiklos aplinkos, kuriai būdingos vienodos konkurencinės sąlygos, plataus bendradarbiavimo ir naujų partnerysčių tarp pramonės, mokslinių tyrimų organizacijų, valdžios institucijų ir trečiojo sektoriaus kūrimo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Daugelyje ES regionų vandenų ir vandens ekosistemų būklė yra netinkama. Tačiau gera vandens kokybė ir sveika vandens aplinka yra mėlynosios bioekonomikos pagrindas. Reikia išsaugoti ir atkurti gerą vandenynų, jūrų, ežerų ir upių būklę ir biologinę įvairovę. Šiuo tikslu reikalingos didelės visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant ES, nacionalines ir regionų valdžios institucijas, universitetus ir mokslinių tyrimų centrus, visus dalyvaujančius specialistus (pvz., žuvininkystės ir turizmo sektorių atstovus) ir pilietinės visuomenės organizacijas, pastangos. Šios pastangos turėtų apimti tinkamus mokslinius tyrimus, mokymą ir praktinės patirties perdavimą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Reikia daugiau investuoti į vandens aplinką ir sanitarijos įrenginių valdymą siekiant užtikrinti prieigą prie švaraus vandens, tausų jo naudojimą ir tinkamas sanitarines sąlygas. Reikalingi konkurencingi sprendimai siekiant pašalinti atliekas iš vandenų ir kurti vandens taupymo ir perdirbimo technologijas. Norint sumažinti į vandens telkinius patenkančių maistinių medžiagų kiekį ir atkurti pažeidžiamas buveines ir pakitusius vandens telkinius, reikalingi nauji ekonomiškai efektyvūs sprendimai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina ES ir kitus mėlynosios bioekonomikos subjektus imtis skubių priemonių kovojant su klimato kaita ir jos poveikiu. Visų pirma radikaliai kintant sąlygoms itin svarbus skubus žvejybos plotų ir akvakultūros pritaikymas prie klimato kaitos; tai daro didelį poveikį šiems svarbiems pragyvenimo šaltiniams. Siekiant didinti tvarią maisto iš vandens gyvūnų ir augalų gamybą ES, labai svarbūs žvejybos plotai, akvakultūra ir dumblių kultūra. Norint vystyti klimato kaitai atsparias maisto iš vandens gyvūnų ir augalų sistemas, reikia vykdyti tolesnius mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas dar prieš sėkmingą įgyvendinimą. Dumblių biomasė yra galimai svarbus vandens išteklius, kuris gali tapti žaliava įvairiems panaudojimo būdams. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kad būtų kuriami nauji pridėtinės vertės produktai iš šalutinių žuvų produktų ir atliekų, reikalingos bendros universitetų, mokslinių tyrimų centrų, NVO ir žuvininkystės sektoriaus pastangos. Siekiant skatinti technologines naujoves ir paslaugas, reikia naujų finansavimo priemonių. Reikia bendradarbiauti sektoriuose ir tobulinti sprendimų priėmimo procesus. Jūrų, ežerų ir upių biologinės įvairovės atkūrimas atvers naujų galimybių verslui, visų pirma šeimos ir smulkiam verslui vietos rinkose. Be to, naujų verslo modelių skatinimas vandens turizmo srityje ir vandens išteklių naudojimas rekreaciniais tikslais suteikia naujų tvarių verslo galimybių atokiems regionams. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Mėlynosios bioekonomikos darbotvarkėje nurodyti plėtros priemonių prioritetai, be kita ko, yra: i) švarus vanduo ir higiena, ii) sveika, įvairi ir saugi vandens aplinka, iii) tvari maisto produktų iš jūros gyvūnų ir augalų gamyba, iv) aukštos kokybės ne maisto produktai, v) prisitaikymas prie klimato kaitos, vi) mėlynoji sveikata ir gerovė ir vii) geresnis kovos su neteisėta veikla, susijusia su vandens ištekliais, koordinavimas. Investuodama į vystymąsi Europa gali sustiprinti savo, kaip pirmaujančios žiedinės ekonomikos dalyvės poziciją. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Europos Sąjunga raginama skatinti informuotumo didinimą, švietimą ir mokymą, kurie apimtų mokslinius tyrimus ir naudojimąsi pakrančių ir netoli vidaus vandenų esančių bendruomenių praktine patirtimi bei jos perdavimu, ir sudaryti sąlygas tausojančiam aplinkos valdymui ir Europos mokymo tinklų kūrimui šiose srityje. Žemės ūkio srityje ES turėtų spręsti vandens trūkumo problemą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK siūlo, kad mėlynoji ekonomika taptų viena iš pavyzdinių ES politikos sričių ir bendradarbiaujant su kaimyninėmis šalimis, taip pat įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus ir COP 21 Paryžiaus susitarimo tikslus. Šiuo požiūriu EESRK siūlo ES Tarybai ir Europos Parlamentui paprašyti Komisijos imtis keleto bandomųjų priemonių skirtingose ES jūrų ir akvakultūros teritorijose atidžiai pasirenkant tas, kuriose atsispindi didžiulė ES esamų aplinkybių įvairovė, atsižvelgiant į mastą, kuriuo joms gresia sunykimas, ir mėlynosios bioekonomikos kūrimo potencialą. Reikėtų įsteigti valdymo komitetą, sudarytą iš valstybių narių, regionų ir suinteresuotųjų subjektų atstovų, dalyvaujant EESRK, siekiant organizuoti keitimąsi patirtimi ir užtikrinti, kad sėkmingi projektai būtų įgyvendinami platesniu mastu. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Įžanga

| 2.1. | Mėlynoji bioekonomika – tai ekonominė veikla, vertės kūrimas, pagrįstas tvariu ir pažangiu vandens išteklių naudojimu, ir susijusios žinios. Mėlynajai bioekonomikai priklauso įmonės ir veikla, kurią vykdant šiems produktams gaminamos žaliavos arba išgaunami, rafinuojami, perdirbami arba keičiami biologiniai junginiai. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Skirtingose valstybėse narėse mėlynosios bioekonomikos svarba, ypatumai ir galimybės labai skiriasi priklausomai nuo geografinių sąlygų ir šią problemą reikia spręsti. Dauguma valstybių narių turi tiesioginę prieigą prie vandenynų arba jūrų. Pakrančių vandenys labai svarbūs daugeliui valstybių narių. Be to, daugelyje šalių ežerams ir upėms tenka labai svarbus vaidmuo. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2019 m. gegužės mėn. EESRK priėmė nuomonę (1) dėl Europos Komisijos komunikato, kuriuo atnaujinama 2012 m. bioekonomikos strategija. Nuomonėje išdėstytos išvados ir rekomendacijos yra aktualios mėlynosios bioekonomikos požiūriu. Šioje nuomonėje išsamiau išdėstomos mėlynosios bioekonomikos galimybės ir potencialas. Mėlynoji bioekonomika yra glaudžiai susijusi su žiedinės ekonomikos koncepcija. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Švarus vanduo ir atsinaujinantieji vandens ištekliai suteikia didelių tvaraus verslo galimybių ir gali padėti rasti svarbių sprendimų siekiant daugelio pasaulinių darnaus vystymosi tikslų (2 DVT, 3 DVT, 6 DVT, 7 DVT, 8 DVT ir 14 DVT). Šia tiriamąja nuomone EESRK siekia atsakyti į ES Tarybai pirmininkaujančios Suomijos klausimą, kaip ES gali paskatinti mėlynąją bioekonomiką ir kokioms priemonėms reikia teikti pirmenybę. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Mėlynoji bioekonomika gali duoti daug naudos tik tuo atveju, jei vandens aplinka būtų sveika ir produktyvi. Kaip rodo 2019 m. gegužės mėn. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) ataskaita, grėsmės biologinei įvairovei ir klimato kaita kelia didelį pavojų vandens organizmų gamybos pajėgumams. Išteklių pereikvojimas, tarša, pakrančių vystymas, turistų antplūdžiai ir transportas yra didelis iššūkis visų pirma tose Europos Sąjungos vietose (ypač Viduržemio jūros regione), kurioms šie veiksniai daro didžiausią poveikį. Reikalingi sprendimai, pritaikyti prie skirtingų aplinkos sąlygų ir regionų. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ateityje didės biomasės paklausa, todėl ES turi spręsti šią problemą. Biomase grindžiamas perėjimas prie šiltnamio efektą sukeliančių dujų atžvilgiu neutralios ekonomikos bus ribojamas priklausomai nuo laisvų žemės plotų. Todėl bus svarbu gerinti vandens išteklių produktyvumą pasinaudojant visomis turimomis bioekonomikos galimybėmis. Tai pasakytina apie, pavyzdžiui, dumblių ir kitų naujų baltymų šaltinių, kurie gali sumažinti spaudimą žemės ūkio paskirties žemei, gamybą ir naudojimą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mėlynoji ekonomika turi augantį potencialą gerinti apsirūpinimo maistu saugumą ir teikti sveiką ir mažo anglies dioksido kiekio maistą, naujus maisto produktus ir maisto priedus, pašarus, funkcionalųjį maistą, vaistus, kosmetiką, naujas medžiagas, švarų vandenį, nenaudojant iškastinio kuro pagamintą energiją, perdirbti maistines medžiagas ir duoti dar daugiau naudos. Mėlynosios ekonomikos augimas priklauso nuo to, ar bus užtikrinta gera vandenų ir vandens ekosistemų būklė, žvejybos plotų ir vandens gamybos sistemų atsparumas, veiksmingas sisteminis bendradarbiavimas tarp sektorių, technologinės inovacijos, naujos finansavimo priemonės, geresnės paslaugos ir tvarūs verslo modeliai. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Būtina pabrėžti kultūrinių veiksnių svarbą įgyvendinant mėlynąją bioekonomiką. Pakrančių teritorijose ir prie vidaus vandenų gyvenančių žmonių praktinė patirtis yra ypatingas Europos turtas ir ją reikia įvardyti, išsaugoti ir perduoti kitoms kartoms. Taigi, bet kokie veiksmai, kurių imamasi mėlynojoje ekonomikoje, turėtų būti susiję su kultūriniu ir žmogiškuoju aspektu ir turėtų užtikrinti, kad dalyvautų visi reikiami suinteresuotieji subjektai, visų pirma vietos atstovai, specialistai ir pilietinė visuomenė. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Mėlynoji bioekonomika ir darnaus vystymosi tikslai

| 4.1. | JT darnaus vystymosi tikslai (DVT) yra glaudžiai susiję su vandeniu ir vandens aplinka. Šiais tikslais sprendžiamos mums iškylančios pasaulinės problemos, su kuriomis susiduriame, ir jais apibrėžiama, kaip užtikrinti tvarią ateitį atsižvelgiant į pagrindinius klausimus, pavyzdžiui, apsirūpinimo maistu saugumą, klimato kaitą ir aplinkos būklės prastėjimo prevenciją. Šie tikslai yra glaudžiai tarpusavyje susiję, o šiame dokumente jie nagrinėjami iš tvarių verslo galimybių, pagrįstų vandens ir vandens telkinių išteklių, perspektyvos. Vanduo, energija ir maistas yra glaudžiai tarpusavyje susiję. |
| --- | --- |

4.1.

Švarus vanduo ir sanitarinės sąlygos

| 4.2. | 6 tikslu (švarus vanduo ir sanitarija) siekiama visiems užtikrinti galimybes tvariai naudotis švariu vandeniu ir tinkamomis sanitarinėmis sąlygomis. Visame pasaulyje daugiau nei 1 mlrd. žmonių vis dar neturi tinkamos kokybės gėlo vandens ir daugiau kaip 2 mlrd. žmonių gyvena su ribotos prieigos prie gėlo vandens išteklių grėsme. Numatoma, kad iki 2030 m. visuotinė gėlo vandens paklausa labai išaugs. EESRK geriamojo vandens klausimą nagrinėjo 2018 m. nuomonėje (2). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Nors pastaruoju metu padaryta pažanga ES ir kituose regionuose, reikia daugiau investuoti į gėlo vandens išteklių ir sanitarijos įrenginių valdymą. Pagrindinis tikslas – rasti konkurencingų sprendimų, kaip iš vandens šalinti atliekas ir kurti vandens taupymo ir perdirbimo technologijas siekiant sumažinti vandens švaistymą. Vandens taupymo ir perdirbimo sprendimai ir technologijos ir pažangus vandens išteklių ir tiekimo valdymas turi didelį potencialą. Yra naujų vandens sanitarijos koncepcijų ir naujų technologijų, skirtų iš nuotekų pašalinti vaistinių ir hormoninių preparatų liekanas ir mikroplastiką. Taip pat yra perspektyvių naujovių, kaip jūros vandenį paversti geriamuoju vandeniu naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Gera vandens kokybė yra mėlynosios bioekonomikos pagrindas. Geras vandens išteklių valdymas yra esminė didžiausių pasaulinių problemų, pavyzdžiui, vandens išteklių pereikvojimo ir poreikio prisitaikyti prie klimato kaitos, sprendimo dalis. Vandens gyvavimo ciklo valdymui reikia aiškių tikslų, naujausios informacijos, planavimo ir valdymo. Tai pasakytina apie vandens paslaugų skaitmeninius sprendimus, stebėseną ir įvairiapusiškus naujus nuotekų tvarkymo technologinius sprendimus (membranos technologiją) ir integruojantį, o ne izoliuojantį, mąstymą. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ES, kaip su vandeniu susijusių technologijų kūrėja ir paslaugų teikėja, gali tapti svarbia pasaulinio masto veikėja vandens sektoriuje. Skaitmeninimas suteikia naują galimybę vandens verslui ir gali iš esmės padidinti vandens išteklių valdymo veiksmingumą ir patobulinti gamybos bei paslaugų koncepcijas. Skaitmeniniais sprendimais galima pasinaudoti kuriant paslaugas, kurios atitiktų vartotojų poreikius šiuo metu ir ateityje. ES gali visam pasauliui pasiūlyti konkurencingų ir tvarių sprendimų šioje srityje. |
| --- | --- |

4.5.

Sveika, įvairi ir saugi vandens aplinka

| 4.6. | Vandenynai, jūros ir vidaus vandenys yra didžiausias pasaulio tvarus baltymų šaltinis; visame pasaulyje daugiau nei 3 mlrd. žmonių gyvena iš jūrų ir pakrančių biologinės įvairovės. Dėl žmogaus veiklos mūsų vandenynų, jūrų ir vidaus vandenų būklė sparčiai prastėja. Visų pirma nerimą kelia dėl taršos ir eutrofikacijos prastėjanti pakrančių ir vidaus vandenų būklė ir buveinių nykimas. Visi šie pokyčiai daro pražūtingą poveikį vandens ekosistemų veikimui ir biologinei įvairovei, taigi ir maisto gamybos potencialui. Atsargus šio esminio pasaulinio ištekliaus valdymas yra svarbus tvarios ateities veiksnys. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | 14 tikslu (gyvybė vandenyse) siekiama išsaugoti vandenynus, jūras ir vandens išteklius ir skatinamas tausus jų naudojimas. Norint pagerinti padėtį, reikia keleto priemonių, įskaitant esminį įvairios vandens taršos sumažinimą ir veiksmingesnį visos žmogaus veiklos valdymą. Reikia ieškoti naujų sprendimų, kaip sumažinti į vandens telkinius patenkančių maistinių medžiagų kiekį. Reikia plėtoti ir bandyti ekonomiškai veiksmingas priemones ir būdus, kaip pagerinti dirvožemių gebėjimą sugerti ir išlaikyti maistines medžiagas. Be to, aktyviau naudojant nepakankamai naudojamas žuvų rūšis ir gaminant bei renkant dumblius (nes su sugavimais pašalinamos maistinės medžiagos) galima sumažinti eutrofikaciją. Reikalingi nauji sprendimai, kaip sumažinti eutrofikaciją ir atkurti upes, ežerus ir jūros dugną. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Sveika vandenų aplinka gali sudaryti sąlygas sukurti nemažai naujų aukštos kokybės darbo vietų. Sveiki žuvų ištekliai ir švarūs vandenys yra tvarios žuvininkystės ir vandens naudojimo rekreaciniais tikslais pagrindas; jie atveria naujų galimybių mėlynajai bioekonomikai. Visame pasaulyje dedamos pastangos atkurti upes ir gėlo vandens išteklius siekiant atkurti sunykusias buveines, ekosistemų procesus, migruojančių žuvų išteklius, biologines bendrijas ir jų teikiamas paslaugas. Migruojančių rūšių išteklių atkūrimas suteiks naujų pragyvenimo šaltinių mažai apgyvendintose vietovėse, bus sukurta darbo vietų žmonėms pagal šeimos verslo modelį ir suteikta prieiga prie vietos rinkos. |
| --- | --- |

4.8.

Tvari maisto produktų iš vandens augalų ir gyvūnų gamyba

| 4.9. | Numatoma, kad gerokai išaugs pasaulinė maisto paklausa. 2 tikslu (bado panaikinimas) siekiama iki 2030 m. panaikinti badą, užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą, pagerinti mitybą ir skatinti tvarią pirminę gamybą. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Žvejybos plotai ir akvakultūra teikia maistingą maistą ir duoda labai reikalingų pajamų kartu remiant kaimo plėtrą ir galimai taip pat apsaugant aplinką. Šiuo metu, žuvys sudaro 17 % pasaulinės gyvulinės kilmės baltymų pasiūlos ir 6,5 % visų žmonių suvartojamų baltymų. Šimtams milijonų žmonių žuvys yra pagrindinis baltymų ir būtinų maistinių medžiagų šaltinis. Daugelis žuvų išteklių vis dar pereikvojami ir juos reikia geriau valdyti. Didelės subsidijos vis dar palaiko didelius perteklinius žvejybos laivyno pajėgumus daugelyje pasaulio vietų. Vandenynus, jūras ir vidaus vandenis reikėtų naudoti daug tvariau nei dabar. Investicijos į akvakultūrą, žvejybos plotus, žuvų perdirbimą ir naujų produktų kūrimą iš atliekų ir šalutinių srautų yra itin svarbios didinant tvarią maisto gamybą ir padeda užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą. Visų pirma, ES turi didžiulį neigiamą prekybos balansą žuvų ir žuvininkystės produktų srityje; apie 60 % ES suvartojamų jūrų gėrybių yra importuojamos; šis importas ne visada atitinka ES tvarios gamybos ir maisto saugos kriterijus. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Akvakultūra turi didžiulį tolesnio augimo potencialą. Europos akvakultūros sektoriuje būtų galima tvariai pagaminti daug daugiau biomasės, jei akvakultūrai būtų naudojama daugiau rūšių, įskaitant žemesnio mitybos lygmens jūrines rūšis (pvz., dumblius ir moliuskus). Tačiau akvakultūros vystymui yra daug kliūčių. Pirma, augančiai akvakultūros gamybai reikia papildomų pašarų šaltinių. Sugaunamos nevertingos žuvys ateityje vis dažniau bus naudojamos tik tiesioginiam žmonių vartojimui ir mažiau kaip žaliava pašarams. Akvakultūros augimui reikalinga papildoma pašarinė biomasė; ji galėtų būti gaminama iš šiuo metu iš esmės nepakankamai naudojamų rūšių, pavyzdžiui, krilvėžių ir kitų mezopelaginių organizmų, jūržolių ir iš atliekų perdirbimo (šalutinių srautų). Antra, ribota erdvė akvakultūros infrastruktūrai yra vis didėjanti problema, kurią reikia spręsti. Tvariam akvakultūros vystymui itin svarbus geras jūrų ir gėlo vandens valdymas atsižvelgiant į ekologinius, ekonominius, socialinius ir kultūrinius aspektus. Trečia, reikalingi geresni maistinių medžiagų nutekėjimo ir ligų kontrolės problemų sprendimai. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Griežtas aplinkosaugos reguliavimas skirtingose šalyse daro didelį poveikį akvakultūros sąnaudoms ir konkurencingumui. Intensyviai kuriamos įvairios naujos technologijos, tačiau lieka daug ekonominių ir technologinių neaiškumų. Recirkuliacinės akvakultūros sistemos (RAS) suteikia keletą privalumų, pavyzdžiui, minimalus vandens poreikis, veiksminga nuotėkių ir nuotekų kontrolė, nedidelė reikiama erdvė ir gamybos sąlygų kontrolė. RAS technologijos turi potencialo, visų pirma gėlo vandens sistemų srityje. Tačiau tikėtina, kad vis didesnė jūrų akvakultūros dalis bus vykdoma atviroje jūroje esančiuose vandenyse. Reikalingas naujas požiūris į daugiafunkcį ir integruotą valdymą, įskaitant teritorijų planavimo ir vietos valdymo planus. |
| --- | --- |

4.12.

Pridėtinės vertės vandens produktai ir naudojamas ne maistui

| 4.13. | Perdirbant žuvis ir kitus vandens organizmus žmonių vartojimui kuriami šalutiniai srautai, kurie neretai nėra naudojami tiesioginiam žmonių vartojimui. Apskaičiuota, kad 30–70 % visų sugautų žuvų biomasės tampa menkaverčiu produktu arba yra visiškai iššvaistoma. Tai pasakytina apie galimai naudingą ir vertingą medžiagą, kurią galėtų panaudoti pramonė maisto ir ne maisto gamybos tikslais. Iš šių medžiagų galima kurti aukštos kokybės specializuotų produktų funkcines sudedamąsias dalis. Iš įvairių vandens organizmų galima kurti naujus produktus, pavyzdžiui, funkcionalųjį maistą, vaistus ir kosmetiką. Iš jų taip pat galima išgauti naujų fermentų, baltymų, biopolimerų ir kitų biologinių medžiagų. Itin svarbu šiomis žaliavomis naudotis ekologiškai veiksmingai. Visame pasaulyje juntamas didelis spaudimas gerinti visiškai biologinių medžiagų naudojimą ir taip mažinti atliekų kiekį. Jūrų technologijos gali atlikti svarbų vaidmenį kuriant pridėtinę vertę mėlynojoje bioekonomikoje. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Dumblių biomasė tampa vis svarbesnė kaip įvairių komercinių taikmenų mėlynojoje ekonomikoje išteklius. Dumbliai yra veiksmingas, tvarus ir vis dar visiškai neišnaudotas biologinių procesų ir produktų išteklius. Dumbliai turi daug maistinių medžiagų ir prisotinti energijos. Didesnė makrodumblių ir mikrodumblių gamyba susilaukia vis platesnio pripažinimo Europoje kaip išteklius, kurį kaip žaliavą galima panaudoti labai įvairiai. Auga susidomėjimas dumblių rinkimu, auginimu ar perdirbimu, siekiant sukurti įvairių didelės vertės produktų, įskaitant maistą, pašarus, funkcionalųjį maistą ir biologinius produktus. |
| --- | --- |

4.14.

Klimato kaitos padarinių švelninimas ir prisitaikymas prie jos

| 4.15. | Pripažįstama, kad klimato kaita daro poveikį keletui aplinkos kintamųjų, įskaitant kritulius, temperatūrą, upių srautus, kenksmingą dumblių žydėjimą ir vandenynų rūgštėjimą. 13 tikslu (klimato politikos veiksmai) skatinama imtis skubių veiksmų siekiant švelninti klimato kaitą ir jos poveikį Kylanti temperatūra daro poveikį vandenynams, jūroms ir kitiems vandens telkiniams ir maistinių medžiagų tinklams, žvejybos plotams ir gyvenimo sąlygoms. Numatoma, kad dėl klimato kaitos Europoje žiemą iškris daugiau kritulių, o kartu su kylančia temperatūra didėja eutrofikacijos ir prastėjančios vandens kokybės pavojus. Tai turės daug neigiamų padarinių žuvų ištekliams ir kitiems vandens ištekliams, o kartu ir žuvininkystei bei kitų rūšių gamybai. Aukšta temperatūra apsunkina šaltamėgių rūšių, pavyzdžiui, lašišinių šeimos žuvų gyvenimą ir padeda plisti daugeliui kenksmingų rūšių ir ligų. Plinta rūšys, kurioms naudinga eutrofikacija. Karščio bangos kelia didelių iššūkių akvakultūros ūkiams. Žemės ūkio srityje ES turėtų spręsti vandens trūkumo problemą. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Būsimos maisto sistemos turi padėti spręsti klimato kaitos problemą, o ne ją didinti. Iš esmės žuvininkystė ir akvakultūra yra veiksmingi būdai gaminti baltymus žvelgiant iš klimato kaitą sukeliančios taršos perspektyvos. Todėl reikėtų skatinti tvarią žvejybą ir žuvų auginimą. Be to, labai svarbu didinti žvejybos ir vandens gamybos sistemų atsparumą. Žvejybos veikla turi būti pritaikyta prie pakitusių sąlygų, pavyzdžiui, ekstremalių oro sąlygų ir žiemų, kai temperatūra nenukrenta žemiau nulio. Akvakultūros srityje vienas iš galimų būdų pasirengti temperatūros pakilimui yra akvakultūros auginimas atviroje jūroje, kai tam tikrais atvejais vidutinės jūros temperatūros padidėjimas gali būti naudingas. Recirkuliacinės akvakultūros sistemos (RAS) gali padėti akvakultūros pramonei prisitaikyti prie klimato kaitos. Žuvų veisimo programos gali padidinti auginamų žuvų toleruojamą aukštesnę temperatūrą. |
| --- | --- |

4.16.

Mėlynoji sveikata ir gerovė

| 4.17. | 3 tikslu (sveikata ir gerovė) siekiama užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę. Gerovės ir rekreacinių paslaugų, grindžiamų vandens aplinka, sritis turi daug augimo galimybių. Tvaraus vandens išteklių naudojimo rekreaciniais tikslais skatinimas atveria naujų verslo galimybių atokiuose ne miesto regionuose ir padės sukurti naujų aukštos kokybės darbo vietų. Dėl mėlynosios bioekonomikos svarbos ir ekonominio potencialo, ji taip pat padeda siekti 8 tikslo (deramas darbas ir ekonomikos augimas). |
| --- | --- |

4.17.

5.   Prioritetiniai veiksmai

| 5.1. | Mėlynosios bioekonomikos darbotvarkėje nurodytų plėtros priemonių prioritetai yra: i) švarus vanduo ir sanitarinės sąlygos, jūros vandens nudruskinimas, taršos mažinimas, ii) sveika, įvairi ir saugi vandens aplinka ir ekosistemų bei biologinės įvairovės atkūrimas vandens aplinkoje, iii) tvari maisto produktų iš jūros gyvūnų ir augalų gamyba, iv) aukštos kokybės ne maisto produktų kūrimas, v) prisitaikymas prie klimato kaitos, vi) mėlynoji sveikata ir gerovė, energijos taupymas, atsinaujinančiosios energijos gamyba iš jūrų, upių ir ežerų, vii) didesnis vandens išteklių taupymas ir išsaugojimas ir viii) geresnis kovos su neteisėta veikla, susijusia su vandens ištekliais, koordinavimas. Be to, vis aktualesni klausimai yra nebrangi ir švari vandens bioenergija ir organinių atliekų utilizavimas. Investuodama į tokio pobūdžio vystymąsi Europa gali sustiprinti savo kaip pirmaujančios žiedinės ekonomikos dalyvės poziciją. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESRK siūlo, kad ES Taryba ir Europos Parlamentas paprašytų Komisijos pasirinktose ES vietovėse imtis konkrečių bandomųjų priemonių siekiant pagerinti vandens ekosistemų būklę ir gamybos pajėgumus, atidžiai pasirenkant tas vietoves, kuriose atsispindi didžiulė ES esamų aplinkybių įvairovė ir mėlynosios bioekonomikos kūrimo potencialas. Šios bandomosios priemonės turėtų būti įgyvendinamos pakrančių ir vidaus vandenų vietovėse (įskaitant salas), kurios vidutiniškai ar labai nukentėjo nuo žmogaus veiklos, pavyzdžiui, sezoninio turistų antplūdžio, taršos, į vandens telkinius iš sausumos šaltinių patenkančių maistinių medžiagų, pakeistų vandentakių ir vandens išteklių pereikvojimo. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Šiuos bandomuosius projektus reikėtų įgyvendinti kaip įmanoma greičiau su vietos išrinktais atstovais, universitetais ir mokslinių tyrimų centrais, specialistais ir pilietinės visuomenės atstovais. Šiais projektais turėtų būti sudarytos sąlygos plėtoti ir išbandyti pagrindinius veiksmus ir priemones, siekiant pagerinti dabartinę nepatenkinamą padėtį bandomosiose vietovėse. EESRK rekomenduoja Viduržemio, Juodojoje jūroje, Atlanto vandenyno pakrantėje, Šiaurės jūroje ir Baltijos jūroje, taip pat vidaus vandenų teritorijose, kuriose yra didelių padėties pagerinimo galimybių, įgyvendinti pagrįstą bandomųjų projektų skaičių. Šie projektai galėtų, pavyzdžiui, apimti labai daug maistinių medžiagų turinčių ar užterštų vandenų valymą įvairiose vietovėse, pavyzdžiui, uostuose arba turizmo zonose, naudojant konkrečias filtruojančias rūšis, pavyzdžiui, austres, jūrų ežius, midijas ir vandens augalus (dumblius), arba atkuriant migracinius maršrutus ir nerštavietes, kad būtų atkurti migruojančių žuvų gyvavimo ciklai. Be to, šiais projektais taip pat reikėtų išbandyti gebėjimą dideliu mastu surinkti CO2. Bandomaisiais projektais taip pat būtų galima nustatyti, ar naudojant naujas technologijas būtų galima gaminti energiją iš jūrų ir ežerų arba ieškoti naujų būdų išsaugoti vandens išteklius. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Remiantis bandomųjų projektų rezultatais ir juos įgyvendinant įgyta patirtimi, Europos Sąjunga raginama skatinti mokymą ir žinių perdavimą pakrančių ir vidaus vandenų vietovių bendruomenėse, sudarant sąlygas atkūrimui ir tinkamam aplinkos valdymui, Europos mokymo tinklų kūrimui ir aukštos kokybės darbo vietų kūrimo galimybėms šioje srityje. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Bandomiesiems projektams reikėtų įsteigti valdymo komitetą, sudarytą iš valstybių narių, regionų ir suinteresuotųjų subjektų atstovų, dalyvaujant EESRK, siekiant koordinuoti keitimąsi patirtimi ir užtikrinti, kad sėkmingi projektai būtų įgyvendinami platesniu mastu. Tuo pat metu reikėtų skatinti ES valstybes nares ir atitinkamus regionus rengti mėlynosios bioekonomikos strategijas, konsultuojantis su vietos suinteresuotaisiais subjektais ir pilietinės visuomenės organizacijomis. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Taikant tam tikras sąlygas trečiosioms šalims, visų pirma Rytų partnerystės šalims, Viduržemio jūros regiono ir Afrikos šalims, Rusijai dėl Baltijos jūros regiono ir kitoms suinteresuotoms šalims, turėtų būti prieinamos praktinės ES žinios apie mėlynąją bioekonomiką, įgytos įgyvendinant programas „Europos horizontas“, LIFE ir mėlynosios bioekonomikos bandomuosius projektus. Mėlynoji bioekonomika turėtų tapti pavyzdine ES politikos sritimi įgyvendinant ES bendradarbiavimo programas su JT ir priemone pasiekti 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos Paryžiaus susitarimo tikslus kovojant su visuotiniu atšilimu. |
| --- | --- |

5.6.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  EESRK nuomonė dėl komunikato, kuriuo atnaujinama 2012 m. bioekonomikos strategija (OL C 240, 2019 7 16, p. 37).

1

(2)  EESRK nuomonė dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (nauja redakcija) (Geriamojo vandens direktyva) (OL C 367, 2018 10 10, p.107).

2

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/64

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pasitikėjimo į žmogų orientuotu dirbtiniu intelektu didinimas“

[COM(2019) 168 final]

(2020/C 47/09)

Pranešėja Franca SALIS-MADINIER

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2019 6 3 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2019 10 18 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 198/1/4 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2019 6 3

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2019 10 18

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

198/1/4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Dirbtinis intelektas nėra savitikslis: jis yra priemonė, galinti paskatinti esminius teigiamus pokyčius, tačiau taip pat gali kelti riziką. Todėl dirbtinio intelekto naudojimą būtina reglamentuoti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komisija turėtų imtis priemonių, susijusių su dirbtinio intelekto ir mašinų mokymosi kenkimo tikslais naudojimo numatymu, prevencija ir draudimu, ir geriau reguliuoti kenkimo produktų pateikimą rinkai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ES visų pirma turi skatinti plėtoti dirbtinio intelekto sistemas, orientuotas į konkrečias taikomąsias programas, sudarančias galimybę paspartinti su klimatu susijusią ir skaitmeninę pertvarkas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Reikia nustatyti, kokius uždavinius bus galima spręsti laikantis etikos kodeksų, savireguliacijos ir savanoriškų įsipareigojimų ir kokius – reglamentavimo ir teisėkūros priemonėmis užtikrinant stebėseną, o nesilaikymo atveju taikant sankcijas. Bet kuriuo atveju dirbtinio intelekto sistemos turi atitikti galiojančius teisės aktus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dirbtinio intelekto srityje būtina laikytis požiūrio, apimančio ne tik techninius, bet ir su visuomene ir etika susijusius aspektus. EESRK palankiai vertina ES siekį kurti į žmogų orientuotą požiūrį į dirbtinį intelektą, atitinkantį pagrindines jos vertybes: pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė nediskriminavimas, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pakartoja (1), kad diegiant dirbtinio intelekto sistemas, galinčias lemti pokyčius, susijusius su darbo organizavimu, jo stebėsena ir kontrole, taip pat su darbuotojų vertinimo ir įdarbinimo sistemomis, reikia konsultuotis su darbuotojais ir jų atstovais ir juos informuoti. Komisija turėtų skatinti socialinį dialogą, siekdama užtikrinti darbuotojų dalyvavimą naudojant dirbtinio intelekto sistemas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK pabrėžia (2), kad siekiant patikimo dirbtinio intelekto būtina, kad mašiną kontroliuotų žmogus ir piliečiai būtų informuojami apie dirbtinio intelekto sistemų naudojimą. Dirbtinio intelekto sistemos turi būti paaiškinamos arba, kai tai neįmanoma, piliečiams ir vartotojams turi būti suteikta informacija apie sistemų trūkumus ir keliamą riziką. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ES turi spręsti su galima rizika (3) sveikatai ir saugai susijusius klausimus. Būtina nustatyti standartus, kad autonominės sistemos nepakenktų ar nebūtų žalingos asmenims. Darbuotojai turi būti išmokyti dirbti su mašina ir prireikus ją sustabdyti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK ragina sukurti tvirtą sertifikavimo sistemą, pagrįstą bandymų procedūromis, leidžiančiomis įmonėms patvirtinti jų dirbtinio intelekto sistemų patikimumą ir saugumą. Algoritminio sprendimų priėmimo procesų skaidrumas, atsekamumas ir paaiškinamumas yra techninis uždavinys, kurio sprendimas turėtų būti remiamas tokiomis ES priemonėmis kaip „Europos horizontas“. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Nuo privatumo ir duomenų apsaugos užtikrinimo priklausys piliečių ir vartotojų pasitikėjimo laipsnis dirbtiniu intelektu. Duomenų nuosavybės, įmonių ir organizacijų vykdomos duomenų kontrolės ir naudojimo klausimai (visų pirma susiję su daiktų internetu) lieka iš esmės neišspręsti. EESRK ragina Komisiją reguliariai peržiūrėti Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (angl. GDPR) (4)ir susijusius teisės aktus atsižvelgiant į technologinę plėtrą. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK mano, kad labai svarbu apsvarstyti dirbtinio intelekto sistemų indėlį mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ypač pramonės, transporto, energetikos, statybos ir žemės ūkio sektoriuose. Komitetas ragina su klimatu susijusias ir skaitmenines pertvarkas susieti tarpusavyje. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK mano, kad dirbtinio intelekto sistemų kontrolės gali nepakakti, kad būtų galima nustatyti atsakomybės sritis ir didinti pasitikėjimą. EESRK rekomenduoja aiškių taisyklių apibrėžimą laikyti didžiausiu prioritetu ir nustatyti fizinių ir juridinių asmenų atsakomybę jų nesilaikant. EESRK taip pat ragina Komisiją prioritetine tvarka išnagrinėti esminį, t. y. dirbtinio intelekto sistemų draustumo, klausimą. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK siūlo parengti Europos patikimos DI įmonės pažymėjimą standartų besilaikančioms įmonėms, grindžiamą, inter alia, aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais pasiūlytu vertinimo sąrašu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ES, pristatydama šioje srityje atliktą darbą G 7, G 20 ir dvišaliuose dialoguose, turi siekti, kad dirbtinis intelektas būtų reguliuojamas ir už Europos ribų. Būtina siekti tarptautinio susitarimo dėl patikimo dirbtinio intelekto, kuriuo remiantis būtų galima parengti tarptautinius standartus ir reguliariai tikrinti jų aktualumą. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Komisijos pasiūlymo santrauka

| 2.1. | Šis komunikatas grindžiamas Aukšto lygio ekspertų grupės, kurią Komisija paskyrė 2018 m. birželio mėn., darbais. Šiame komunikate Komisija nustatė septynis pagrindinius patikimam dirbtiniam intelektui keliamus reikalavimus, kurie pateikiami 4 punkte. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisija pradėjo bandymo etapą, kuriame dalyvauja labai įvairūs suinteresuotieji subjektai. Ypač daug dėmesio skiriama Aukšto lygio ekspertų grupės parengtam vertinimo klausimų dėl kiekvieno pagrindinio reikalavimo sąrašui. 2020 m. pradžioje Aukšto lygio ekspertų grupė peržiūrės ir atnaujins vertinimo klausimų sąrašą, ir prireikus Komisija pasiūlys naujų priemonių. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Savo požiūrį į dirbtinį intelektą Komisija nori pristatyti tarptautiniu mastu ir ji toliau atliks aktyvų vaidmenį, įskaitant G 7 ir G 20 susitikimuose. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Į žmogų orientuotam dirbtiniam intelektui būtinas požiūris, apimantis ne tik techninius, bet ir su visuomene ir etika susijusius aspektus. EESRK palankiai vertina ES institucijų siekį kurti į žmogų orientuotą požiūrį į dirbtinį intelektą, atitinkantį ES vertybes, t. y.: pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, nediskriminavimas, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms. Kaip pabrėžia Komisija (5), dirbtinis intelektas nėra savitikslis; jis yra priemonė, galinti paskatinti esminius teigiamus pokyčius. Kaip ir bet kokia priemonė, jis tuo pat metu ir atveria galimybes, ir kelia riziką. Todėl ES turi reglamentuoti jo naudojimą ir aiškiai apibrėžti atsakomybę. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šis pasitikėjimas į žmogų orientuotu dirbtiniu intelektu bus įgytas laikantis vertybių ir principų, nustačius tinkamai apibrėžtą reguliavimo sistemą ir etikos gaires, kuriose išdėstyti esminiai reikalavimai. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vienas iš daugelio su dirbtiniu intelektu susijusių uždavinių – tai kartu su suinteresuotaisiais subjektais nustatyti, kuriuos iš jų reikia spręsti taikant reguliavimo ir teisėkūros priemones, kartu užtikrinant stebėsenos mechanizmą, o reikalavimų nesilaikymo atveju taikant sankcijas, ir kurie uždaviniai bus sprendžiami laikantis etikos kodeksų, savireguliacijos ir savanoriškų įsipareigojimų. EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija laikosi EESRK anksčiau nurodytų principų, tačiau apgailestauja, kad šiuo etapu ji nesiūlo jokių konkrečių priemonių, kurios padėtų spręsti teisėtus klausimus (vartotojų teisių, sistemų saugumo ir atsakomybės). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dirbtinės intelekto sistemos turi atitikti galiojančią reguliavimo sistemą, visų pirma kiek tai susiję su asmens duomenų apsauga, atsakomybe už produktus, vartotojų apsauga, nediskriminavimu, profesine kvalifikacija, taip pat darbuotojų informavimu bei konsultavimusi su jais darbo vietoje. Turi būti užtikrinta, kad šie teisės aktai atitiktų naujus skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto keliamus uždavinius. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kaip nurodo Komisija, turėtų būti „nustatyti galimos rizikos, susijusios su dirbtinio intelekto sistemų naudojimu įvairiose srityse, išaiškinimo ir vertinimo procesai“ (6). EESRK mano, kad daugiausia dėmesio reikia skirti būsimam šio vertinimo mechanizmui ir rodikliams, į kuriuos būtų galima atsižvelgti atliekant šį vertinimą, nustatyti. Aukšto lygio grupės (ALG) parengtas vertinimo klausimų sąrašo projektas yra šio proceso įgyvendinimo pradžia. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tai taip pat susiję su tikėtinos dirbtinio intelekto sistemų pridėtinės vertės sąžiningo paskirstymo klausimu. EESRK mano, kad teigiami dirbtinio intelekto lemiami pokyčiai ekonominio vystymosi, gamybos procesų tvarumo ir vartojimo (visų pirma energijos), geresnio išteklių panaudojimo požiūriu turi būti naudingi visoms šalims ir visiems jų piliečiams. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   Žmogiškasis veiksnys ir žmogaus atliekama priežiūra

| 4.1.1. | Komisija nori būti tikra, kad dirbtinio intelekto sistemų naudojimas jokiu būdu nepakenks žmogaus savarankiškumui ir nesukels neigiamo poveikio. EESRK pritaria šiam požiūriui, kad mašinos kontrolę turi vykdyti žmogus, kaip jau nurodė ankstesnėse savo nuomonėse. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Tam reikia, kad piliečiai būtų tinkamai informuojami apie šių sistemų naudojimą, kad jos būtų paaiškinamos arba, kai tai neįmanoma (pvz., „giliojo mokymosi“ atveju), naudotojui būtų pateikiama informacija apie sistemos trūkumus ir riziką. Bet kuriuo atveju piliečiai privalo išsaugoti laisvę priimti kitokį nei dirbtinio intelekto sistemos sprendimą. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Įmonėse ir viešojo administravimo įstaigose darbuotojai ir jų atstovai turi būti tinkamai informuojami ir su jais turi būti konsultuojamasi diegiant dirbtinio intelekto sistemas, galinčias pakeisti darbo organizavimą ir jiems turėti įtakos kontrolės, priežiūros, vertinimo, įdarbinimo atvejais. Komisija turėtų skatinti socialinį dialogą, siekdama įtraukti darbuotojus į dirbtinio intelekto sistemų naudojimą. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Žmogiškųjų išteklių srityje ypatingą dėmesį riekia skirti dirbtinio intelekto sistemos netinkamo naudojimo rizikai, pavyzdžiui, neribota priežiūra, asmens duomenų, sveikatos duomenų rinkimas, dalijimasis šiais duomenimis su trečiosiomis šalimis, taip pat sveikatai ir saugai darbo vietoje keliamai rizikai (7). Turi būti nustatyti aiškūs standartai, kad žmogaus ir mašinos bendradarbiavimas nepadarytų žalos asmenims. Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) standarte dėl paramos robotų (8), skirtame gamintojams, integratoriams ir naudotojams, pateikiamos darbo vietos kūrimo ir organizavimo bei žmonėms galinčios kilti rizikos mažinimo gairės. Darbuotojai turi būti apmokyti naudoti dirbtinį intelektą ir robotiką, dirbti su jais ir, visų pirma, prireikus juos sustabdyti („avarinio stabdymo“ principas). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Techninis patvarumas ir saugumas

| 4.2.1. | EESRK ragina nustatyti Europos saugumo standartus ir sukurti tvirtą sertifikavimo sistemą, pagrįstą bandymų procedūromis, pagal kurias įmonės galėtų patvirtinti savo dirbtinio intelekto sistemų patikimumą. EESRK taip pat nori atkreipti dėmesį į dirbtinio intelekto sistemų draustumo klausimo svarbą. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komisija mažai nagrinėja su dirbtinio intelekto ir mašinų mokymosi kenkimo tikslais naudojimo numatymu, prevencija ir draudimu susijusį aspektą, apie kurį įspėja daug mokslininkų (9). Reikėtų atsižvelgti į mokslininkų rekomendacijas, visų pirma dėl dvejopo šių technologijų naudojimo, kuris gali būti susijęs su skaitmeniniu saugumu (kibernetinių išpuolių plitimu, žmogaus ir dirbtinio intelekto pažeidžiamumu, „data poisoning“), fiziniu saugumu (įsilaužimas į autonomines sistemas, įskaitant autonominių transporto priemonių, bepiločių orlaivių, automatinių ginklų) ar politiniu saugumu (masinis asmens duomenų rinkimas, tikslinė propaganda, vaizdo įrašų manipuliavimas ir kt.). Mokslininkai, inžinieriai ir valdžios institucijos turi glaudžiai bendradarbiauti, kad užkirstų kelią šiai rizikai; ekspertams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams, pavyzdžiui, naudotojams ir vartotojams, turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti su šiais uždaviniais susijusiose diskusijose. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Privatumas ir duomenų valdymas

| 4.3.1. | Komisija reikalauja, kad prieiga prie duomenų būtų „tinkamai valdoma ir kontroliuojama“ (10). EESRK mano, kad reikia neapsiriboti bendro pobūdžio pareiškimais. Piliečių pasitikėjimo dirbtinio intelekto sistemomis laipsnis taip pat turės lemiamos įtakos jo kūrimui. Dar lieka iš esmės neišspręsti duomenų nuosavybės, jų kontrolės ir įmonių bei organizacijų naudojimosi jais klausimai. Nemažą susirūpinimą kelia, pavyzdžiui, automobilių gamintojams automobilių perduodami duomenys ir perduodamų duomenų pobūdis (11). Nepaisant pritaikytosios privatumo apsaugos (angl. Privacy by design) koncepcijos, kurią pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą turi atitikti susietieji daiktai, konstatuojama, kad šiuo klausimu vartotojas turi tik labai mažai arba visai neturi informacijos ir neturi jokių galimybių šiuos duomenis kontroliuoti. Todėl EESRK primygtinai ragina Komisiją peržiūrėti Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą ir susijusius teisės aktus atsižvelgiant į technologinę plėtrą (12). |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Skaidrumas

| 4.4.1. | EESRK mano, kad algoritminio sprendimų priėmimo proceso paaiškinamumas yra būtinas siekiant suprasti ne pačius mechanizmus, o sprendimų priėmimo procesų loginį pagrindą ir tai, kokį poveikį jiems daro dirbtinio intelekto sistemos. Standartinių bandymų procedūrų, skirtų mašinų mokymosi sistemoms, kūrimas ir toliau yra techninis uždavinys, kurio sprendimas turėtų būti remiamas tokiomis ES priemonėmis kaip programa „Europos horizontas“. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EESRK pritaria Komisijai, kad dirbtinio intelekto sistemos turi būti atpažįstamos, „kad naudotojai suvoktų, jog sąveikauja su dirbtinio intelekto sistema“ (13), įskaitant paciento santykius su sveikatos priežiūros darbuotoju, profesionalias pasaugas, susijusias su piliečių sveikata ir gerove. EESRK taip pat pabrėžia, kad naudotojas arba vartotojas taip pat turi būti informuojami apie žmogaus teikiamas paslaugas. Daugelyje dirbtinio intelekto sistemų žmogus atlieka didelį kiekį darbų, apie kuri galutinis vartotojas dažnai nežino (14). Šis klausimas susijęs ne tik su skaidrumo trūkumo paslaugų naudotojų ir vartotojų atžvilgiu problema, bet ir paslėpto ir nepripažinto darbo forma. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Be to, EESRK mano, kad vartotojai visada turėtų būti informuojami apie dirbtinio intelekto sistemų integravimą į jų perkamus produktus ir visada turėtų turėti prieigą prie savo duomenų ir galimybę juos kontroliuoti. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Įvairovė, nediskriminavimas ir teisingumas

| 4.5.1. | Diskriminavimo rizika būdinga tam tikroms dirbtinio intelekto prietaikoms, sudarančioms galimybę profiliuoti piliečius, naudotojus ir vartotojus (pvz., įdarbinant, nuomojant nekilnojamąjį turtą, teikiant tam tikras asmenines paslaugas). ES yra priėmusi teisės aktus dėl vienodo požiūrio ir nediskriminavimo (15). Dirbtinio intelekto sistemos turi juos atitikti. Tačiau tokie teisės aktai taip pat turi būti pritaikyti ir prireikus sugriežtinti (taip pat ir vykdymo užtikrinimo lygmeniu), kad būtų galima spręsti su nauja praktika susijusius klausimus. Yra reali rizika, kad algoritminis profiliavimas taps nauja galinga diskriminavimo priemone. ES turi užkirsti kelią šiai rizikai. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Kovos su rasizmu direktyvoje (16) ir Direktyvoje dėl lyčių lygybės ne užimtumo srityje (17) numatyta sukurti specialias lyčių lygybės užtikrinimo institucijas. EESRK ragina šias institucijas aktyviai dalyvauti stebint ir kontroliuojant, ar dirbtinio intelekto sistemos nesusijusios su tiesioginiu ar netiesioginiu diskriminavimu. |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   Visuomenės ir aplinkos gerovė

| 4.6.1. | Komisija tiksliai nenurodo, kaip susieti su klimatu susijusią ir skaitmeninę pertvarkas, ypač naudojant dirbtinio intelekto sistemas. Labai svarbu apsvarstyti, koks galėtų būti dirbtinio intelekto sistemų indėlis mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ypač pramonės, transporto, energetikos, statybos ir žemės ūkio sektoriuose. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Komisija nurodo, kad dirbtinio intelekto sistemos gali būti naudojamos socialiniams įgūdžiams stiprinti, tačiau dėl jų šie įgūdžiai gali ir pablogėti. EESRK mano, kad ES turėtų geriau įvertinti tam tikrus visuomenės iššūkius. Tyrimai parodė, kad, pavyzdžiui, kai kurios prietaikos su integruotomis dirbtinio intelekto sistemomis sukurtos taip, kad kuo ilgiau išlaikytų paslaugų vartotojus prisijungusius (socialiniai tinklai, žaidimai, vaizdo įrašai ir t. t.). Tikslas – surinkti kuo daugiau duomenų apie jų elgesį; taikomos tiek nuolatinio algoritminių rekomendacijų atnaujinimo, tiek priminimų ir pranešimų ir pan. strategijos. Buvo tiriamas nesaikingo prisijungimo ir naudojimosi poveikis vaikams (18), ir rezultatai parodė padidėjusį nerimą, agresiją, miego trūkumą ir poveikį mokymuisi, socialiniams santykiams, sveikatai ir gerovei. ES, norėdama sukurti patikimą dirbtinį intelektą, turėtų į tokį poveikį atsižvelgti ir užkirsti jam kelią. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Galiausiai vienas iš visuomenės gerovės veiksnių yra susijęs su darbo sauga. Tačiau skaitmeninimas gali sukelti nesaugumo jausmą ir tapti streso šaltiniu (19). Todėl prieš pradedant galimą restruktūrizaciją tikslinga parengti pokyčių numatymo strategijas ir užtikrinti visų darbuotojų tęstinį profesinį mokymą. Šiuo tikslu įmonėse turi būti palaikomas kokybiškas darbdavių ir darbuotojų atstovų socialinis dialogas, be kita ko leidžiantis įtraukiai diegti naujas technologijas, visų pirma dirbtinio intelekto ir robotikos. Siekiant didinti vadovų ir darbuotojų tarpusavio pasitikėjimą, su darbuotojų valdymu, vertinimais ir stebėsena susijusios dirbtinio intelekto sistemos turi būti paaiškinamos, jų parametrai žinomi, o jų veikimas skaidrus. |
| --- | --- |

4.6.3.

4.7.   Atskaitomybė

| 4.7.1. | Mašinų mokymosi sistemų priimti sprendimai nėra lengvai paaiškinami, be to, jos nuolat atnaujinamos. EESRK mano, kad dirbtinio intelekto sistemų kontrolės gali nepakakti, kad būtų galima nustatyti atsakomybės sritis ir didinti pasitikėjimą. Todėl rekomenduoja apibrėžti taisykles ir nustatyti fizinių ir juridinių asmenų atsakomybę jų nesilaikant. EESRK rekomenduoja labiau pasikliauti patikimomis bendrovėmis ar profesionalais, o ne algoritmais, ir siūlo parengti „Europos patikimos DI įmonės pažymėjimą“ standartų besilaikančioms įmonėms, grindžiamą, inter alia, Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais pasiūlytu vertinimo sąrašu. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Direktyvoje dėl atsakomybės už gaminius (20) nustatytas Europos gamintojams taikomas atsakomybės be kaltės principas, pagal kurį, jei gaminys su trūkumu padarė žalą vartotojui, už tai atsako gamintojas net nesant jo kaltės ar aplaidumo. Vis plačiau kuriant, diegiant ir naudojant dirbtinio intelekto sistemas Sąjunga turi nustatyti modernias atsakomybės taisykles, taikomas tais atvejais, kai vartotojams siūlomi skaitmeninio turinio produktai ir paslaugos gali būti pavojingi ir žalingi. Vartotojams turi būti sudaryta galimybė kreiptis į teismą dėl dirbtinio intelekto sistemos padarytos žalos. |
| --- | --- |

4.7.2.

5.   Reglamentavimo už Europos ribų būtinybė

| 5.1. | Globalizuotame pasaulyje dirbtinis intelektas turi būti reguliuojamas ir už Europos ribų. Europa turėtų skatinti plataus masto sutarimą dėl dirbtinio intelekto G 7 ir G 20 susitikimuose ir tęsti dvišalius dialogus, kad dauguma šalių galėtų dalyvauti dirbtinio intelekto standartizacijos procesuose ir reguliariai tikrinti jo aktualumą. |
| --- | --- |

5.1.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 440, 2018 12 6, p. 1.

1

(2)  OL C 288, 2017 8 31, p. 1, OL C 440, 2018 12 6, p. 1.

2

(3)  https://osha.europa.eu/fr/emerging-risks.

3

(4)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

4

(5)  COM(2019) 168 final.

5

(6)  COM(2019) 168 final, p. 5.

6

(7)  Žr. OSH and the future of work: benefits and risks of artificial intelligence tools in workplaces.

7

OSH and the future of work: benefits and risks of artificial intelligence tools in workplaces

(8)  ISO/TS 15066, 2016.

8

(9)  Žr. ataskaitą The Malicious Use of Artificial Intelligence: Forecasting, Prevention, and Mitigation“, 2018 m. vasaris.

9

The Malicious Use of Artificial Intelligence: Forecasting, Prevention, and Mitigation“

(10)  COM(2019) 168 final, p. 6.

10

(11)  „Your car knows when you gain weight“, The New York Times (International Edition), 2019 5 22.

11

Your car knows when you gain weight

(12)  OL C 190, 2019 6 5, p. 17.

12

(13)  COM(2019) 168 final, p. 6.

13

(14)  Žr., pvz., „A white-collar sweatshop’: Google Assistant contractors allege wage theft“, The Guardian, 2019 5 29 ir Bot technology impressive, except when it’s not the bot“, The New York Times (International Edition), 2019 5 24.

14

A white-collar sweatshop’: Google Assistant contractors allege wage theft

Bot technology impressive, except when it’s not the bot“

(15)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22; OL L 303, 2000 12 2, p. 16; OL L 373, 2004 12 21, p. 37; OL L 204, 2006 7 26, p. 23..

15

(16)  2000 m. birželio 29 d. Tarybos Direktyva 2000/43/EB įgyvendinanti vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (OL L 180, 2000 7 19, p. 22).

16

(17)  2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/113/EB, įgyvendinanti vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (OL L 373, 2004 12 21, p. 37).

17

(18)  Žr., Kidron, Evans, Afia (2018), „Disrupted Childhood – The COST of Persuasive Design“, 5Rights Foundation.

18

Disrupted Childhood – The COST of Persuasive Design

(19)  Aukšto lygio darbo grupės ataskaita dėl skaitmeninės transformacijos poveikio ES darbo rinkoms, 2019 m.

19

(20)  1985 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 85/374/EBB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių atsakomybę už gaminius su trūkumais, derinimo (OL L 210, 1985 8 7 p. 29).

20

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/69

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl

„Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto (EIT) 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės. Europos inovacijų talentų ir inovacinių pajėgumų skatinimas“

[COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]

ir

„Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos inovacijų ir technologijos instituto“ (nauja redakcija)

[COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

(2020/C 47/10)

Pagrindinis pranešėjas Antonello PEZZINI

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2019 7 18
  Taryba, 2019 7 26 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 173 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Komiteto biuro sprendimas | 2019 9 24 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 31 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 168/0/1 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2019 7 18

Taryba, 2019 7 26

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 173 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Komiteto biuro sprendimas

2019 9 24

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 31

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

168/0/1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) visapusiškai pritaria Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) ir ES daugiametės bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos (DFP) sąveikai, kaip siūloma peržiūrėtame reglamente atsižvelgiant į racionalizuotą programą „Europos horizontas“, kurioje supaprastinta mokslinių tyrimų ir inovacijų struktūra. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK yra įsitikinęs, kad programos „Europos horizontas“ atvirosios inovacijos padedant Europos inovacijų tarybai taps vieno langelio principu veikiančia sistema didelį potencialą turintiems novatoriams, taip pat leis sustiprinti bendradarbiavimą su ekosistemomis ir veiklos vykdytojais, užtikrinti sąveiką su EIT ir išvengti veiklos dubliavimosi ir sutapimo, pasiekti veiksmingą papildomumą, kaip nurodyta Tarybos pastabose dėl pasiūlymo dėl programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“ (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šiuo požiūriu EIT turėtų būti vienas iš pagrindinių į tikslus orientuotų inovacijų skatintojų, gebantis spręsti visuomenės uždavinius tokiose srityse kaip tvarios inovacijų ekosistemos, inovacijų ir verslumo įgūdžių ugdymas taikant mokymosi visą gyvenimą principą, aukštojo mokslo institucijų veiklos stiprinimas, nauji rinkai skirti pasaulinių uždavinių sprendimai, visos programos „Europos horizontas“ sinergija ir pridėtinė vertė. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK mano, kad EIT ir jo žinių ir inovacijų bendrijos (ŽIB) turėtų būti aktyvesni ES inovacijų srityje nacionalinių ir regionų lygmeniu, taip pat stiprinti savo pačių gebėjimus labiau ir geriau koordinuoti veiksmus su visais susijusiais subjektais įvairiais lygmenimis, numatyti daugiau veiksmų, skirtų visoms įmonėms, nepriklausomai nuo jų dydžio, siekiant tikslo plėtoti ES verslumo kultūrą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK rekomenduoja ETI išlaikyti ir pabrėžti savo kaip Europos lyderio mokymo srityje, turinčio stiprius specializuotus verslumo ugdymo (taikant patirtinio mokymosi metodą, angl. learning by doing) įgūdžius, kuriančio ir išbandančio naujus mokymo ir mokymosi metodus, pridėtinės vertės unikalumą. EIT žymą turėtų pripažinti pagrindinės tarptautinės akreditacijos įstaigos ir ji turi būti žinoma ne tik ŽIB ir jų partneriams, siekiant vis labiau plėtoti inovacijų bendruomenes bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, visų pirma Azija ir JAV. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad ETI turėtų remti naujų didelę komercinę vertę turinčių produktų kūrimą naudojantis tarptautiniu lygmeniu žinoma mokymosi patirtimi, remiantis pramonės doktorantūros programų pavyzdžiu. Tai neabejotinai paskatintų aktyvesnį ir didesnį naujų prekybos partnerių dalyvavimą ŽIB veikloje. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Siekiant labiau įtraukti MVĮ, ŽIB turėtų ieškoti naujų būdų, kaip išnaudoti ir skatinti „artumo poveikį“, visų pirma įtraukiant teritorinius centrus, kurie turėtų būti prieigos prie pasaulinių inovacijų platformų punktai regionų ir vietos subjektams. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EIT ir ŽIB turėtų plėtoti savo įmonių finansavimo ir plėtros strategijas, kad paremtų novatoriškų įmonių stiprinimo procesą. Taip pat reikėtų stiprinti finansų sektoriaus ir rizikos kapitalo fondų tinklus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK rekomenduoja paskirstant ŽIB, pradedant nuo kultūros ir kūrybos sektorių ŽIB, užtikrinti kuo didesnę geopolitinę pusiausvyrą ir ES teritorijos aprėptį siekiant apimti tokius regionus kaip Adrijos jūros, Balkanų ir Kinijos regionus. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kalbant apie pasiūlymą dėl sprendimo dėl 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės, EESRK mano, kad šiame procese turėtų būti laikomasi holistinio požiūrio ir kad jis turėtų apimti visų rūšių partnerystes (tarpusavio ryšiais grindžiamos (P2P), viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė (PPP), EIT-ŽIB, ABT pavyzdinės iniciatyvos), kaip raginama Tarybos išvadose, siekiant užtikrinti išsamią visų rezultatų, kuriuos padėjo pasiekti partnerystės, apžvalgą ir įgyvendinti politikos tikslus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK iš esmės pritaria Strateginei inovacijų darbotvarkei, pateiktai pasiūlymo dėl sprendimo priede, su sąlyga, kad siūlomos priemonės būtų visiškai suderintos su programos „Europos horizontas“ strateginiu planu, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos bendrojoje pozicijoje dėl 9-osios pagrindų programos (BP) (2). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK palankiai vertina ketinimą: „EIT toliau sieks supaprastinimo, kad sumažintų ŽIB tenkančią nepagrįstą administracinę naštą ir kad ŽIB galėtų dinamiškai ir veiksmingai įgyvendinti savo metinius verslo planus ir daugiametę strategiją.“ |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK mano, kad ETI turi pateikti ataskaitą apie visus per dešimt metų sėkmingai rinkai pateiktus novatoriškus produktus (ekonomiškai naudingiausi, angl. value for money). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK taip pat mano, kad svarbu teikti ataskaitas ir vykdyti stebėseną naudojant tikslius poveikio rodiklius, vertinti ŽIB veiklos rezultatus, konkrečius pasiekimus, įvertinti pasiektus tikslus ir tikslų įgyvendinimo pažangą atsižvelgiant į programą „Europos horizontas“. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Įžanga

| 2.1. | Europai kyla sunkumų kurti paklausius produktus ir paslaugas remiantis išradimais, todėl ES nusprendė peržiūrėti savo mokslinių tyrimų politiką ir pabandyti pagerinti savo gebėjimus pasinaudojant savo kompetencija fundamentinių tyrimų srityje sukurti rinkos poreikiais pagrįstų inovacijų. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2008 m. ES buvo sukurtas Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) (dėl kurio EESRK pateikė keletą nuomonių (3)) siekiant sustiprinti Sąjungos inovacijų pajėgumus ir jis yra sudėtinė Europos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos dalis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šiuo metu EIT yra didžiausia integruota Europos inovacijų ekosistema. Ji vienija verslo partnerius, mokslinių tyrimų ir švietimo įstaigas ir remia žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB). Šios bendrijos yra plataus užmojo Europos partnerystės, pajėgios spręsti konkrečias pasaulines problemas ir stiprinti vystymosi ekosistemas, skatinti švietimo ir mokslinių tyrimų integraciją, kurti inovacijoms palankią aplinką ir remti novatoriškų įmonių kūrimą užtikrinant papildomumą su Europos inovacijų tarybos (EIC) veikla. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Savo ruožtu pagal dabartinę bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“ (2014–2020 m.) tiesiogiai finansuojamos inovacijos taikant naujas ES viešąsias priemones, skirtas paremti Europos inovacijas ir paskatinti įmones aktyviau dalyvauti inovacijų veikloje, kaip antai viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės (pvz., jungtinė technologijų iniciatyva JTI), paskolų ir garantijų schemos (pvz., RPFP) ir rizikos kapitalo teikimas (pvz., GIF) (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EIT, kuriam 2008–2013 m. laikotarpiu skirta daugiau kaip 300 mln. EUR, 2014–2020 m. laikotarpiu – 2,7 mlrd. EUR, o 2021–2027 m. – 3,1 mlrd. EUR, teks svarbus vaidmuo įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EIT siekia gerinti inovacijų procesus susiejant mokymą ir verslumą su moksliniais tyrimais ir inovacijomis turint aiškų tikslą sutelkti dėmesį į konkrečius rezultatus ir apčiuopiamą naudą (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EIT veiklą vykdo per žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB) – plačios apimties Europos partnerystes, kurios sprendžia konkrečius visuomenės uždavinius, suburdamos aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir verslo organizacijas. EIT teikia dotacijas ŽIB ir turi stebėti jų veiklą, vykdyti veiksmingą kontrolę ir rezultatų sklaidą. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Šiuo metu EIT yra įtrauktas į programą „Europos horizontas“ ir yra jo III veiklos srities „Novatoriška Europa“ dalis. Tačiau turėtų būti kuriama sąveika ir papildomumas su kitomis programos sudėtinėmis dalimis (7). ŽIB, kaip neatsiejama EIT dalis, laikomos „institucionalizuotosiomis Europos partnerystėmis“. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Visų pirma bendrieji EIT tikslai atsispindi jo veiklos srityse, nustatytose programoje „Europos horizontas“, kurioje taip pat apibrėžti Europos partnerysčių, įskaitant EIT ŽIB partnerystę, atrankos, įgyvendinimo, stebėsenos, vertinimo ir veiklos nutraukimo kriterijai. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.9.1. | Reikėtų paminėti šias pagrindines veiklos sritis:






  — | tvarių inovacijų ekosistemų visoje Europoje stiprinimas, |
| --- | --- | --- |

2.9.1.

—

tvarių inovacijų ekosistemų visoje Europoje stiprinimas,

| — | verslumo ir inovacijų įgūdžių ugdymo taikant mokymosi visą gyvenimą principą skatinimas, |
| --- | --- |

—

verslumo ir inovacijų įgūdžių ugdymo taikant mokymosi visą gyvenimą principą skatinimas,

| — | parama aukštojo mokslo institucijų orientavimui į verslumą, |
| --- | --- |

—

parama aukštojo mokslo institucijų orientavimui į verslumą,

| — | naujų sprendimų, skirtų spręsti pasaulinius visuomenės uždavinius, teikimas rinkai. |
| --- | --- |

—

naujų sprendimų, skirtų spręsti pasaulinius visuomenės uždavinius, teikimas rinkai.

| 2.10. | EIT veikia kaip decentralizuota ES įstaiga. Jo buveinė yra Budapešte. EIT nėra mokslinių tyrimų centras ir tiesiogiai neprisideda prie atskirų projektų finansavimo, tačiau teikia dotacijas ŽIB. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ŽIB atrenkamos atviro konkurso būdu atsižvelgiant į prioritetines temas, turinčias didelį socialinį poveikį. Šiuo metu EIT remia 8 ŽIB, kurios į tarpvalstybines partnerystes sutelkia įmones, universitetus ir mokslinių tyrimų centrus (8). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Kiekvienos ŽIB tikslas – stiprinti inovacinius pajėgumus subalansuotai valdant veiklą trijuose sektoriuose:






  — | inovacijų rėmimo projektai, kuriais siekiama remti ir kurti naujus novatoriškus produktus, paslaugas ir sprendimus, |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

inovacijų rėmimo projektai, kuriais siekiama remti ir kurti naujus novatoriškus produktus, paslaugas ir sprendimus,

| — | švietimas, kiekvienos ŽIB novatoriškos švietimo ir mokymo programos parengiant antrosios pakopos ir doktorantūros programas; vadybos ir profesinių įgūdžių ugdymo kursai; mokymosi visą gyvenimą moduliai; EIT žymą turinčios vasaros mokyklos, |
| --- | --- |

—

švietimas, kiekvienos ŽIB novatoriškos švietimo ir mokymo programos parengiant antrosios pakopos ir doktorantūros programas; vadybos ir profesinių įgūdžių ugdymo kursai; mokymosi visą gyvenimą moduliai; EIT žymą turinčios vasaros mokyklos,

| — | verslo kūrimo ir paramos verslui veikla, įskaitant startuolių kūrimo programas, siekiant padėti verslininkams ir potencialiems verslininkams sėkmingai įgyvendinti savo idėjas daugiausia dėmesio skiriant patekimui į rinką, finansavimui, tinklams, mentorystei ir ugdomojo vadovavimo veiklai. |
| --- | --- |

—

verslo kūrimo ir paramos verslui veikla, įskaitant startuolių kūrimo programas, siekiant padėti verslininkams ir potencialiems verslininkams sėkmingai įgyvendinti savo idėjas daugiausia dėmesio skiriant patekimui į rinką, finansavimui, tinklams, mentorystei ir ugdomojo vadovavimo veiklai.

| 2.13. | Be to, kiekviena ŽIB, įgyvendindama savo informavimo strategiją, įsipareigoja vykdyti informavimo, komunikacijos ir sklaidos veiklą, įskaitant regioninės inovacijų sistemos (RIS) plėtojimą glaudžiai bendradarbiaujant su EIT. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EESRK jau yra pabrėžęs, kad ŽIB „turėtų būti užtikrintas atstovavimas įvairioms Europos šalims, t. y. priimant sprendimus dėl inovacijų centrų kūrimo vietų“, ir kad „reikėtų stiprinti akademinės veiklos skatinamą verslumą“ (9). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | EESRK taip pat atkreipė dėmesį į „ŽIB koncentraciją ribotame skaičiuje šalių“ ir išreiškė norą, kad „būtų dedamos konkrečios pastangos kuo didesniame skaičiuje šalių užmezgant ryšius su jose esančiomis laboratorijomis, įmonėmis ir mokslinių tyrimų įstaigomis“ (10). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Europos Parlamentas savo ruožtu ragino Komisiją dabartiniame EIT išlaikyti ŽIB, pabrėždamas, kad svarbu užtikrinti skaidrumą ir platų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą, taip pat „išanalizuoti, kaip Europos inovacijų ir technologijos institutas (EIT) ir Žinių ir inovacijų bendrijos (ŽIB) galėtų sąveikauti su Europos inovacijų taryba“ (11). |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Europos Parlamentas be kita ko atkreipė dėmesį į Europos Audito Rūmų ataskaitos išvadą, kad ŽIB nevisiškai išnaudojo Instituto skirtas dotacijas, visų pirma dėl to, kad nepakankamai įgyvendino verslo planus (12). Be to, Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl EIT nurodyta, kad dėl sudėtingos EIT veiklos sistemos ir valdymo problemų ir įvairių trūkumų nukentėjo bendras jo veiklos veiksmingumas. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Taryba savo ruožtu pripažino strateginių partnerysčių ir iniciatyvų, kaip antai EIT ir programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (13) pridėtinę vertę, o pagal susitarimą dėl būsimos programos „Europos horizontas“ trečioje veiklos srityje (Novatoriška Europa) daugiausia dėmesio bus skiriama proveržio ir ardomųjų inovacijų plėtrai įsteigiant Europos inovacijų tarybą. Pastaroji bus didelį potencialą turintiems novatoriams skirta vieno langelio principu grindžiama institucija (14). |
| --- | --- |

2.18.

3.   Europos Komisijos pasiūlymai

| 3.1. | Pasiūlymų tikslas – užtikrinti didesnį ŽIB atvirumą ir skaidrumą, taip pat EIT veiklą suderinti su kita ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programa (2021–2027 m.) ir visų pirma su siūlomu Europos partnerystės modeliu pagal programą „Europos horizontas“ siekiant toliau didinti ES inovacijų potencialą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tikimasi, kad siūlomas 3 mlrd. EUR biudžetas, t. y. 600 mln. EUR daugiau (+ 25 %), palyginti su dabartinės strateginės inovacijų darbotvarkės (2014–2020 m.) biudžetu, leis EIT veiksmingai finansuoti jau vykdomą veiklą ir naujas ŽIB ir paremti 750 aukštojo mokslo institucijų inovacinius pajėgumus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EIT turėtų įgyvendinti veiklą, kuri skirta:






  — | stiprinti tvarias inovacijų ekosistemas visoje Europoje; |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

stiprinti tvarias inovacijų ekosistemas visoje Europoje;

| — | skatinti ugdyti verslumo ir inovacijų įgūdžius, taikant mokymosi visą gyvenimą principą, ir remti ES aukštojo mokslo institucijų orientavimą į verslumą; |
| --- | --- |

—

skatinti ugdyti verslumo ir inovacijų įgūdžius, taikant mokymosi visą gyvenimą principą, ir remti ES aukštojo mokslo institucijų orientavimą į verslumą;

| — | pateikti rinkai naujus pasaulinių uždavinių sprendimus. |
| --- | --- |

—

pateikti rinkai naujus pasaulinių uždavinių sprendimus.

| 3.4. | Pasiūlymu dėl EIT reglamento išdėstymo nauja redakcija (15) siekiama suteikti daugiau teisinio aiškumo ir geriau suderinti ES bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą su nauju teisiniu pagrindu, taip pat nustatyti supaprastintą EIT finansavimo modelį, kad būtų galima lengviau pritraukti papildomų viešųjų ir privačiųjų investicijų ir stiprinti EIT administracinę struktūrą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pasiūlyme dėl sprendimo dėl 2021–2027 m. Strateginės inovacijų darbotvarkės, kuri turi būti suderinta su bendrąja mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, numatoma siekti šių tikslų:






  — | didinti ŽIB poveikį regionuose plėtojant EIT tinklus, įtraukiant daugiau aukštojo mokslo institucijų, įmonių ir mokslinių tyrimų organizacijų, susijusių su regioninėmis pažangiosios specializacijos strategijomis, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

didinti ŽIB poveikį regionuose plėtojant EIT tinklus, įtraukiant daugiau aukštojo mokslo institucijų, įmonių ir mokslinių tyrimų organizacijų, susijusių su regioninėmis pažangiosios specializacijos strategijomis,

| — | stiprinti aukštojo mokslo inovacinius pajėgumus, |
| --- | --- |

—

stiprinti aukštojo mokslo inovacinius pajėgumus,

| — | kurti naujus ŽIB. EIT sukurs dvi naujas ŽIB, atrinktas svarbiausiose sektoriuose atsižvelgiant į programos „Europos horizontas“ programos prioritetus. Pirmoji bus skirta kultūros ir kūrybos sektoriui, o antroji bus nustatyta vėliau, 2025 m. |
| --- | --- |

—

kurti naujus ŽIB. EIT sukurs dvi naujas ŽIB, atrinktas svarbiausiose sektoriuose atsižvelgiant į programos „Europos horizontas“ programos prioritetus. Pirmoji bus skirta kultūros ir kūrybos sektoriui, o antroji bus nustatyta vėliau, 2025 m.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | EESRK palankiai vertina EIT vaidmenį skatinant ES konkurencingumą, nes jis remia inovacijų ekosistemą ir prisidėjo prie vadinamojo žinių trikampio plėtojimo. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK yra įsitikinęs, kad atvirosios inovacijos padedant Europos inovacijų tarybai taps vieno langelio principu veikiančia sistema didelį potencialą turintiems novatoriams, taip pat leis sustiprinti bendradarbiavimą su ekosistemomis ir inovacijų procesų vykdytojais. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Šiuo požiūriu EIT turėtų būti vienas iš pagrindinių į tikslus orientuotų inovacijų skatintojų ir padėti spręsti visuomenės uždavinius šiose srityse:






  — | Europos tvarių inovacijų ekosistemos, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

Europos tvarių inovacijų ekosistemos,

| — | inovacijų ir verslumo įgūdžių ugdymas taikant mokymosi visą gyvenimą principą, įskaitant aukštojo mokslo įstaigų pajėgumų didinimą, |
| --- | --- |

—

inovacijų ir verslumo įgūdžių ugdymas taikant mokymosi visą gyvenimą principą, įskaitant aukštojo mokslo įstaigų pajėgumų didinimą,

| — | nauji rinkai skirti pasaulinių uždavinių sprendimai, |
| --- | --- |

—

nauji rinkai skirti pasaulinių uždavinių sprendimai,

| — | visos programos „Europos horizontas“ sinergija ir pridėtinė vertė. |
| --- | --- |

—

visos programos „Europos horizontas“ sinergija ir pridėtinė vertė.

| 4.4. | EIT ir ŽIB turėtų būti aktyvesni ES inovacijų srityje nacionaliniu ir regionų lygmenimis ir stiprinti savo pajėgumus siekiant labiau ir geriau koordinuoti veiklą su visais suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EIT turėtų skirti dėmesį visoms įmonėms, neatsižvelgiant į jų dydį, ir taip stiprinti ES verslumo kultūrą įtraukiant visas socialines jėgas, kurti sąveiką su Europos inovacijų taryba ir didinti daugelio pagal programą „Europos horizontas“ vykdomų projektų vertę. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK nuomone, EIT ir ŽIB visų pirma turėtų sistemingai stiprinti ryšius tarp didelių ir vidutinių įmonių, jau veikiančių ŽIB, taip pat naujų įmonių ir startuolių, kurie prisijungė prie ŽIB iniciatyvų. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EIT ir ŽIB turėtų parengti savo įmonių finansavimo strategijas, kuriomis būtų stiprinami novatoriškų įmonių pajėgumai, šiuo tikslu pasinaudojant atitinkamomis sąsajomis su finansų sektoriumi ir rizikos kapitalo fondais. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK mano, kad ETI finansinė parama turėtų būti derinama atsižvelgiant į sektoriaus dydį, tipą ir brandą. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms sunkiau susidoroti su reguliavimo našta ir jos turėtų būti finansiškai remiamos. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Siekiant labiau įtraukti MVĮ, ŽIB turėtų ieškoti naujų būdų, kaip išnaudoti ir skatinti „artumo poveikį“, visų pirma įtraukiant teritorinius centrus, kurie turėtų būti prieigos prie pasaulinių inovacijų platformų punktai regionų ir vietos subjektams, taip pat turėtų teikti MVĮ skirtas priemones ir paramą. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK mano, kad teritoriniai centrai yra labai svarbūs ŽIB ateičiai. Vietos inovacijų sistemų integravimas ir veiksmingos kontrolės užtikrinimas užsienio partneriams yra du svarbūs veiksniai ateityje siekiant ŽIB finansinio tvarumo. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Turėtų būti didinamas ŽIB atvirumas ir skaidrumas. ŽIB partnerių (visaverčių, asocijuotųjų ir kt.) atrankos procedūros ir kriterijai turėtų būti skelbiami viešai. Veiklos ir (arba) projektų (pvz., pasiūlymų dėl inovacijų) atrankos taisyklės turėtų būti plačiai prieinamos ir platinamos visoje ES, o nepriklausomos įstaigos turėtų sukurti ir stebėti tinkamus grįžtamosios informacijos mechanizmus. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESRK rekomenduoja ETI išlaikyti ir pabrėžti savo unikalią pridėtinę vertę, kurią jis kuria švietimo srityje būdamas specializuotų verslumo įgūdžių mokymo ir ugdymo vietos lygmeniu (patirtinis mokymasis, angl. learning by doing) Europos lyderiu. EIT žymą turėtų pripažinti pagrindinės tarptautinės akreditacijos įstaigos. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESRK mano, kad ETI turėtų remti naujų produktų, turinčių didelę komercinę vertę, kūrimą, taip pat švietimo patirtį tarptautiniu mastu, panašiai kaip pramonės doktorantūros programų atveju. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | EESRK visiškai pritaria tam, kad EIT būtų suderintas su ES mokslinių tyrimų ir inovacijų daugiamete bendrąja programa, kaip siūloma peržiūrėtame reglamente atsižvelgiant į programą „Europos horizontas“ ir į siūlomas Europos partnerystes. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.14. | EESRK nuomone, reikėtų dar labiau supaprastinti tiek ETI (kurio valdymas turėtų būti sustiprintas), tiek ŽIB veiklą; šios struktūros remdamosi tomis pačiomis taisyklėmis turėtų teikti metines ataskaitas ir kasmet priimti ne metinius, o daugiamečius verslo planus. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK pabrėžia, kad būtina veiksmingai pašalinti ES Audito Rūmų nurodytas problemas, susijusias su tam tikrais pagrindiniais EIT modelio elementais, kurie nebuvo tinkamai sukurti, kad užtikrintų veiksmingą ir novatorišką viešąją sistemą. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Kalbant apie pasiūlymą dėl sprendimo dėl 2021–2027 m. strateginės inovacijų darbotvarkės, EESRK mano, kad šiame procese turėtų būti laikomasi holistinio požiūrio ir kad jis turėtų apimti visų rūšių dabartines partnerystes (tarpusavio ryšiais grindžiamos (P2P), viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė (PPP), EIT-ŽIB, ABT pavyzdinės iniciatyvos), kaip raginama Tarybos išvadose. |
| --- | --- |

4.16.

2019 m. spalio 31 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Tarpinstitucinė byla 2018/0225 (COD) – 8550/19, 2019 m. balandžio 15 d.

1

(2)  Tarpinstitucinė byla 2018/0224 (COD) – 7942/19, 2019 m. kovo 27 d.

2

(3)  OL C 161, 2007 7 13, p. 28, OL C 181, 2012 6 21, p. 122, OL C 62, 2019 2 15, p. 33.

3

(4)  JTI – Jungtinės technologijų iniciatyvos buvo sukurtos siekiant geriau reaguoti į pramonės poreikius tam tikrose mokslinių tyrimų srityse. Tai nepriklausomos ES struktūros, kuriose dalyvauja pramonės atstovai, o kai kuriais atvejais – ir valstybės narės. RPFP – rizikos pasidalijimo finansinė priemonė buvo pradėta taikyti siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tyrėjams gauti paskolų finansavimą, ypač didesnės rizikos investicijoms į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas. GIF – MVĮ spartaus augimo ir inovacijų priemonė pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą, kuria remiantis teikiamas rizikos kapitalas novatoriškoms MVĮ ir didelį augimo potencialą turinčioms MVĮ.

4

(5)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 1292/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 294/2008 dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo, 3 straipsnis (OL L 347, 2013 12 20, p. 174).

5

(6)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1312/2013 dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) strateginės inovacijų darbotvarkės: EIT indėlis kuriant inovacinę Europą (OL L 347, 2013 12 20, p. 892).

6

(7)  Žr. 1 išnašą.

7

(8)  EIT Climate-KIC: Drivers of climate innovation in Europe and beyond; EIT Digital: For a strong, digital Europe; EIT Food: EIT Food connects businesses, research centres, universities and consumers; EIT Health: Together for healthy lives in Europe; EIT InnoEnergy: Pioneering change in sustainable Energy; EIT Manufacturing: Strengthening and increasing the competiveness of Europe’s manufacturing; EIT RawMaterials: Developing raw materials into a major strength for Europe; EIT Urban Mobility: Smart, green and integrated transport.

8

(9)  OL C 62, 2019 2 15, p. 33.

9

(10)  OL C 181, 2012 6 21, p. 122.

10

(11)  2017 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo vertinimo atsižvelgiant į jos tarpinį įvertinimą ir pasiūlymą dėl Devintosios bendrosios programos (OL L 331, 2018 9 18, p. 30).

11

(12)  2019 m. kovo 26 d. Europos Parlamento rezoliucija (ES) 2019/1483, su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto 2017 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį (OL L 249, 2019 9 27, p. 229).

12

(13)  Tarybos išvados dėl artėjimo prie Europos švietimo erdvės vizijos, 2018 m. gegužės 23 d.

13

(14)  ES Taryba, pranešimas spaudai, 2019 m. kovo 27 d.

14

(15)  Reglamentas (ES) Nr. 1292/2013.

15

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/76

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl gynybos operacijų, įgyvendinamų vykdant Sąjungos politiką, iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir Direktyva 2008/118/EB dėl bendros akcizų tvarkos“

[COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS)]

(2020/C 47/11)

Pranešėjas Benjamin RIZZO

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2019 5 13 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2019 10 17 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 204/2/5 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2019 5 13

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2019 10 17

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

204/2/5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pritaria Komisijos siekiui PVM tikslais užtikrinti vienodas sąlygas valstybių narių ginkluotosioms pajėgoms, vykdančioms bendrus veiksmus pagal ES politiką, ir Europos Sąjungoje veikiančioms NATO ginkluotosioms pajėgoms, kurioms jau naudojasi atleidimu nuo PVM. Tai, kad reikia sudaryti vienodas sąlygas šioje srityje, atrodo pagrįsta. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK supranta priežastis, kodėl nuo 2000 m. kuriamos tam tikros ES struktūros, skirtos Europos Sąjungoje dislokuotoms karinėms pajėgoms administruoti ES saugumo ir gynybos tikslais. Dabar, paskyrus už gynybą atsakingą generalinį direktorių, šios struktūros bus geriau naudojamos ir prižiūrimos. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK supranta, kad Komisijos pasiūlyme nustatytos dvi neapmokestinimo sąlygos: pirma, ginkluotosios pajėgos turi būti dislokuotos ne savo valstybėje narėje ir, antra, jos turi dalyvauti bendrose Europos gynybos operacijose. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK sutinka, kad yra tam tikrų sričių, kuriose nėra taikomos naujos taisyklės dėl neapmokestinimo. Šios sritys būtent susijusios su saugumo tikslais, humanitarinėmis gelbėjimo operacijomis ir atvejais, kai remiamasi solidarumo sąlyga. Todėl visas neapmokestinimo PVM atvejų sąrašas taikomas tik „karinėms operacijoms“ pagal siaurą tokios sąvokos aiškinimą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK siūlo skirtingų šalių mokesčių institucijoms sukurti vieną sistemą, pagal kurią būtų taikomos naujosios taisyklės dėl neapmokestinimo. Todėl Komisijai rekomenduojama, pasitelkiant savo PVM kontrolės grupę, sukurti specialią sistemą, į kurią turėtų būti įtraukiamos tiekėjų ginkluotosioms pajėgoms išrašytos PVM neapmokestinamos sąskaitos faktūros, kai norima pasinaudoti Komisijos pasiūlyme numatytu atleidimu. Tokiu būdu visose valstybėse narėse bus naudojama vienoda sistema. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad Komisijos pasiūlyme numatyto neapmokestinimo ekonominės naudos poveikis turėtų būti geriau įvertintas, kad būtų galima greitai pateikti tikroviškesnį pranešimą apie tokius neapmokestinimo atvejus. Tai paskatins geresnį ir skaidresnį valstybių narių ataskaitų teikimą ir apskritai viešąją nuomonę. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Komisijos pasiūlymai

| 2.1. | 2019 m. kovo 24 d. paskelbtame pasiūlyme dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl gynybos operacijų, įgyvendinamų vykdant Sąjungos politiką, iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB (1) dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir Direktyva 2008/118/EB (2) dėl bendros akcizų tvarkos, Europos Komisija pristatė savo planą dėl ginkluotosioms pajėgoms, kurios dalyvauja gynybos operacijose už savo valstybės narės ribų, tiekiamų prekių ar teikiamų paslaugų neapmokestinimo PVM ir akcizais. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kaip nustatyta Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 2 straipsnyje, į PVM taikymo sritį patenka „valstybės narės teritorijoje apmokestinamojo asmens atliekamas prekių tiekimas ir paslaugų teikimas už atlygį, taip pat prekių importas į Europos Sąjungą“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Direktyvoje pateikiamas bendras neapmokestinimo PVM atvejų sąrašas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad ES nuosavi ištekliai visose valstybėse narėse būtų renkami vienodai. Šiuo metu į neapmokestinimo atvejų sąrašą neįtrauktas prekių tiekimas ar paslaugų teikimas saugumo ir gynybos tikslais. Todėl ginkluotosioms pajėgoms tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos ir šių pajėgų importuojamos prekės yra apmokestinamos PVM. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tačiau PVM direktyvoje šiuo metu numatyta, kad PVM neapmokestinamos bet kurios valstybės narės, kuri yra Šiaurės Atlanto sutarties šalis, ginkluotosioms pajėgoms, kurios dalyvauja bendrose gynybos operacijose už savo valstybės ribų, tiekiamos prekės ar teikiamos paslaugos. Šis neapmokestinimas PVM skirtas taikyti tais atvejais, kai „pajamų ir išlaidų srauto ciklas yra pažeistas, nes už tokias prekes ir paslaugas mokėtinas PVM paprastai taptų valstybės, kurioje ginkluotosios pajėgos yra dislokuotos, o ne valstybės, kurioms tos pajėgos priklauso, pajamomis“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Analogiška išimtis nustatyta Tarybos direktyvoje 2008/118/EB dėl bendros akcizų tvarkos – akcizai netaikomi akcizais apmokestinamų prekių tiekimui bet kurio Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos (NATO) nario ginkluotosioms pajėgoms. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ES teisės aktais reglamentuojami akcizai taikomi alkoholiniams gėrimams, apdoroto tabako gaminiams ir energetikos produktams (variklių degalams ir šildymo kurui, kaip antai benzinui, gazolinui, elektrai, gamtinėms dujoms ir anglims). Mokesčių struktūra ir minimalūs tarifai yra suderinti ES lygmeniu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nors NATO gynybos operacijos nėra apmokestinamos nei pagal PVM direktyvą (nuo 1977 m.), nei pagal Akcizų direktyvą (nuo 1993 m.), tačiau nė viena pirmiau minėtų išimčių netaikoma tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms, kurios skirtos bendroms gynybos operacijoms, įgyvendinamoms vykdant Sąjungos politiką. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP) (3) – kuri pirmiausia buvo nustatyta (2000 m.) kaip Europos saugumo ir gynybos politika (ESGP) – yra svarbi laipsniško bendros Sąjungos gynybos politikos kūrimo priemonė. Formuojant BSGP labai reikšminga buvo Lisabonos sutartis, kuria, be kita ko, buvo įsteigta Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), skirta remti Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai vykdant visas jos pareigas, įskaitant BSGP. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Europos Sąjungos sutartyje (ES sutartyje) taip pat nustatyta savitarpio pagalbos sąlyga ir valstybėms narės suteikta galimybė stiprinti savo karines pajėgas vykdant „nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą“ (PESCO) (4). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | 2001 m. įsteigtas ES karinis komitetas (ESKK) (5) yra aukščiausias Taryboje įsteigtas karinis organas, kuris vadovauja „visai ES karinei veiklai ir pataria pagal BSGP vykdomų karinių misijų ir operacijų planavimo bei vykdymo ir karinių pajėgumų plėtojimo klausimais“. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | 2016 m. birželio mėn. visuotinėje Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijoje (VESS) (6) buvo nustatytas tolesnio BSGP plėtojimo pagrindas siekiant trijų pagrindinių prioritetų: reaguoti į išorės konfliktus ir krizes, stiprinti partnerių pajėgumus ir apsaugoti Sąjungą ir jos piliečius. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | 2018 m. kovo mėn. Komisija ir vyriausioji įgaliotinė paskelbė bendrą komunikatą dėl karinio mobilumo veiksmų plano (7). Plane pripažįstama būtinybė „gynybos veiklai užtikrinti vienodas sąlygas, siekiant sumažinti administracinę naštą, gaišatį ir karinio mobilumo išlaidas“. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Bendrame komunikate dar konkrečiau teigiama, kad „norint pagerinti karinį mobilumą reikia tobulinti ir dabartines pridėtinės vertės mokesčio taisykles. Gynybos veiklai, ypač kariniam mobilumui, reikia įvairių dalykų – pratybų, įrangos pratyboms, apgyvendinimo, maisto ir (arba) maitinimo paslaugų, degalų ir t. t. Visa tai apmokestinama pridėtinės vertės mokesčiu. Karinio mobilumo ad hoc darbo grupėje valstybės narės nurodė, kad gynybos veiklai reikia užtikrinti vienodas sąlygas – taip būtų sumažinta administracinė našta, gaišatis ir karinio mobilumo išlaidos, o valstybės narės gautų daugiau paskatų bendradarbiauti.“ |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Atsižvelgiant į tokį prašymą, nagrinėjamu Komisijos pasiūlymu siekiama kiek įmanoma suvienodinti PVM taikymą ir atleidimą nuo akcizų pagal ES ir NATO politiką vykdomai gynybos veiklai. Pasiūlyme numatyta, kad neapmokestinama būtų ši pagal BSGP vykdoma veikla: i) karinės misijos ir operacijos; ii) kovinių grupių veikla; iii) savitarpio pagalba. Be to, neapmokestinama būtų ir PESCO bei EGA veikla. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Pažymėtina, kad, remiantis Komisijos pasiūlymu, tiekiamos prekės ar teikiamos paslaugos, skirtos ginkluotosioms pajėgoms ir jas lydinčiam civiliniam personalui, gali būti neapmokestinamos tik tuo atveju, kai šios pajėgos dalyvauja bendrose gynybos operacijose, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Todėl neapmokestinimas netaikomas, kai ginkluotosios pajėgos dislokuojamos tik saugumo tikslais, humanitarinėms ir gelbėjimo operacijoms atlikti, arba kai remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 222 straipsnyje nustatyta solidarumo sąlyga, kuri nėra gynybinio pobūdžio. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Remiantis pagrįstu vertinimu, iš bendros 5,3 mlrd. EUR išlaidų gynybai sumos 530 mln. EUR galima priskirti trečiosios šalims pavestai veiklai, kuriai bus taikomas Komisijos pasiūlymas, todėl galimas visų valstybių narių pajamų iš PVM praradimas gali siekti apie 80 mln. EUR (laikantis prielaidos, kad PVM tarifas vidutiniškai yra 18 %). |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Kalbant apie akcizus, pagrindiniai produktai, kurie būtų neapmokestinami, yra energetikos produktai ir elektros energija. Galima daryti prielaidą, kad, kaip ir PVM atveju, ateityje akcizais būtų neapmokestinama maždaug 10 % tokių išlaidų. Tačiau nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima atlikti kiekybinį poveikio įvertinimą. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Valstybės narės ne vėliau kaip 2022 m. birželio 30 d. turės priimti ir paskelbti įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi naujųjų taisyklių, ir pateikti Komisijai atitinkamų nuostatų tekstą. |
| --- | --- |

2.19.

3.   Bendrosios ir konkrečios pastabos

| 3.1. | Komisijos pasiūlymu papildomas 2016 m. PVM veiksmų planas, skirtas PVM sistemai modernizuoti, siekiant sukurti paprastesnį, geriau nuo sukčiavimo apsaugotą ir verslui palankesnį modelį. Todėl pirmiau nurodyti su karine sritimi susiję pakeitimai yra įtraukti į platesnio masto reformą ir nuo pat pradžių taps naujos sistemos dalimi. Taigi bus išvengta visų galimų klausimų, susijusių su būsimais jau įdiegtos sistemos pakeitimais. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisijos pasiūlymu pakeičiamas dabartinis Direktyvoje 2006/112/EB pateiktas sąrašas, kuriame numatoma nauja išimtis. Tokiu esminiu pakeitimu siekiama tam tikra prasme sudaryti PVM požiūriu „vienodas sąlygas“ tiek, pirma, NATO operacijoms, tiek, antra, operacijoms, kurias pagal bendrą politiką vykdo valstybių narių karinės pajėgos. Todėl bus pasiektas nuoseklumas ir suvienodinta Sąjungos ir NATO gynybos operacijų neapmokestinimo taikymo sritis. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK pažymi, kad galiojančios NATO gynybos veiklos neapmokestinimo nuostatos, kurios jau yra nustatytos ir kurių taikymo sritis ribota, nebus išplečiamos, nes bus atliktas tik suderinimas, skirtas pagal bendrą politiką vykdomoms karinėms operacijoms. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pasirinkimas parengti naujas direktyvos nuostatas, kurios atspindėtų esamas dalis, susijusias su NATO ginkluotosiomis pajėgomis, atitinka galutinį Komisijos tikslą, t. y. tokioms operacijoms ir pagal bendrą ES politiką vykdomai karinei veiklai užtikrinti vienodas sąlygas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK pažymi, kad ES biudžetui nebus padaryta neigiamo poveikio, nes bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis (BNP) pagrįsti nuosavi ištekliai kompensuoja visas išlaidas, kurios nedengiamos iš tradicinių nuosavų išteklių ir PVM pagrįstų nuosavų išteklių. Kai kurių valstybių narių nesurinktus PVM pagrįstus nuosavus išteklius kompensuos visos valstybės narės iš BNP pagrįstų nuosavų išteklių. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, nes ES teisės aktai geriau negu keletas nacionalinių taisyklių rinkinių tinka PVM taikymui konkrečioms karinėms operacijoms vidaus rinkoje suderinti. Su valstybėmis narėmis buvo konsultuotasi Grupėje dėl PVM ateities, ir per konsultacijas iš esmės pasitvirtino būtinybė imtis veiksmų ES lygmeniu, taip pagrindžiant pasirinkimą pateikti pasiūlymą dėl direktyvos. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Be to, atrodo, kad pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo neviršijama to, kas būtina Sutartyse nustatytiems tikslams, susijusiems su laipsnišku bendros gynybos politikos kūrimu vykdant BSGP, pasiekti. EESRK remia tokį ilgalaikį ir plataus užmojo tikslą. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pasirinkimas išlaikyti PVM ir akcizų derėjimą, numatant neapmokestinimo abiem mokesčiais atvejus viename pasiūlyme, atrodo pagrįstas ir gali pateisinti vieną iš tų retų atvejų, kai akcizai ir PVM bendrai reglamentuojami ES teisės aktuose. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vis dėlto EESRK siūlo atleidimo, kuris bus suteiktas ir pagal PVM sistemą, ir pagal akcizų tvarką, taikymo sritį apibrėžti tiksliau. Siekiant užtikrinti PVM ir akcizų sistemų teisinį tikrumą ir nuspėjamumą, išties strategiškai svarbu tiksliai nustatyti konkrečią tokio neapmokestinimo ribą. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kalbant apie teisinį tikrumą ir nuspėjamumą, verta pažymėti, kad numatytus atleidimus daugiausia taikys ir skirtingais požiūriais vertins karinėje srityje veikiantys nacionaliniai tiekėjai ir nacionalinės mokesčių institucijos. Nacionalinės mokesčių institucijos nurodys karinėje srityje veiklą vykdantiems nacionaliniams tiekėjams, kaip karinėms pajėgoms išrašyti PVM sąskaitas faktūras. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Šiuo atžvilgiu EESRK rekomenduoja Komisijai parengti nacionalinėms mokesčių institucijoms ir įmonėms skirtas išsamias įgyvendinimo taisykles (pateikiant PVM komiteto aiškinamąjį raštą arba gaires), kad būtų išvengta techninių sunkumų valstybėse narėse. Siekiant pateikti tam tikras pradines gaires, be abejonės, galėtų būti naudinga ankstesnė patirtis, susijusi su NATO galiojančiu neapmokestinimu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Galiausiai EESRK pabrėžia, kad naujam atleidimo nuo mokesčių mechanizmui – koks nustatytas Komisijos pasiūlyme – tikrai reikės tinkamų kontrolės mechanizmų, kad būtų galima prižiūrėti konkretų jo įgyvendinimą. Todėl EESRK siūlo Komisijai, pasitelkiant PVM kontrolės grupę, sukurti ir visose valstybėse narėse įgyvendinti tinkamą naujos neapmokestinimo schemos kontrolės sistemą, kurios tikslas būtų iš nacionalinių mokesčių institucijų surinkti visą reikiamą praktinę informaciją, kai tai įmanoma ir perspektyvu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Tokia sistema galėtų padėti užtikrinti veiksmingą ir kartu skaidrų naujo atleidimo nuo nagrinėjamų mokesčių įgyvendinimą, taip pat sudaryti sąlygas atlikti tikslią ex post poveikio vertinimo analizę. Taigi,valstybės narės galėtų naudotis bendra platforma, taip sukurdamos vieną sistemą visoms valstybėms narėms vietoj skirtingų sistemų skirtingose šalyse. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Rekomenduojama atlikti išsamesnį ir veiksmingesnį poveikio įplaukoms vertinimą, kad būtų galima suprasti šio atleidimo nuo PVM mastą, nes tai – vienas iš mokesčių, kuriuos moka plačioji visuomenė, todėl rekomenduojama užtikrinti didesnį skaidrumą. Taip pat akivaizdu, kad didelių stichinių nelaimių atveju šio neapmokestinimo poveikis įplaukoms gali būti daug didesnis. |
| --- | --- |

3.14.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1).

1

(2)  Tarybos direktyva 2008/118/EB dėl bendros akcizų tvarkos, panaikinanti Direktyvą 92/12/EEB (OL L 9, 2009 1 14, p. 12).

2

(3)  Bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP) yra sudėtinė Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) dalis[1]. BSGP nustatyta Europos Sąjungos sutartyje (ES sutartyje). 41 straipsnyje apibrėžiamas BUSP ir BSGP finansavimas, o politika išsamiau aprašyta V antraštinės dalies („Nuostatos dėl bendros saugumo ir gynybos politikos“) 2 skyriaus 2 skirsnio 42–46 straipsniuose, taip pat 1, 10 ir 11 protokoluose bei 13 ir 14 deklaracijose. Konkreti Europos Parlamento funkcija įgyvendinant BUSP ir BSGP yra išdėstyta ES sutarties 36 straipsnyje.

3

(4)  PESCO nuostatos įtvirtintos Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 46 straipsnyje ir 10 protokole dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, kaip nustatyta ES sutarties 42 straipsnio 6 dalyje.

4

(5)  Europos Sąjungos karinis komitetas (ESKK) yra aukščiausias Taryboje įsteigtas karinis organas (2001 m. sausio 22 d. TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos karinio komiteto įsteigimo).

5

(6)  „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“.

6

(7)  Bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Karinio mobilumo gerinimas Europos Sąjungoje“(JOIN(2017) 41 final).

7

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/81

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Investuotojų pilietybės ir leidimo gyventi schemos Europos Sąjungoje“

(COM(2019) 12 final)

(2020/C 47/12)

Pranešėjas Jean-Marc ROIRANT

| Konsultavimasis | Komisija, 2019 3 12 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2019 10 15 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 213/1/5 |

Konsultavimasis

Komisija, 2019 3 12

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2019 10 15

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

213/1/5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pritaria neseniai paskelbtame Europos Parlamento pranešime (1) pateiktam raginimui palaipsniui atsisakyti visų investuotojams skirtų schemų ir primygtinai ragina valstybes nares įgyvendinti šią rekomendaciją arba pateikti pagrįstų argumentų bei faktų, kodėl jos nereikėtų įgyvendinti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kol tai įsigalios, EESRK pripažįsta, kad Europos Komisijos sukurta valstybių narių ekspertų grupė, siekdama spręsti problemas, susijusias su šios nuomonės 3 skirsnyje nurodytų pilietybės ir leidimo gyventi suteikimo investuotojams (toliau – investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi) schemų keliamais pavojais, ir įgyvendinti savo pirminius įgaliojimus, turėtų dėmesį sutelkti į:






  i) | minimaliuosius deramų tikrinimų ir saugumo patikrinimų standartus, kurie būtų pritaikyti prie investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų pareiškėjų rizikos profilio ir kurie atitiktų galiojančias ES kovos su pinigų plovimu taisykles; |
| --- | --- | --- |

1.2.

i)

minimaliuosius deramų tikrinimų ir saugumo patikrinimų standartus, kurie būtų pritaikyti prie investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų pareiškėjų rizikos profilio ir kurie atitiktų galiojančias ES kovos su pinigų plovimu taisykles;

| ii) | minimaliuosius schemų veikimo patikimumo standartus, įskaitant skaidrumo ir valdymo priemones, taip pat sektoriaus reguliavimo priemones pagal atitinkamas teisines sistemas; |
| --- | --- |

ii)

minimaliuosius schemų veikimo patikimumo standartus, įskaitant skaidrumo ir valdymo priemones, taip pat sektoriaus reguliavimo priemones pagal atitinkamas teisines sistemas;

| iii) | gaires ir mechanizmus, skirtus dalytis informacija tarp valstybių narių, taip pat tarp nacionalinių kompetentingų institucijų valstybėse narėse. |
| --- | --- |

iii)

gaires ir mechanizmus, skirtus dalytis informacija tarp valstybių narių, taip pat tarp nacionalinių kompetentingų institucijų valstybėse narėse.

| 1.3. | Pastarosioms priemonėms paremti Komisija privalo vykdyti atidžią stebėseną ir taikyti sankcijas, kai tai leidžiama pagal Bendrijos acquis. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK rekomenduoja primygtinai raginti valstybes nares taikyti tokią deramo tikrinimo procedūrą, kuri būtų be konkrečių trukmės apribojimų ir pritaikyta prie pareiškėjų didelės rizikos profilio, t. y. taikyti sustiprinto deramo tikrinimo standartus, kaip nurodyta 5-ojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje (2). Tai turėtų būti taikoma ir bet kokio rėmėjo atžvilgiu, kai pareiškėjams suteikiama galimybė patikėti už save investuoti tretiesiems asmenims. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK rekomenduoja Komisijai sukurti koordinavimo mechanizmą, kuris leistų valstybėms narėms keistis informacija apie priimtus ir atmestus prašymus suteikti pilietybę ir leidimus gyventi. Tai galėtų būti vykdoma per tarpusavyje sujungtus centrinius registrus, kuriuose pateikiama informacija apie deramo tikrinimo procesą, per kurį prašymas buvo atmestas, ir apie pagrindines tokio sprendimo priežastis, siekiant atgrasyti bandyti pateikti prašymus skirtingose valstybėse narėse. Skelbiant atmetimo priežastis turėtų būti atsižvelgiama į bet kokį saugumo agentūroms kilusį susirūpinimą dėl visuomenės saugumo arba motyvuojama tarptautiniu agentūrų bendradarbiavimu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK rekomenduoja visiems agentams ir tarpininkams, teikiantiems paslaugas pareiškėjams, taikyti kovos su pinigų plovimu taisykles, kaip nustatyta 5-ojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Be to, EESRK rekomenduoja ES skatinti, kad visi paslaugas pareiškėjams teikiantys agentai būtų akredituoti ir laikytųsi elgesio kodekso, kuriame būtų nustatyti ES lygmeniu suderinti minimalūs kriterijai ir reikalavimai, numatant, kad agentams, neparengusiems skrupulingų ir patikimų dokumentų, reikalingų priėmimui, gali būti taikomos sankcijos, o tam pasikartojus daugiau nei vieną kartą jie prarastų savo licenciją ir (arba) akreditaciją. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Nors EESRK pripažįsta, kad valdžios institucijoms gali prireikti samdyti specializuotas agentūras būtiniems tikrinimams atlikti, jis primygtinai tvirtina, kad vis tik valdžios institucijoms ir toliau turėtų tekti pagrindinė atsakomybė už pareiškėjų prašymų priėmimą arba atmetimą. Valdžios institucijos taip pat privalo patvirtinti tam tikras priemones, kad išvengtų interesų konfliktų arba kyšininkavimo rizikos. Pažymėtina, kad specializuotos agentūros turėtų būti atrenkamos pagal griežtus sutarčių sudarymo principus, pagal kuriuos pirmenybė teikiama aukštos kokybės paslaugoms, o ne jų teikimo kainai, šioms agentūroms neturėtų būti leidžiama nei reklamuoti schemų, nei teikti papildomų paslaugų pareiškėjams, o jų atlyginimas neturėtų priklausyti nuo prašymų priėmimo rezultatų. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Taip pat labai svarbu, kad bet kuri sustiprinto deramo tikrinimo ataskaita, kurioje nurodoma rizika, būtų apsvarstyta su atitinkama viešąja tarnyba, siekiant užtikrinti, kad visos susijusios valstybės narės susidarytų išsamią nuomonę apie kylančios rizikos pobūdį bei lygį ir visiškai aiškiai suprastų, kaip specializuotos agentūros naudojami šaltiniai ir tyrimo metodai atitinka geriausios praktikos principus. Atitinkamos pažymos ir dokumentai, susiję su sprendimais, turėtų būti saugomi tiek, kiek leidžia dokumentų klastojimo ir kyšininkavimo nusižengimų senaties terminai. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad programos veiktų taikant griežtus valdymo ir priežiūros mechanizmus ir būtų viešai tikrinamos. Piliečiai turėtų būti informuojami apie su investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemomis siejamus tikslus, riziką ir naudą. EESRK pabrėžia, kad svarbu, jog informacija apie investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų pareiškėjus būtų viešai prieinama, ir ragina Komisiją skatinti valstybes nares sistemingai rinkti ir skelbti informaciją apie šias schemas atvirųjų duomenų formatu ir remiantis suderintu bei palyginamu pagrindu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK nuomone, svarbu, kad valstybės narės reguliariai atliktų poveikio vertinimus ir prireikus – pataisymus, kad jos vykdytų nepriklausomą schemų priežiūrą ir kad atliktų reguliarius auditus bei skelbtų rezultatus pagal taikytinus teisės aktus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Valstybės narės turėtų toliau kurti patikimus demaskuojamojo informavimo mechanizmus, kuriais naudodamiesi darbuotojai ir piliečiai galėtų pranešti apie jiems susirūpinimą keliančius klausimus ir pažeidimus, ir sukurti mechanizmus, pagal kuriuos būtų galima atšaukti pilietybę ir leidimo gyventi teises tuo atveju, jei būtų atskleisti nauji korupcijos ar nusikalstamumo faktai. Visi sprendimai dėl pilietybės atėmimo turėtų būti priimami pagal nacionalinius ir ES teisės aktus. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Bendrosios aplinkybės ir Komisijos ataskaitos santrauka

| 2.1. | Pilietybė – tai piliečio ir valstybės ryšys. Šalies pilietybė tradiciškai įgyjama pagal prigimtinę teisę – pagal kilmę (jus sanguinis) arba gimimą šalies teritorijoje (jus soli). Valstybės taip pat gali suteikti pilietybę tam tikrus reikalavimus atitinkantiems asmenims arba asmenims, galintiems įrodyti tikrą sąsają su tokia šalimi (natūralizacija). Tai apima reikalavimą atitinkamoje valstybėje narėje įgyti ir išlaikyti ilgalaikio gyventojo statusą, kuris rodytų pareiškėjo ketinimą dalį savo interesų perkelti į tą valstybę narę. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Per pastaruosius dešimtmečius daug ES valstybių narių sukūrė specialias investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemas, kuriomis siekiama pritraukti investicijų mainais į atitinkamos valstybės pilietybę arba teises gyventi toje šalyje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2014 m. sausio 16 d. rezoliucijoje (3) Europos Parlamentas išreiškė susirūpinimą, kad nacionalinės schemos, kurias taikant vykdomas „tiesioginis arba netiesioginis vienareikšmiškas ES pilietybės pardavimas“, pažeidžia pačią Europos Sąjungos pilietybės koncepciją. 2018 m. gegužės 30 d. surengtoje diskusijoje Europos Parlamentas aptarė įvairius su investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemomis susijusius pavojus (4). Šis klausimas buvo toliau nagrinėjamas Europos Parlamento specialiajame komitete finansinių nusikaltimų, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais (TAX3). Galutinėje TAX3 ataskaitoje (5) nurodomos kelios svarbios rizikos mažinimo priemonės, kuriomis siekiama sumažinti investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų keliamus pavojus, įskaitant raginimą valstybėms narėms kuo greičiau laipsniškai panaikinti visas esamas schemas. Kol šios schemos nebus galutinai panaikintos, ataskaitoje raginama atidžiai stebėti, kaip pareiškėjų atžvilgiu vykdomas deramas klientų tikrinimas, taip pat užtikrinti geresnį duomenų rinkimą ir koordinuoti valstybių narių keitimąsi informacija. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2019 m. sausio 23 d. Europos Komisija paskelbė ataskaitą (6), kurioje nagrinėjamos atitinkamos nacionalinės teisės sistemos ir praktika ir nurodomi pagrindiniai su šiomis schemomis susiję pavojai, problemos ir susirūpinimą keliantys klausimai. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisijos ataskaitoje paaiškinama, kad šioms schemoms yra būdingi pavojai, susiję su saugumu, pinigų plovimu, mokesčių slėpimu ir ES taisyklių apėjimu. Kaip nurodoma ataskaitoje, tokie pavojai dar labiau didėja dėl nepakankamo kai kurių schemų veikimo skaidrumo ir valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo stokos. Komisija įsipareigojo toliau stebėti investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų atitiktį ES teisei ir prireikus imtis veiksmų. Siekdama pagerinti esamą procesą ir nustatyti konkrečias priemones, kuriomis būtų sprendžiamos šių schemų keliamos problemos, Europos Komisija subūrė ekspertų grupę, kuri šiais metais jau posėdžiavo du kartus ir kuriai pavesta ištirti investuotojų pilietybės schemų keliamus pavojus ir nustatyti rizikos mažinimo priemones. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dauguma šių schemų buvo įvestos po 2007 m. finansų krizės. Kai kurios nuo krizės labai nukentėjusios Europos šalys tikriausiai manė, kad tai yra galimybė atgaivinti ekonomiką. Vykstant šalių konkurencijai siekiant pritraukti tiesioginių užsienio investicijų, tai galėjo paskatinti taikyti skirtingus standartus ir reikalavimus. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Bendrosios pastabos

3.1.   Pavojai ir grėsmės Europos Sąjungai

| 3.1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos ataskaitą, kurioje pateikiama išsami analizė ir aiškiai įvardijami įvairių rūšių pavojai, kuriuos visiems ES piliečiams ir visai ES kelia šios schemos. Visų pirma, iš ataskaitos matyti, kad investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemos, jei jos nėra tinkamai įgyvendinamos, gali kelti korupcijos, pinigų plovimo, saugumo ir mokesčių slėpimo riziką ir tokios grėsmės gali kilti tiek tokias schemas įgyvendinančioms atskiroms valstybėms narėms, tiek ir visai ES. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EESRK mano, kad gali kilti klausimų, ar kai kurios iš šių schemų atitinka ES principus ir tikslus, įskaitant lojalaus bendradarbiavimo principą. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų vienodas traktavimas

| 3.2.1. | EESRK sutinka, kad sprendžiant klausimus, susijusius su investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų keliamais pavojais, abiejų rūšių schemos turėtų būti vertinamos vienodai. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Nors paso arba vizos suteikimo pasekmės labai skiriasi pagal įgyjamas teises, abiejų rūšių schemos pasižymi vienodu pavojumi saugumui, todėl abiem atvejais turėtų būti taikomos tokių pačių aukštų standartų poveikio švelninimo priemonės. Tai ypač svarbu siekiant išvengti, kad rizikingiausi kandidatai vietoj pilietybės nesirinktų leidimo gyventi schemų. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Nors investuotojų leidimo gyventi schemos gali atrodyti mažiau rizikingos dėl savo laikino pobūdžio, jos taip pat atveria galimybę gauti nuolatinį statusą. Kai kuriose šalyse žmonės, gavę investuotojams gyventi šalyje leidžiančią vizą, gali prašyti nuolatinio leidimo gyventi šalyje arba pilietybės vos po kelerių metų. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Pinigų plovimo ir korupcijos pavojai

| 3.3.1. | Komisijos ataskaitoje pabrėžiama, kaip polinkis rizikuoti, kartu su nepakankamai griežtais saugumo patikrinimais ir deramais tikrinimais pareiškėjų atžvilgiu, gali atverti ES duris korumpuotiems asmenims. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komisijos ataskaitoje atskleidžiamos galimos spragos ir pilkosios zonos, susijusios su saugumo patikrinimais ir deramais tikrinimais. Visų pirma susirūpinimas kyla dėl nacionalinių valdžios institucijų taikomos prašymų dėl pilietybės svarstymo tvarkos ir jos sąveikos su ES taisyklėmis. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad apskritai, nepaisant pareiškėjų didelės rizikos profilio, sustiprinti derami tikrinimai nėra sistemingai vykdomi. Be to, išlaikytinių arba rėmėjais esančių trečiųjų asmenų, kurie skiria lėšų pareiškėjui paremti, atžvilgiu nėra sistemingai vykdomi griežti derami tikrinimai ir kontrolė. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EESRK supranta, kad vienas iš sudominimo šiomis schemomis argumentų yra galimybė greitai gauti pilietybę ar leidimą gyventi, kartais per keletą mėnesių. Įprasta matyti, kaip tai yra aiškiai reklamuojama. Tačiau dėl pareiškėjų profilio ir kilmės dažnai bus sunku atlikti pakankamą deramą tikrinimą ir saugumo patikrinimus ir per nustatytą laikotarpį parengti patikimas verslo informacijos ataskaitas. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Minimaliųjų standartų nebuvimas rodo, kad ne visos valstybės narės yra vienodai išrankios, todėl kyla abejonių dėl pareiškėjų atžvilgiu atliekamų tikrinimų ir kontrolės griežtumo. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Panašu, kad kai kurios valstybės narės, naudojančios investuotojų leidimo gyventi schemas, nėra numačiusios procedūros, skirtos iniciatyviai spręsti saugumo problemas, kurių gali atsirasti tik po to, kai bus suteiktas leidimas gyventi. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į didelę riziką, kad bus apeinamos ES kovos su pinigų plovimu taisyklės, nes tarpininkai ir įstaigos, per kuriuos įplaukia pareiškėjų lėšos, nelaikomi įpareigotaisiais subjektais pagal 4-ąją ir 5-ąją kovos su pinigų plovimu direktyvas. Be to, ne visos valstybės narės reikalauja investuoti per nacionalinį banką, kuriam taikomos ES kovos su pinigų plovimu prievolės, o tais atvejais, kai mokėjimai atliekami grynaisiais pinigais Vyriausybinėms organizacijoms, jiems netaikomi ir ES kovos su pinigų plovimu teisės aktai. |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Valdymo ir skaidrumo trūkumai

| 3.4.1. | EESRK susirūpinimą kelia tai, kad dėl nepakankamos atskaitomybės ir riboto skaidrumo investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemos gali taip pat būti korupcijos priežastis. Skaidrumo ir principingumo stoka kelia korupcijos riziką pačiai valstybei ir valstybės tarnautojams. Investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų struktūriniai trūkumai, be kita ko, gali būti šie: didelė galia priimti sprendimus savo nuožiūra, tinkamos nepriklausomos priežiūros trūkumas ir privačių agentų bei tarpininkų, dalyvaujančių tiek prašymų teikimo, tiek deramo tikrinimo procese, interesų konflikto rizika. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EESRK išreiškia itin didelį susirūpinimą dėl to, kad tokie struktūriniai trūkumai ir neskaidrumas sektoriuje, kuris generuoja didelį grynųjų pinigų srautą ir kuriame aptarnaujami didelės grynosios vertės turto turintys klientai, gali kelti riziką, kad Vyriausybė susidurs su nederama įtaka, piktnaudžiavimu įgaliojimais ir kyšininkavimu. Trumpai tariant, šios schemos ne tik kelia pavojų, kad į valstybes nares atvyks korumpuoti asmenys, bet ir kad korupcijai pasiduos pačios valdžios institucijos. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Kaip EESRK supranta, kai kuriose jurisdikcijose valdžios institucijos pačios atlieka deramą tikrinimą, o kitose jos gali samdyti specializuotas agentūras atlikti patikrinimams, į kuriuos bus atsižvelgta priimant galutinį sprendimą. Jis taip pat pažymi, kad bet kuriuo atveju didžiausia atsakomybė už prašymų priėmimą arba atmetimą ir toliau turi tekti Vyriausybėms, kurios savo sprendimą grįstų per deramą tikrinimą nustatytais faktais. Tais atvejais, kai šis svarbus prašymo svarstymo proceso etapas perleidžiamas specializuotoms agentūroms, EESRK įspėja dėl galimos interesų konfliktų ir kyšininkavimo rizikos ir mano, kad tokioms agentūroms neturėtų būti leidžiama sudaryti sutarčių su valstybe pareiškėjų deramam tikrinimui atlikti ir tuo pat metu teikti paslaugas ir konsultacijas pareiškėjams. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EESRK norėtų, kad būtų pateikta daugiau oficialių duomenų, parodančių šio reiškinio mastą (investicijų dydį, pareiškėjų skaičių, gavėjus, tautybes, investicijų sumą ir poveikį ir kt.), ir apgailestauja, kad, nepaisant didėjančio visuomenės susidomėjimo, net ir pačią paprasčiausią informaciją apie investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų pareiškėjus ir jų investicijas tebegaubia slaptumo šydas. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   ES matmuo

| 3.5.1. | Komisijos ataskaitoje pabrėžiamas šios problemos ES matmuo. ES ne tik naudojama kaip svarbus sudominimo argumentas investuotojams pritraukti, bet ir valstybės narės priimtas sprendimas išduoti pasą ar vizą taip pat gali daryti neigiamą poveikį kitoms valstybėms narėms ir visai ES, nes toks sprendimas suteikia galimybę patekti į visą Šengeno erdvę ir vidaus rinką. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | EESRK sutinka, kad kyla pavojus ES pilietybės reputacijai, taip pat bendrai teisių ir vertybių sistemai, ir pakartoja Parlamento poziciją ir buvusios Europos Komisijos narės (7) žodžius, kad „ES pilietybė neturėtų būti parduodama“. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Atitinkamai, pilietybės ir leidimo gyventi suteikimas – jo nauda, etinės pasekmės ir rizika – daro poveikį visiems ES piliečiams. EESRK pažymi, kad, nepaisant to, ES piliečiai lieka nežinioje, kaip veikia šios schemos, kaip jų nacionalinės Vyriausybės mažina (ar nemažina) investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų keliamus neišvengiamus pavojus ir kam galiausiai atitenka investicijos, kurios skiriamos pagal šias schemas. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | EESRK pripažįsta, kad dėl suderintų standartų ir praktikos trūkumo ES lygmeniu skatinama tarpusavyje varžytis žeminant deramo tikrinimo ir skaidrumo standartus, o rizikingiems asmenims sudaromos sąlygos bandyti laimę gauti pasą skirtingose jurisdikcijose. Komisijos ataskaitoje pabrėžiama, kad ši rizika dar labiau padidėja dėl to, kad valstybės narės nepakankamai konsultuojasi ir keičiasi informacija apie investuotojų pilietybės schemų pareiškėjus. Praktiškai tai reiškia, kad vienoje valstybėje narėje dėl saugumo ir pinigų plovimo priežasčių atmestas prašymas gali būti sėkmingai priimtas kitoje valstybėje narėje. Todėl, EESRK manymu, būtų naudinga, jei valstybės narės nustatytų reikalavimą teikiant prašymą dėl investuotojo pilietybės pateikti galiojančią Šengeno vizą. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | EESRK nuomone, nors skirtingose šalyse investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemos įgyvendinamos nevienodai, kiekvienu konkrečiu atveju taikomo skirtingo metodo, skirto atskirose šalyse nustatytoms konkrečioms problemoms šalinti, nepakaks, todėl šiam klausimui spręsti ES lygmeniu reikia taikyti suderintą metodą. |
| --- | --- |

3.5.5.

3.6.   Mokesčių slėpimas ir kitų rūšių pavojai

| 3.6.1. | Kaip neseniai išdėstė Europos Parlamentas (8) ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) (9), investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemos potencialiai gali būti netinkamai naudojamos mokesčių slėpimo tikslais, nes pagal jas investuotojai gali likti rezidentais mokesčių tikslais savo gimtojoje jurisdikcijoje ir kartu naudotis mokesčių lengvatomis, kurias suteikia investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemos. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Schemos, pagal kurias leidžiama naudotis specialiu mokesčių režimu, buvo pripažintos itin rizikingomis ir galinčiomis sudaryti sąlygas mokesčių slėpimui. Pažymėtina, kad jos asmenims suteikia galimybių apeiti informacijos teikimo reikalavimą, taikomą pagal bendrą duomenų teikimo standartą. EBPO įtraukė dvi ES valstybes nares į jurisdikcijų, vykdančių investuotojų pilietybės ir (arba) investuotojų leidimo gyventi schemas, kurios gali kelti didelį pavojų bendro duomenų teikimo standarto vientisumui, sąrašą (10). |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | 2.3 ir 3.6.1 punktuose minimame Europos Parlamento tyrime nurodoma ir kitų rūšių investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų keliama rizika, kaip antai makroekonominė rizika dėl tokio pobūdžio investicijų srauto nepastovumo, socialinė ir ekonominė rizika, kylanti dėl kainų infliacijos nekilnojamojo turto rinkoje, ar politinė rizika, įskaitant pavojų, kad sumažės pasitikėjimas ES institucijomis ir bus padaryta žala ES pilietybės reputacijai, taip potencialiai ateityje pakenkiant ES piliečių judumui ir judėjimo laisvei. Be to, atkreipiamas dėmesys į pavojų, kad didės skirtingų migrantų kategorijų diskriminacija. Todėl svarbu, kad valstybės narės paaiškintų, kokią riziką jos yra pasirengusios prisiimti atsižvelgdamos į numatomą naudą ir poveikį, ir kad jos atliktų reguliarius poveikio vertinimus siekdamos užtikrinti, kad nauda būtų didesnė už tokių rūšių riziką. |
| --- | --- |

3.6.3.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   Privačiojo sektoriaus vaidmuo

| 4.1.1. | Vertindamas privačių bendrovių vaidmenį valdant investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemas, EESRK pripažįsta, kad veikia dviejų skirtingų tipų bendrovės. Pirmasis tipas – tai bendrovės, su kuriomis valstybė yra sudariusi sutartis dėl programos valdymo, prašymų nagrinėjimo ir pareiškėjų tikrinimo, o antrasis tipas – tiek akredituotos, tiek neakredituotos bendrovės, kurios teikia paslaugas investuotojams ir padeda jiems teikti prašymus dalyvauti programoje. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Nors EESRK pripažįsta, kad valstybės pasamdytos privačios bendrovės gali būti naudingos vykdant pareiškėjų deramą tikrinimą bei būtinus asmens patikrinimus ir rengiant verslo informacijos ataskaitas, jis įspėja, kad nevertėtų šioms bendrovėms patikėti rizikos vertinimo arba sprendimų priėmimo proceso. EESRK primygtinai teigia, kad ši atsakomybė turėtų tekti atitinkamoms valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EESRK yra labai susirūpinęs dėl to, kad ES teisės ir ES pilietybė pateikiamos kaip pardavimui skirti produktai. EESRK reiškia susirūpinimą dėl esamo interesų konflikto, kai bendrovės, sudariusios sutartį dėl pareiškėjų tikrinimo, taip pat vykdo susijusią komercinę veiklą arba teikia papildomas paslaugas potencialiems investuotojams. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Kalbant apie privačius agentus ir bendroves, teikiančius paslaugas investuotojams, kurie teikia prašymus dalyvauti investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemose, EESRK apgailestauja, kad, nepaisant jų pageidaujamų klientų rizikos profilio, bendrovėms ir asmenims, kurie veikia investuotojų pilietybės ir (arba) investuotojų leidimo gyventi schemų sektoriuje, netaikomas reikalavimas turėti reglamentuojamų profesinių kvalifikacijų ir jie nėra laikomi įpareigotaisiais subjektais pagal kovos su pinigų plovimu taisykles. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Be to, kaip EESRK supranta, ne visose valstybėse narėse, teikiant paslaugas pareiškėjams, reikalaujama tarpininkų akreditavimo ir (arba) licencijavimo, t. y. įsipareigojimo išlaikyti kompetencijos ir tinkamumo patikrinimo testą ir laikytis minimalių akreditacijos kriterijų, įskaitant patvirtinimą, kad tarpininkai yra reglamentuojamų profesijų specialistai, informacijos apie jų tikrąją nuosavybę atskleidimą ir interesų deklaraciją. Todėl EESRK palankiai vertintų tai, kad būtų įvestas privalomas elgesio kodeksas, kad kompetentinga valstybės narės įstaiga vykdytų reglamentuojamų profesijų specialistų priežiūrą ir kad, naudojantis viešai prieinamu paslaugų teikėjų registru, būtų teikiama informacija apie reglamentuojamų profesijų specialistus. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Išorės aspektas

| 4.2.1. | EESRK išreiškia susirūpinimą dėl pavojų, kuriuos Europos Sąjungai kelia investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemos, vykdomos trečiosiose šalyse, su kuriomis ES yra sudariusi susitarimus dėl bevizio režimo, pavyzdžiui, narystės siekiančiose šalyse, Rytų partnerystės šalyse ir Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno šalyse. Komitetas pritaria Komisijos rekomendacijai suteikti bevizį režimą trečiosioms šalims su sąlyga, kad bus taikomi patys aukščiausi investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų įgyvendinimo standartai, ir atsižvelgiant į tokius standartus peržiūrėti galiojančius bevizius režimus. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESRK rekomenduoja, kad, siekiant palaipsniui atsisakyti Europos Sąjungoje jau vykdomų schemų, narystės siekiančioms šalims įstojus į ES neturėtų būti leidžiama vykdyti investuotojų pilietybės ir investuotojų leidimo gyventi schemų, kad papildomai prie esamų schemų neatsirastų jokių naujų schemų. |
| --- | --- |

4.2.2.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/162244/P8_TA-PROV(2019)0240.pdf.

1

(2)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 43) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L0843&from=LT.

2

(3)  2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl parduodamos ES pilietybės (OL C 482, 2016 12 23, p. 117), http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2014-0038+0+DOC+XML+V0//LT

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2017-0046_LT.html?redirect.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/162244/P8_TA-PROV(2019)0240.pdf.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/com_2019_12_final_report.pdf.

6

(7)  https://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-14-18_en.htm.

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/627128/EPRS_STU(2018)627128_EN.pdf.

8

(9)  https://www.oecd.org/tax/automatic-exchange/crs-implementation-and-assistance/residence-citizenship-by-investment.

9

(10)  http://www.oecd.org/tax/automatic-exchange/crs-implementation-and-assistance/residence-citizenship-by-investment.

10

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/87

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES miškų strategijos „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“ įgyvendinimo pažanga“

[COM(2018) 811 final]

(2020/C 47/13)

Pranešėjas Andreas THURNER

Bendrapranešėjis Antonello PEZZINI

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2019 2 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2019 1 22 (laukiant prašymo pateikti nuomonę) |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2019 10 1 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 162/0/1 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2019 2 18

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2019 1 22 (laukiant prašymo pateikti nuomonę)

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2019 10 1

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

162/0/1

1.   Išvados ir politinės rekomendacijos

EESRK:

| 1.1. | ragina parengti atnaujintą ES miškų strategiją po 2020 m., kaip Europos žaliojo kurso dalį. Ši nauja strategija galėtų būti orientuota į laikotarpį iki 2050 m., siekiant užtikrinti nuoseklų plačiai pripažintų politinių įsipareigojimų, pavyzdžiui, JT Strateginis plano dėl miškų, JT Darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir Paryžiaus susitarimo, įgyvendinimą. Visuose sektoriuose reikėtų pripažinti miškų, miškininkystės ir su mišku susijusių pramonės šakų svarbą siekiant šių tikslų, nes taip bus skatinamas geresnis sektorių bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | pabrėžia, kad klimato kaita yra didelis iššūkis planetai, turintis tiesioginių, dažniausiai neigiamų padarinių miškų sektoriui. Su mišku susijęs sektorius turi didelį klimato kaitos poveikio mažinimo potencialą, pasitelkiant tvarią ir žiedinę bioekonomiką, su sąlyga, kad veiksmingos prisitaikymo strategijos bus įgyvendintos laiku. Visas CO2 sekvestracijos potencialas turi būti toliau didinamas tvariai sutelkiant medienos išteklius, dažniau pakeičiant iškastines žaliavas ir iškastinį kurą ir daugiau anglies dioksido saugant ilgos naudojimo trukmės medienos gaminiuose. Įvairiarūšiai miškai yra naudingesni klimatui nei monokultūros, kurios gali daryti neigiamą poveikį ilgalaikiam tvarumui; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | pabrėžia, kad svarbu toliau tobulinti suderintas miškų informacijos sistemas, siekiant daugiau sužinoti ir surinkti daugiau duomenų apie miškų išteklių prieinamumą ir būklę, taip pat apie su jais susijusias galimybes teikti įvairias paslaugas visuomenei, įskaitant atsinaujinančiąsias žaliavas, energiją ir kitus miško produktus; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | pabrėžia daugiafunkcio miškų vaidmens svarbą ir pažymi, kad klimato kaita kelia grėsmę ekosisteminėms paslaugoms. Numatoma, kad dėl klimato kaitos ateityje išaugs natūralių trikdžių, kaip antai miškų gaisrų, potvynių, sausrų ir kenkėjų, pavyzdžiui, kinivarpų, daromos žalos tikimybė. Norint užtikrinti investicijų į moderniąsias technologijas bei klimato ir aplinkos priemones tęstinumą, kad būtų sustiprintas daugiafunkcis miškų vaidmuo, reikalingas patikimas finansinių priemonių derinys. Privačių miško valdų atveju labai svarbu užtikrinti, kad būtų gerbiamos nuosavybės teisės, o su miškais susiję sprendimai būtų priimami bendradarbiaujant su miškų savininkais; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | rekomenduoja nustatyti dabartinę darbo jėgos padėtį ir numatyti darbo jėgos, visų pirma miško darbininkų, poreikius su mišku susijusiame Europos sektoriuje. Tikslus šio sektoriaus patrauklumo įvertinimas ir kvalifikuota darbo jėga yra būtini siekiant toliau plėtoti miškininkystės vertės grandinę ir užtikrinti ekosistemų gyvybingumą. Deramos darbo vietos ir darbo sąlygos yra būtina sąlyga siekiant pritraukti jaunimą į su mišku susijusį sektorių; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ragina į su miškais susijusią ES politiką aktyviai ex ante įtraukti Miškų ūkio nuolatinį komitetą, Miškininkystės ir kamštienos pilietinio dialogo grupę ir ES su mišku susijusių pramonės šakų ir su sektoriais susijusių klausimų ekspertų grupę siekiant kaip galima geriau pasinaudoti turimomis praktinėmis žiniomis; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | pabrėžia, kad svarbu pasauliniu mastu mažinti miškų kirtimą ir miškų alinimą, stiprinant aktyvią ir tvarią miškotvarką, pavyzdžiui, priimant visos Europos susitarimą, taip pat sutelkiant Europoje gaminamos biomasės išteklius ir palaikant perėjimą prie tvaresnių vartotojų įpročių. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Bendrosios nuostatos

EESRK

| 2.1. | palankiai vertina Europos Komisijos ataskaitą dėl ES miškų strategijos įgyvendinimo pažangos ir atkreipia dėmesį, kad didžioji dalis Daugiamečiame įgyvendinimo plane (miškų DĮP) nurodytų priemonių buvo įgyvendintos kaip numatyta; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | palankiai vertina Tarybos išvadas dėl ES miškų strategijos įgyvendinimo pažangos ir rekomendacijas dėl naujos strateginės miškų sistemos; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | patvirtina valstybių narių subsidiarumo svarbą miškų politikos srityje ir pabrėžia itin svarbų ES miškų strategijos, kaip politikos koordinavimo ir suderinamumo priemonės, vaidmenį įvairiose su miškais susijusiose politikos srityse siekiant sustiprinti tvarios miškotvarkos holistinį požiūrį ir su mišku susijusio sektoriaus vertės grandinę; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | pabrėžia su mišku susijusio sektoriaus svarbą pereinant nuo iškastinių išteklių ekonomikos prie bioekonomikos. Reikšmingas su mišku susijusio sektoriaus vaidmuo žiedinėje bioekonomikoje suteiks puikių galimybių Europos ekonomikai tapti pasauline technologijų lydere šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | pabrėžia, kad klimato kaita yra didelis iššūkis žmonijai ir mūsų planetai, jau dabar darantis didelį poveikį miškams ir su mišku susijusiam sektoriui (pvz., daro poveikį tiekiamos medienos kiekiui ir kokybei ir lemia labai didelius kiekius pažeistos medienos). Todėl itin svarbios poveikio mažinimo priemonės, miškotvarka ir miškų prisitaikymas prie kintančių klimato sąlygų. Šiuo požiūriu lemiamą vaidmenį atlieka sveiki ir atsparūs miškai. Aktyvus ir tvarus valdymas, įskaitant miškų biologinės įvairovės išsaugojimą, yra būtinas siekiant apsaugoti ilgalaikį miškų atsparumą ir gyvybingumą. Svarbūs veiksniai siekiant klimato kaitos tikslų yra tolesnis medienos sutelkimo vystymas (pvz., pasitelkiant skaitmeninimą ir naująsias technologijas) ir medienos bei medienos produktų naudojimas. Reikia toliau išnaudoti visą CO2 sekvestracijos potencialą dažniau pakeičiant iškastines žaliavas ir iškastinį kurą ir daugiau anglies dioksido saugant ilgos naudojimo trukmės medienos gaminiuose; |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | pabrėžia mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą ieškant sprendimų, susijusių su tvaresnėmis medienos biomasės vertės grandinėmis. Jie paspartins pažangą siekiant sumažinti perdirbimo technologijų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ir rinkoms sukurti naujų, inovatyvių medienos biomase grindžiamų sprendimų. Tolesnis skaitmeninių ir technologinių sprendimų plėtojimas ir taikymas sudarys palankesnes sąlygas tiksliosios miškininkystės technologijoms ir pagerins tvarią miškotvarką; |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | pripažįsta daugiafunkcio miškų vaidmens svarbą, atkreipia dėmesį į jų teikiamas įvairias ekosistemines paslaugas ir pripažįsta, kad klimato kaita kelia didelę grėsmę šias funkcijas atliekantiems miškams. Todėl, norint užtikrinti, kad įvairios ekosisteminės paslaugos, įskaitant apsauginę miškų funkciją ir tvarią medienos pasiūlą visuomenei, ir toliau būtų teikiamos tuo pat metu apsaugant biologinę įvairovę ir užtikrinant prisitaikymą prie klimato kaitos, reikalingi atitinkami ištekliai. Patikimas finansinių priemonių derinys (pvz., Europos investicijų bankas (EIB), Europos strateginių investicijų fondas (ESIF), Bendroji žemės ūkio politika (BŽŪP), Europos socialinis fondas (ESF), nacionalinės ir privačiosios lėšos) užtikrins nuolatines investicijas į šiuolaikines technologijas ir į klimato ir aplinkosaugos priemones, stiprinančias daugiafunkcį miškų vaidmenį; Būsimoje DFP turėtų būti numatyta įsteigti specialų fondą priemonėms, skirtoms dideliems miškininkystės nuostoliams dėl klimato kaitos sušvelninti; |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | pabrėžia svarbų aktyviai valdomų miškų ir su mišku susijusios pramonės vaidmenį kuriant papildomas žaliąsias darbo vietas ir skatinant augimą kaimo ir miesto vietovėse, įskaitant darbo vietas, susijusias su ekologiniu turizmu, rekreacija ir sveikatos priežiūra; |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | pabrėžia, kad naujoms ir šiuolaikinėms technologijoms miškų sektoriuje reikia kvalifikuotos darbo jėgos ir deramų darbo sąlygų. Šiuo metu kvalifikuotų jaunų darbininkų trūkumas yra visos Europos problema. Todėl reikia imtis atitinkamų priemonių siekiant išspręsti šią problemą ir pritraukti jaunų žmonių į su mišku susijusį sektorių. Šiuo požiūriu naudinga priemonė būtų darbo jėgos padėties įvertinimas; |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | pabrėžia, kad būtina skatinti ankstyvą planavimą, bendradarbiavimą ir investavimą, norint užkirsti kelią natūraliems trikdžiams, pavyzdžiui, miškų gaisrams, potvyniams, sausroms ir kenkėjų (pvz., kinivarpų) ir ligų padarytai žalai, ir spręsti šias problemas; |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | pabrėžia, kad miškai padeda išvengti erozijos, nuošliaužų, uolų nuolaužų ir potvynių, ypač kalnuotose vietovėse; |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | pažymi, kad miškai, įskaitant valdomas miškus, yra ekosistemos, kurioms savaime būdinga didelė biologinė įvairovė. Tačiau pramoninėms monokultūrų plantacijoms, ypač nevietinių rūšių, dažnai trūksta biologinės įvairovės, jos yra pažeidžiamesnės nelaimių atveju, o kai kuriais atvejais jos neatlieka anglies dioksido absorbentų funkcijos. Tvariai miškininkystei būtinas mišrių miškų valdymas pasitelkiant nuolatinį miškininkystės valdymo modelį. Įvairiarūšiai miškai yra naudingesnis klimatui nei monokultūros, kurios gali daryti neigiamą poveikį ilgalaikiam tvarumui; |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | ragina į ES politikos sritis, susijusias su mišku, geriau ex-ante įtraukti Miškininkystės nuolatinio komiteto, Miškininkystės ir kamštienos pilietinio dialogo grupės ir ES su mišku susijusių pramonės šakų ir su sektoriais susijusių klausimų ekspertų grupės ekspertines žinias. Tai sustiprins žinių bazę, susijusią su mišku pagrįsta vertės grandine, kuria naudojamasi priimant sprendimus, vykdant visuomenės informuotumo didinimo ir komunikacijos kampanijas, tvirtinant politinius sprendimus ir juos įgyvendinant; |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį stiprinant tvarų miškų naudojimą ir užtikrinant su mišku susijusio sektoriaus gyvybingumą ir turi galimybę atsižvelgti į šiuos klausimus vykdydamos viešųjų pirkimų procesus; |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | mano, kad norint užtikrinti visuomenės pritarimą, svarbios tinkamos komunikacijos ir informacijos apie tvarią miškotvarką priemonės. Šiuo požiūriu miestų ir priemiesčių miškai teikia puikių galimybių, nes visuomenę (vietos rekreaciją) ir su mišku susijusį sektorių sieja glaudūs ryšiai; |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | pabrėžia, kad svarbu skatinti procesą, kuriuo siekiama sudaryti teisiškai privalomą susitarimą dėl miškų, kad būtų sustiprinta miškų politikos sistema visame Europos regione. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Konkrečios pastabos

3.1.   Miškai atlieka lemiamą vaidmenį kovojant su klimato kaita

| 3.1.1. | Perėjimas prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos yra didžiulis iššūkis ir galimybė; jam reikia iš esmės sumažinti deginant iškastinį kurą išmetamų ŠESD kiekį ir didinti anglies dioksido sekvestraciją. Produktų iš iškastinių žaliavų ir iškastinio kuro pakeitimas turi didžiulį potencialą siekiant poveikio klimatui neutralizavimo iki 2050 m. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Kad CO2 sugertis būtų veiksminga, reikia nuolatinio ir didėjančio biomasės augimo, tinkamų kirtimo būdų ir tinkamai pasirinkto laiko. Ilgalaikiam biogeninės kilmės anglies dioksido saugojimui reikia veiksmingiau (daugiau, geriau, ilgiau) naudoti medienos produktus. Aktyvi ir tvari miškotvarka ir efektyvus medienos išteklių naudojimas yra svarbūs veiksniai siekiant klimato tikslų (kaip jau nurodyta ankstesnėje nuomonėje dėl klimato ir energetikos politikos poveikio (1) ir ankstesnėje nuomonėje dėl pastangų pasidalijimo ir LULUCF sektoriaus (2)). Siekiant naudoti daugiau medienos produktų, gali būti naudingas įvairesnių nukirsto medžio produktų (HWP) pripažinimas pagal LULUCUF reglamentą (3) ir bet kuriuo atveju tai, kad naudojant aplinką tausojančias ir medieną išsaugančias technologijas nukirsto medžio produktų pusėjimo vertė tampa didesnė. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Vienas m3 medienos sugeria maždaug 1 000 kg CO2 (4). Įrodyta, kad auganti biomasė gali sugerti CO2. Todėl aktyvi miškotvarka, taikant tvarios miškotvarkos metodus (5), ir nuolatinis miško medynų atnaujinimas yra itin svarbūs siekiant didžiausio tvaraus padidėjimo, kuris skatina biomasės gamybą. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Daugiafunkciams miškams ir ekosisteminėms paslaugoms reikia tinkamo atlygio

| 3.2.1. | Be medienos ir ne medienos produktų (pvz., kamštienos, grybų, uogų) miškai teikia įvairias ekosistemines paslaugas, nuo kurių priklausomos kaimo, priemiesčio ir miesto gyvenvietės (pvz., vanduo, oras, rekreacijos erdvė, sveikatingumo paslaugos). Dėl klimato kaitos kintančios sąlygos didina spaudimą miškams ir gamtinių pavojų riziką. Todėl, tinkamomis klimato apsaugos priemonėmis ir pastangomis švelninti klimato kaitos poveikį bei prisitaikyti prie jo turi būti didinamas miškų atsparumas ir stiprinamas jų daugiafunkcis vaidmuo. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Nepaisant sudėtingos rinkos padėties, kurią sukėlė klimato apsunkintos katastrofos (pvz., kinivarpos, vėjo išrauti medžiai, miškų gaisrai, potvyniai ir sausros), itin svarbu užtikrinti, kad ekosisteminės paslaugos būtų teikiamos nenutrūkstamai, siekiant išsaugoti šį daugiafunkcį miškų vaidmenį. Todėl labai svarbu, kad tiekiant medieną ir miškingą biomasę su mišku susijusiems pramonės sektoriams būtų galima remtis atitinkama rinkos sistema. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Taip pat gali būti naudinga apsvarstyti galimybę komercinti anglies dioksido kompensavimą pasitelkiant savanoriškas anglies dioksido rinkas (6). Pavyzdžiui, programos LIFE bandomasis projektas CARBOMARK (7) yra skirtas savanoriškų vietos anglies dioksido rinkų vystymui siekiant švelninti klimato kaitos poveikį. Tikslas – skatinti vietos rinkos, skirtos savanoriškai prekiauti anglies dioksido kreditais, kūrimą, siekiant sustiprinti ES politiką kovojant su klimato kaita:






  — | švelninti šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikį skatinant anglies dioksido surinkimą, |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

—

švelninti šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikį skatinant anglies dioksido surinkimą,

| — | generuoti pajamas nepalankesnėje padėtyje esančiose vietovėse, apskaičiuojant miško ekosistemos teikiamos anglies dioksido surinkimo paslaugos vertę, |
| --- | --- |

—

generuoti pajamas nepalankesnėje padėtyje esančiose vietovėse, apskaičiuojant miško ekosistemos teikiamos anglies dioksido surinkimo paslaugos vertę,

| — | skatinti vietos valdžios institucijas rengti kompensavimo strategijas, |
| --- | --- |

—

skatinti vietos valdžios institucijas rengti kompensavimo strategijas,

| — | didinti mažųjų ir vidutinių įmonių atskaitingumą, taip skatinant jas mažinti savo poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

—

didinti mažųjų ir vidutinių įmonių atskaitingumą, taip skatinant jas mažinti savo poveikį aplinkai.

Tačiau svarbu užtikrinti, kad kompensavimo mechanizmas niekada nebūtų neproporcingas ir nekliudytų tvariam medienos sutelkimui ir tvariam šio išteklio valdymui.

3.3.   Tvari ir žiedinė bioekonomika suteikia ekonominių galimybių miškininkystės sektoriui ir turi didelį potencialą švelninti klimato kaitos poveikį (kaip jau minėta ankstesnėje nuomonėje (8))

| 3.3.1. | Tvari bioekonomika padeda švelninti klimato kaitos poveikį keletų būdų: fotosintezės būdu CO2 iš atmosferos sekvestruojamas biomasėje, anglies dioksidas saugomas biologiniuose produktuose, o iškastinės žaliavos, medžiagos ir kuras pakeičiami biologiniais produktais. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Medienos produktai gali ilgą laiką saugoti anglies dioksidą ir neleisti jam patekti į atmosferą. Ilgos naudojimo trukmės medienos gaminiai, pavyzdžiui, mediena, skirta medienos konstrukcijoms ir aukštos kokybės baldams, yra viena veiksmingiausių anglies dioksido saugojimo priemonių. Pakartotinis biologinių produktų, kurių naudojimo trukmė trumpesnė, naudojimas ir perdirbimas užtikrins, kad anglies dioksidas būtų saugomas dar ilgiau. Visi šie produktai, įskaitant pažangiuosius biodegalus, tekstilę ir aplinką tausojančias chemines medžiagas, turi didelį potencialą pakeisti iškastines žaliavas ir produktus, kurie yra pagrindinė klimato kaitos priežastis. Be to, pasibaigus jų naudojimo trukmei, biologiniai produktai gali būti naudojami naujiems biologiniams produktams arba kaip bioenergija ir taip pakeisti iškastinio kuro išteklius. Tačiau vertės grandinėje yra ir šalutinių srautų. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Sąlygų sudarymas puikiai veikiančioms biologinėms medienos vertės grandinėms bendradarbiaujant įvairiems sektoriams gali būti labai svarbus kuriant naujas verslo ekosistemas ir galimybes sektoriui. Todėl svarbu teikti pirmenybę moksliniams tyrimams, inovacijoms ir inovacijų plėtojimui, taip pat švietimui, mokymui ir įgūdžių lavinimui, siekiant remti šias medienos vertės grandines ir apskritai žiedinę bioekonomiką. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Tvarios miškotvarkos stiprinimas ir pasaulinio miškų kirtimo sustabdymas ir toliau turi būti aiškūs ES miškų strategijos tikslai

| 3.4.1. | Tvari miškotvarka priklauso nacionalinei ES valstybių narių kompetencijai, o bendrai sutarta tvarios miškotvarkos apibrėžtis yra įtvirtinta nacionaliniuose ir subnacionaliniuose teisės aktuose, įgyvendinamuose visoje ES. Tvarios miškotvarkos praktika yra grindžiama nacionalinio lygmens miškų valdymo sistemomis. Savanoriškos rinkos priemonės, pavyzdžiui, sertifikavimas, gali būti vienas iš būdų užtikrinti tvarumą. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Siekiant darnaus vystymosi tikslų, labai svarbu mažinti visuotinį miškų kirtimą ir miškų alinimą stiprinant aktyvią ir tvarią miškotvarką, šiuo tikslu įgyvendinant visos Europos susitarimą, į prekybos susitarimus įtraukiant pakankamai tvirtus skyrius dėl tvaraus vystymosi, sutelkiant vietoje gaminamos biomasės išteklius Europoje ir remiant perėjimą prie tvaresnių vartotojų įpročių. Be to, reikia bendrų pastangų remti miško įveisimo veiklą visame pasaulyje. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Šiuo požiūriu EESRK palankiai vertina EK komunikatą „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (9). |
| --- | --- |

3.4.3.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | 2018 m. gruodžio 7 d. Europos Komisija paskelbė laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą (10)„ES miškų strategijos „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“ įgyvendinimo pažanga“ (toliau – ataskaita). Ataskaitoje pateikiamos įžvalgos apie kiekvienos iš aštuonių prioritetinių sričių, nurodytų ES miškų strategijoje, įgyvendinimo pažangą (11):






  1) | Mūsų kaimo ir miesto bendruomenių rėmimas |
| --- | --- | --- |

4.1.

1)

Mūsų kaimo ir miesto bendruomenių rėmimas

| 2) | Su mišku susijusių ES pramonės šakų, bioenergetikos ir platesnio masto žaliosios ekonomikos konkurencingumo ir tvarumo skatinimas |
| --- | --- |

2)

Su mišku susijusių ES pramonės šakų, bioenergetikos ir platesnio masto žaliosios ekonomikos konkurencingumo ir tvarumo skatinimas

| 3) | Miškai keičiantis klimatui |
| --- | --- |

3)

Miškai keičiantis klimatui

| 4) | Miškų apsauga ir ekosisteminių paslaugų stiprinimas |
| --- | --- |

4)

Miškų apsauga ir ekosisteminių paslaugų stiprinimas

| 5) | Kokius miškus turime? Kaip jie keičiasi? |
| --- | --- |

5)

Kokius miškus turime? Kaip jie keičiasi?

| 6) | Nauji ir inovatyvūs miškininkystės ir pridėtinės vertės produktai |
| --- | --- |

6)

Nauji ir inovatyvūs miškininkystės ir pridėtinės vertės produktai

| 7) | Bendradarbiavimas siekiant nuosekliai valdyti ir geriau suprasti mūsų miškus |
| --- | --- |

7)

Bendradarbiavimas siekiant nuosekliai valdyti ir geriau suprasti mūsų miškus

| 8) | Miškai iš pasaulinės perspektyvos. |
| --- | --- |

8)

Miškai iš pasaulinės perspektyvos.

| 4.2. | Daugiamečiame įgyvendinimo plane (12) (miškų DĮP) pateikiamas EK skirtas prioritetų sąrašas iki 2017 m. Šia ataskaita taip pat siekiama padėti nustatyti prioritetus likusiam 2018–2020 m. laikotarpiui. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ataskaitoje daroma išvada, kad ES miškų strategijos įgyvendinimas vykdomas tinkamai. Likę klausimai įgyvendinami šiuo metu arba bus įgyvendinti iki 2020 m. Tačiau ataskaitoje neaptariami veiksmai po 2020 m. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | 2019 m. balandžio 15 d. Taryba priėmė Tarybos išvadas (13) dėl ES miškų strategijos įgyvendinimo pažangos ir paragino Komisiją „pradėti svarstyti galimybes nustatyti naują laikotarpio po 2020 m. ES miškų strategiją“. Logiška, kad tokia strateginė programa turėtų būti skirta miškams ir visam su mišku susijusiam sektoriui. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | 2019 m. balandžio mėn. vykusiame plenariniame posėdyje Europos regionų komitetas priėmė nuomonę (14) dėl ES miškų strategijos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

4.5.

2019 m. spalio 30 d. Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  EESRK nuomonė dėl „Klimato ir energetikos politikos poveikio žemės ūkio ir miškininkystės sektoriams“ (OL C 291, 2015 9 4, p. 1).

1

(2)  EESRK nuomonė „Pastangų pasidalijimas 2030 m. ir žemės naudojimas, žemės naudojimo keitimas ir miškininkystė“ (LULUCF) (OL C 75, 2017 3 10, p. 103).

2

(3)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

3

(4)  Šaltinis: BFW-Praxisinformation Nr. 28 (2012, p. 4).

4

(5)  Rezoliucija H1„Bendrosios Europos darniojo miškų ūkio gairės“.

5

(6)  Voluntary Carbon Market Insights: 2018 Outlook and First-Quarter Trends

6

(7)  CARBOMARK - Improvement of policies toward local voluntary carbon markets for climate change mitigation

7

(8)  EESRK nuomonė „Bioekonomikos indėlis siekiant ES klimato kaitos ir energetikos tikslų ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų“ (OL C 440, 2018 12 6, p. 45).

8

(9)  COM(2019) 352 final

9

(10)  EU forest strategy on track to achieve its 2020 aims

10

(11)  COM(2013) 659 final

11

(12)  SWD(2015) 164 final

12

(13)  Tarybos išvados dėl pažangos įgyvendinant ES miškų strategiją ir dėl naujos miškų strateginės programos.

13

(14)  RK nuomonė „ES miškų strategijos įgyvendinimas“.

14

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/92 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/92

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nuomonė dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Žiedinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimas“

[COM(2019) 190 final]

(2020/C 47/14)

Pranešėjas Peter SCHMIDT

| Konsultavimasis | Komisija, 2019 4 11 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 29 straipsnio 1 dalis |
| Biuro sprendimas | 2019 3 19 |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2019 10 1 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 31 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 164/2/0 |

Konsultavimasis

Komisija, 2019 4 11

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 29 straipsnio 1 dalis

Biuro sprendimas

2019 3 19

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2019 10 1

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 31

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

164/2/0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos ataskaitą „Žiedinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimas“, ypač tai, kad joje pripažįstama, jog pereinant prie žiedinės ekonomikos labai svarbus vaidmuo tenka suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui. Komitetas taip pat remia planus nustatyti Europos žaliąjį kursą ir pasiūlyti naują Žiedinės ekonomikos veiksmų planą, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama konkretiems sektoriams, pavyzdžiui, tekstilės ir statybos, kaip nurodyta išrinktosios Europos Komisijos Pirmininkės Ursulos von der Leyen politinėse gairėse (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Siekiant suburti Europos žiedinės ekonomikos bendruomenę, pradėjo veikti Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platforma (EŽESSP). Ji buvo sukurta 2017 m. bendra Komiteto ir Europos Komisijos iniciatyva, atsižvelgiant į EESRK nuomonėje dėl žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio pateiktas rekomendacijas (2). Reikšmingas platformos sėkmės veiksnys yra institucijų partnerystė, todėl svarbu pagal visus naujus žiedinės ekonomikos veiksmų planus šią partnerystę toliau plėtoti ir plėsti, siekiant užtikrinti, kad pertvarkos procese daugiausia dėmesio būtų skiriama pilietinės visuomenės subjektams. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK tvirtai tiki pagrindiniu platformos vaidmeniu, t. y. užtikrinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą. Šis platformos vaidmuo turėtų būti atliekamas toliau, o ateityje – stiprinamas. Konkrečiai kalbant, platforma turėtų būti toliau plėtojama, kad būtų užtikrintas holistinis požiūris į žiedinę ekonomiką, atsižvelgiant į sąsajas su kitomis politikos sritimis (pvz., energetika, klimato kaita, socialine politika, piliečių dalyvavimu, gerove, socialine integracija ir įtrauktimi, piliečių ir vartotojų teisėmis bei pareigomis ir pan.) ir visais valdymo lygmenimis (Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos). Taip pat reikia nustatyti perėjimui prie žiedinės ekonomikos kylančias kliūtis, ypač svarbiuose sektoriuose, kaip antai tekstilės, maisto, statybos, elektronikos ir (mikro)plastikų. Reikia rinkti duomenis apie darbo vietų kūrimo, galimybių naudotis paslaugomis, sąnaudų mažinimo ir bendradarbiavimu grindžiamų vartojimo modelių teikiamą naudą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Siekiant parodyti didėjančią žiedinės ekonomikos svarbą ir daugialypumą, kitos kadencijos metu platformą remiančios Koordinavimo grupės nariai turėtų į savo gretas įtraukti ir kitus svarbius suinteresuotuosius subjektus (pvz., atstovaujančius jaunimui ir finansų sektoriui), padėti parengti ateities scenarijus, skirtus sektorių sąsajoms stiprinti, reguliariau rengti susitikimus ir tapti platformos ambasadoriais, net ir forumuose, veikiančiuose už žiedinės ekonomikos bendruomenės ribų. Be to, Koordinavimo grupė ateityje galėtų padėti išbandyti žiedinės ekonomikos sprendimus vietos lygmeniu, taikydama eksperimentinio pobūdžio intervencines priemones ir pasitelkdama „gyvąsias laboratorijas“, kad būtų galima suteikti duomenų politikos formuotojams. Koordinavimo grupė buvo, yra ir bus neatsiejamas platformos sėkmės veiksnys, todėl su ja turėtų būti konsultuojamasi dėl politikos krypties rengiant visus naujus žiedinės ekonomikos veiksmų planus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti įtraukumą, perėjimas prie žiedinės ekonomikos dabar turi būti skatinamas nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis. Svarbu veiklą pritaikyti prie vietos aktualijų ir išnaudoti vietos privalumus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Decentralizuotas požiūris gali būti itin naudingas siekiant nustatyti, kaip žiedinė ekonomika gali pagerinti piliečių gyvenimą. EESRK rekomenduoja sukurti Piliečių įžvalgų grupę (angl. Citizen Insights Panel), kuri padėtų įvertinti piliečių elgesį, motyvus ir kliūtis imtis žiedinių sprendimų. Piliečių įžvalgų grupė remtųsi jau veikiančios Vartotojų įžvalgų veiksmų grupės (angl. Consumer Insight Action Panel) veikla ir ją papildytų – pastaroji veiksmų grupė buvo įsteigta Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platformos Koordinavimo grupės narių iniciatyva, siekiant geriau suprasti vartotojų ir piliečių dalyvavimą ir paspartinti pokyčius pereinant prie žiedinės elgsenos, kuri išties pakeistų padėtį. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Sudarant sąlygas pertvarkai jau dabar svarbų vaidmenį atlieka finansavimas. Kad būtų galima žiedinę ekonomiką dar labiau decentralizuoti ir sprendimus pritaikyti prie vietos aplinkybių, reikia užtikrinti vietos finansų įstaigų įgalėjimą palankiau žvelgti į žiedinę ekonomiką, pavyzdžiui, išplėsti Europos investicijų banko programą „Žiediniai miestai“ įtraukiant į ją „žiedinius kaimus“. Kitas pasiūlymas, kaip nukreipti ekonomiką laikytis žiedinės ekonomikos principų – naudoti PVM kaip ekonominę priemonę, padedančią užtikrinti gaminio naudojimo trukmės pratęsimą jį pakartotinai naudojant ir remontuojant. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kadangi svarbų vaidmenį užtikrinant, kad gaminiai taptų „labiau žiediniai“, atlieka mažmenininkai, toliau integruoti žiedinės ekonomikos principus į vertės grandinę (įskaitant sąlygų žiedinei elgsenai sudarymą) gali padėti Žiedinės mažmeninės prekybos darbo grupė. EESRK siūlo Komisijai skatinti šios darbo grupės veiklą per jau veikiantį Mažmeninės prekybos forumą. Šiame procese turėtų dalyvauti pilietinės visuomenės organizacijos bei tvarios elgsenos ir gyvensenos ekspertų organizacijos, užtikrindamos atstovavimą piliečiams ir integruotą požiūrį į žiedinę gamybą ir vartojimą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Stipri varomoji jėga spartinant perėjimą gali būti viešieji pirkimai. Siekiant skatinti didesnį žiedinių gaminių, darbų ir paslaugų naudojimą ir išnaudoti jų potencialą propaguoti žiediškumą, svarbu institucionalizuoti žiedinius viešuosius pirkimus, didinti atitinkamų suinteresuotųjų subjektų gebėjimus ir žinias, užtikrinti teisinį aiškumą ir remti žiedinių viešųjų pirkimų vykdymą. Labai naudinga būtų mokymo programa žiedinių viešųjų pirkimų klausimais. Veiksmingi būtų ir visoje Europoje rengiami rinkos dalyvių informavimo seminarai, skirti žiediškumui. EESRK rekomenduoja, kad, siekiant kuo labiau sumažinti (o geriausiu atveju visiškai pašalinti) neigiamą poveikį aplinkai ir atliekų susidarymą per visą produktų gyvavimo ciklą, visose valstybėse narėse viešiesiems pirkimams reikia privalomai taikyti minimalius aplinkos apsaugos kriterijus, kurie jau yra numatyti ES direktyvose. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kad perėjimas prie žiedinės ekonomikos būtų sėkmingas, lemiamos reikšmės turi ir vartotojų supratimas bei dalyvavimas. Pradėjus naudoti žiedinės ekonomikos ženklą būtų galima paspartinti pertvarką ir padėti vartotojams tvariai rinktis, tačiau kartu turėtų būti vykdoma Europos masto komunikacijos kampanija. Gebėjimų stiprinimas taip pat yra vienas iš pagrindinių ramsčių siekiant padėti suinteresuotiesiems subjektams suprasti ES perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir prie jo prisijungti. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Žiedinės ekonomikos veiksmų planas

| 2.1. | Strategijoje „Europa 2020“ pabrėžiama, kad pažangus, tvarus ir integracinis augimas – tai būdas didinti ES konkurencingumą bei produktyvumą ir palaikyti tvarią socialinę rinkos ekonomiką. Žiedinė ekonomika suteikia didelių galimybių įgyvendinti šią strategiją ir užtikrinti žmonių bei planetos gerovę. 2015 m. Europos Komisija paskelbė Žiedinės ekonomikos veiksmų planą, kuriuo siekiama Europoje remti ir skatinti perėjimą nuo linijinio ekonomikos modelio prie žiedinio modelio. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Žiedinės ekonomikos veiksmų plane (3) išdėstyta plataus užmojo programa, kurioje numatyti 54 veiksmai įvairiose vertės grandinėse, įskaitant, pavyzdžiui, gamybą, vartojimą, atliekų tvarkymą ir antrines žaliavas. Daugelyje veiksmų plano vietų Europos Komisija mini suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir bendradarbiavimą su jais, siekiant sudaryti sąlygas pereiti prie žiedinės ekonomikos modelio. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2016 m. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė nuomonę dėl žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio (4) ir joje pasiūlė sukurti platformą, kurioje dalyvaudami, žiedinės ekonomikos bendruomenės suinteresuotieji subjektai galėtų bendrauti tarpusavyje ir dalytis gerąja praktika, žiniomis ir patirtimi. Komitetas ir Europos Komisija kartu įsteigė Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platformą (5) (EŽESSP) – virtualią erdvę, kurioje suinteresuotieji subjektai suburiami internetu ir asmeniškai, kviečiant dalyvauti metinėje konferencijoje. Šią platformą remia Koordinavimo grupė, sudaryta iš 24 narių, atstovaujančių visos Europos pilietinės visuomenės organizacijoms ir veikiančių kaip platformos ambasadoriai. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2019 m. Europos Komisija priėmė ataskaitą „Žiedinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimas“ (6), kurioje pristatė svarbiausius plano įgyvendinimo rezultatus ir būsimus uždavinius. Šioje ataskaitoje nagrinėjamos tokios temos kaip „Žiedinės ekonomikos kūrimas“ ir „Pertvarkos spartinimas“. Pastaruoju klausimu Komisija konkrečiai nurodo, kad reikia aktyvaus suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad prie ataskaitos pridedami patvirtinamieji dokumentai (SWD (2019) 90/91/92) pateikiami tik anglų kalba, o tai yra kliūtis supratimui ir dalyvavimui valstybių narių lygmeniu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK palankiai vertina šią naujausios informacijos pateikiančią ataskaitą, ypač tai, kad joje pripažįstama, jog pereinant prie žiedinės ekonomikos gyvybiškai svarbus bus suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK pažymi, kad žiedinė ekonomika taip pat turėtų būti įtraukta į nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir kad šiame kontekste reikėtų labiau atsižvelgti ir į socialinį aspektą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK pabrėžia, kad, atliekant platesnio masto žiedinės ekonomikos poveikio prekybai analizę, reikia atlikti išsamų visų medžiagų srautų, judančių į ES ir iš jos, tyrimą. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas būsimame Žiedinės ekonomikos veiksmų plane

| 3.1. | Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platforma jau tapo sėkmingu ir žinomu ES lygmens forumu, kuris sudaro sąlygas vesti tarpsektorinius, įvairių suinteresuotųjų subjektų dialogus ir dalytis gerąja patirtimi, strategijomis ir žiniomis skirtingose žiedinės ekonomikos srityse. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dabar atėjo laikas šią sėkmingą įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą perkelti į regioninį, nacionalinį ir vietos lygmenį, kad teigiamas poveikis būtų skleidžiamas visose valstybėse narėse ir kad būtų padidintas piliečių dalyvavimas. Svarbu, kad veikla būtų decentralizuota, pritaikyta prie vietos aktualijų ir išnaudojanti vietos privalumus. Atsižvelgiant į visoje Europoje vyraujančią kultūrų ir aplinkybių įvairovę, skirtingoms šalims yra svarbios skirtingos prioritetinės sritys ir skirtingos pramonės šakos. Tai pabrėžiama EESRK užsakymu atliktame tyrime „Žiedinės ekonomikos strategijos ir veiksmų planai Europoje. Sinergijų ir bendradarbiavimo ir aljansų kūrimo galimybių nustatymas“ (7). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Piliečių elgesys, motyvacija ir kliūtys juos įtraukti į žiedinių sprendimų taikymą taip pat priklauso nuo konteksto, todėl svarbu sudaryti palankesnes sąlygas įvairiems decentralizuotiems eksperimentams atlikti, kad būtų galima geriau suprasti ir paspartinti tokią žiedinę elgseną, kuri tikrai keistų padėtį. Dalyvavimas turėtų būti susijęs su vietos lygmeniu, orientuotas į veiksmus ir pritaikytas konkrečiai įgyvendinimo veiklai skirtingose šalyse, taip tenkinant vietos gyventojų poreikius ir didinant jų gerovę. Ši ir kitos piliečių elgsenai skirtos strategijos šiuo metu nagrinėjamos Vartotojų įžvalgų veiksmų grupėje; rekomenduojama jas toliau plėtoti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Decentralizuotas požiūris gali būti itin naudingas siekiant ištirti žiedinės ekonomikos vaidmenį gerinant piliečių gyvenimą, šiuo tikslu įtraukiant socialinius rodiklius, pagal kuriuos būtų galima įvertinti žiedinės ekonomikos veiklos sėkmę vietos lygmeniu. Keletas šios sąsajos pavyzdžių – tokie aspektai kaip socialinės sąveikos ir integracijos lygis, kurį lemia dalijimosi iniciatyvos arba pasitenkinimas įgijus naujų įgūdžių pataisyti gaminius, pačiam užsiauginti maisto ar pasigaminti drabužių. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tai galėtų būti nacionaliniai, regioniniai ar miestų suinteresuotųjų subjektų renginiai (8), kuriuose daugiausia dėmesio būtų skiriama vietinės svarbos problemoms ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo vietos lygmeniu stiprinimui. Pagrindiniai dalyviai būtų vietos MVĮ, valdžios institucijos, pilietinės visuomenės organizacijos ir ypač vartotojai, kurie visi kartu galėtų:






  — | spręsti konkrečias vietinės svarbos problemas, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

spręsti konkrečias vietinės svarbos problemas,

| — | apibrėžti, kaip žiedinė ekonomika gali prisidėti prie asmens gerovės, |
| --- | --- |

—

apibrėžti, kaip žiedinė ekonomika gali prisidėti prie asmens gerovės,

| — | nustatyti, kaip žiedinė ekonomika gali užtikrinti laimę ir pagerinti gyvenimo kokybę, |
| --- | --- |

—

nustatyti, kaip žiedinė ekonomika gali užtikrinti laimę ir pagerinti gyvenimo kokybę,

| — | parengti sprendimus, kurie leistų piliečiams rinktis tvarų ir žiedinį gyvenimo būdą, |
| --- | --- |

—

parengti sprendimus, kurie leistų piliečiams rinktis tvarų ir žiedinį gyvenimo būdą,

| — | prisijungti prie vietos agentūrų ir infrastruktūros (arba investuoti į naujas agentūras ir infrastruktūrą ten, kur jų nėra), |
| --- | --- |

—

prisijungti prie vietos agentūrų ir infrastruktūros (arba investuoti į naujas agentūras ir infrastruktūrą ten, kur jų nėra),

| — | sudaryti partnerių paieškos galimybes siekiant spręsti vietos problemas, |
| --- | --- |

—

sudaryti partnerių paieškos galimybes siekiant spręsti vietos problemas,

| — | įtraukti profesines sąjungas į vietos darbuotojų įgūdžių ugdymo procesą, |
| --- | --- |

—

įtraukti profesines sąjungas į vietos darbuotojų įgūdžių ugdymo procesą,

| — | sukurti mokymosi centrus, kurie tęstų veiklą po renginių, |
| --- | --- |

—

sukurti mokymosi centrus, kurie tęstų veiklą po renginių,

| — | aptarti su žiedine ekonomika susijusius standartizavimo procesus, kaip antai Italijos „Prassi di Riferimento“ (9). |
| --- | --- |

—

aptarti su žiedine ekonomika susijusius standartizavimo procesus, kaip antai Italijos „Prassi di Riferimento“ (9).

| 3.6. | Tokie renginiai ir platformos bus ypač aktualūs šalyse ir regionuose, kuriuose vykdoma nedaug su žiedine ekonomika susijusių veiksmų. Šie renginiai turėtų paskatinti naujus žiedinius veiksmus ir dalyvavimą, kad būtų užtikrintas platesnio masto žiedinės ekonomikos supratimas ir įgyvendinimas visoje ES. Būsimuose žiedinės ekonomikos veiksmų planuose turėtų būti remiami vietos suinteresuotieji subjektai ir vietos lygmens sprendimai, kad būtų galima sėkmingai įgyvendinti ES strategiją ir didinti gerovę visose Europos šalyse. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Siekiant vietos lygmeniu pradėti diegti žiedinės ekonomikos sprendimus ir paskatinti platesnį šios praktikos taikymą, svarbu pademonstruoti ir išplėtoti daugkartinio taikymo žiedinės ekonomikos projektus įvairiuose kontekstuose, pavyzdžiui, 100 žiedinių gyvenamųjų rajonų, 100 žiedinių bendruomenių, 100 žiedinių kaimų, 10 žiedinių universitetinių miestelių ir 10 žiedinių salų. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Sudarant sąlygas pertvarkai jau dabar svarbų vaidmenį atlieka finansavimas. Kad būtų galima žiedinę ekonomiką dar labiau decentralizuoti ir sprendimus pritaikyti prie vietos aplinkybių, reikia užtikrinti vietos finansų įstaigų įgalėjimą palankiau žvelgti į žiedinę ekonomiką – nuo geresnio žiedinių principų supratimo iki didesnės paramos pertvarkai suteikimo produktais, paslaugomis ir operacijomis. Pavyzdžiui, Europos investicijų bankas galėtų taikyti esamas priemones, skirtas didmiesčiams, pavyzdžiui, programą „Žiediniai miestai“, į ją taip pat įtraukdamas „žiedinius kaimus“. Šiame procese turėtų aktyviau dalyvauti vietos bankai. Be to, reikėtų išsamiau išnagrinėti klimato kaitos ir žiedinės ekonomikos finansavimo tarpusavio sąsajas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Aplinkosaugos krizės yra sistemiškai susijusios su nelygybės, migracijos ir demokratijos krizėmis. Viena iš šių krizių kylimo priežasčių – finansiniam kapitalizmui būdinga milžiniška nelygybė ir nuolatinė demokratijos erozija, o tai yra mūsų virsmo rinkos visuomene rezultatas. Nė viena iš šių krizių negali būti tinkamai atremta atskirai, tačiau gerai sukurta žiedinė ekonomika gali padėti sumažinti ekonominės, aplinkosauginės ir socialinės sistemos pažeidžiamumą. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Vykdant sisteminę pertvarką taip pat turėtų būti sprendžiami susiję socialiniai ir aplinkos uždaviniai, persipynę su krizėmis, kylančiomis dėl nelygybės ar demokratijos erozijos. Svarbu skatinti dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis siekiant ištirti galimą riziką ir gilesnes žiedinės ekonomikos problemas, taip pat stiprinti atitinkamų pilietinių visuomenės organizacijų kompetenciją, kad būtų užtikrinta sąžiningesnė ir teisingesnė pertvarka. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kad būtų galima pereiti prie žiedinės ekonomikos, suinteresuotieji subjektai turi išsiugdyti naujų gebėjimų ir įgūdžių, reikalingų žiedinei mąstysenai ir praktikai, pradedant išsamesnėmis žiniomis apie medžiagų sudėtį ir baigiant geresniu verslo modelių ir socialinio elgesio supratimu, ypač svarbiausiuose sektoriuose, pavyzdžiui, tekstilės, statybos, maisto, elektronikos ir (mikro)plastikų. Svarbu plėtoti ir gerinti pagrindinių suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, verslininkų, gamintojų, mažmenininkų, viešųjų pirkimų vykdytojų ir piliečių, žiedinę kompetenciją. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Siekiant padėti spartinti pertvarką, reikėtų remti verslininkus, gamintojus, profesines sąjungas ir vartojus kuriant pažangią, IRT grindžiamą žiedinę ekonomiką. Tai galima pasiekti įvairiais būdais, pavyzdžiui, kuriant pažangius žiedinės ekonomikos kompetencijos centrus, kurie galėtų būti integruoti į vietos centrus, skatinant mainus ir partnerių paiešką, taip pat sukuriant darbo grupę su pagrindiniais IRT sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Reikėtų ištirti galimybę naudoti pridėtinės vertės mokestį (PVM) kaip priemonę produktų gyvavimo trukmei pratęsti, juos pakartotinai naudojant ir remontuojant. Kai kurios ES valstybės narės jau ėmėsi priemonių, kuriomis sumažinamas tiek naudotų prekių, tiek remonto paslaugų apmokestinimas PVM (10). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Be to, yra galimybių naudoti esamas sistemas, prie kurių įmonės jau yra pripratusios, pavyzdžiui, aplinkosaugos audito priemones, kaip antai Aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS), tarptautines priemones, pavyzdžiui, tas, kurias parengė Tarptautinė standartizacijos organizacija (ISO) (pvz., ISO 14001 ar būsimas ISO/TC 323 dėl žiedinės ekonomikos), arba minimalius aplinkos apsaugos kriterijus (kurie yra nustatyti ES direktyvose, tačiau jų taikymas valstybėse narėse nėra privalomas). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Kad gaminiai labiau atitiktų žiedinius principus, pavyzdžiui, mažinant pakuotes, svarbų vaidmenį jau dabar atlieka mažmenininkai. Jie taip pat gali daryti didelę įtaką vartotojų gyvenimo būdui – mažmenininkai nusprendžia, iš kokio asortimento vartotojai gali rinktis, daro poveikį jų pirkimo sprendimams ir net produktų naudojimo ir šalinimo būdams. Toliau integruoti žiedinės ekonomikos principus į vertės grandinę, taip pat sudaryti sąlygas žiedinei elgsenai gali padėti Žiedinės mažmeninės prekybos darbo grupė, panaši į mažmeninės prekybos forumą. Į ją taip pat reikėtų kviesti piliečių (elgsenos) ir vartotojų organizacijas bei profesines sąjungas. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Stipri varomoji jėga spartinant pertvarką yra viešieji pirkimai, todėl Žiedinės ekonomikos veiksmų plane yra išdėstyti veiksmai, kad būtų lengviau į viešuosius pirkimus integruoti žiedinės ekonomikos principus. Vykdomas novatoriškas darbas, mokantis iš įgytos patirties. Pradedamos diskusijos, ką praktiškai reiškia žiediniai pirkimai ir kokį poveikį jie gali daryti skatinant žiedinės ekonomikos plėtrą, pavyzdžiui, kaip traukos jėga (t. y. perkamąja galia didinant esamų žiedinių sprendimų rinką) ar net kaip potenciali varomoji jėga (t. y. kartu kuriant naujus sprendimus, kuriais būtų galima patenkinti perkančiųjų viešųjų organizacijų poreikius). Siekiant skatinti didesnį žiedinių viešųjų pirkimų naudojimą ir išnaudoti jų galimybes plačiau diegti inovacijas, svarbu institucionalizuoti žiedinius viešuosius pirkimus, didinti atitinkamų suinteresuotųjų subjektų gebėjimus ir žinias, užtikrinti teisinį aiškumą ir skatinti dialogus žiedinių viešųjų pirkimų klausimais. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Žiedinis gyvenimo būdas arba žiedinę elgseną lemiantys pokyčiai gali būti papildomas rodiklis siekiant įvertinti sistemingą perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir parodyti žiedinės ekonomikos infrastruktūros, įmonių ir politikos įtaką piliečių lygmeniui. Svarbu, kad mes, Europos piliečiai, galėtume suprasti, ką ir kaip mes naudojame, remontuojame ir šaliname šiandien, o ne ką ir kaip naudodavome, nuomodavome, remontuodavome ir šalindavome anksčiau. Miestų lygmeniu turėtų būti kuriamos „gyvosios laboratorijos“ ir kitos panašios priemonės. Gyvosiose laboratorijose eksperimentuojama tikromis gyvenimo sąlygomis, pavyzdžiui, namų ūkiuose, organizacijose ar net gyvenamuosiuose miestų rajonuose, kur gali būti kuriami žiedinių sprendimų ir intervencinių veiksmų prototipai, atliekami bandymai realioje aplinkoje ir suteikiama duomenų žiedinės ekonomikos strategijomis. Reikia ryžtingiau spręsti priešlaikinio nusidėvėjimo problemą, kaip EESRK rekomendavo nuomonėje „Tvaresnis vartojimas: pramonės produktų gyvavimo trukmės sistema ir vartotojų informavimas siekiant susigrąžinti pasitikėjimą“. Visų pirma reikėtų apsvarstyti galimybę pratęsti garantijos laikotarpį, kad jis truktų ne mažiau kaip penkerius metus. Vartotojų įžvalgų veiksmų grupė, bendradarbiaudama su įmonėmis, NVO ir vartotojų organizacijomis, ieško sprendimų ir modelių, kuriais būtų skatinami viso gyvavimo ciklo garantijų modeliai. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Žiedinė ekonomika yra svarbi priemonė siekiant darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. Norint paspartinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, svarbu skatinti dialogą ir keitimąsi informacija apie tai, kaip suinteresuotieji subjektai gali naudotis žiedine ekonomika kaip priemone DVT ir kitiems svarbiems uždaviniams įgyvendinti. Siekiant užtikrinti, kad žiedinė ir tvari ekonomika būtų naudinga visiems suinteresuotiesiems subjektams, reikia remti darbuotojus pagal esamas sistemas, pavyzdžiui, profesinio mokymo, kad dabartiniai ir būsimi darbuotojai įgytų įgūdžių, reikalingų perėjimui prie žiedinės ekonomikos. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Svarbu išnagrinėti ir parodyti, kaip žiedinės ekonomikos inovacijos gali didinti konkurencingumą siekiant tvaresnės ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. Universitetai ir mokslinių tyrimų centrai turėtų būti potencialūs žiedinių inovacijų centrai, kuriantys, bandantys ir skleidžiantys inovacijas, nes universitetai turi tinkamų mokslinių tyrimų pajėgumų žiediniams iššūkiams atremti. Problemų sprendimu pagrįstas mokymasis ir mokymas duos naudos ugdant būsimus inovatorius, verslininkus ir tyrėjus, kurie plėtos savo karjerą universitetuose. Universitetai, esantys tose vietovėse, kuriose yra didelis gyventojų tankumas ir išteklių paklausa, gali veikti kaip „gyvosios laboratorijos“, kurios išbando sprendimus prieš juos įdiegiant praktikoje. Reikia vykdyti bandomuosius projektus, kad būtų galima parengti ir pademonstruoti žiediniams universitetiniams miesteliams skirtus atkartojamus metodus ir sprendimus, o žiedinių universitetinių miestelių tinklas galėtų padėti dar labiau skatinti keitimąsi žiniomis. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Perėjimas prie žiedinės ekonomikos Europoje neabejotinai paveiks suinteresuotuosius subjektus tarptautiniu lygmeniu, pavyzdžiui, sudarant prekybos susitarimus. Diegdama inovacijas, kad pereitų prie žiedinės ekonomikos, Europa gali nustatyti pasaulinius standartus sąžiningesnei ekonomikai, kuri būtų naudinga visiems piliečiams ir kuri pasižymėtų įvairove bei būtų pritaikoma tiek kaimo, tiek miesto vietovėms. Šiuo tikslu reikės vietos, regioninio ir nacionalinio lygmens požiūrio į pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų įtraukimą kuriant, plėtojant, įgyvendinant ir stebint žiedinės ekonomikos strategijas (11), skirtas šiems regionams (t. y. kovai su skurdu, kokybiškų darbo vietų kūrimui ir gyvenimo kokybės gerinimui, darbui neperžengiant ekologinių ribų). Šiuo atžvilgiu gerąją praktiką vykdo Slovėnija, įgyvendindama savo žiedinės ekonomikos veiksmų planą. EESRK ragina sprendimus priimančius asmenis, dalyvaujančius rengiant žiedinės ekonomikos strategijas ir veiksmų planus, laikytis šio požiūrio. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platformos (EŽESSP) vaidmuo

| 4.1. | EŽESSP platforma buvo įsteigta siekiant suburti Europos žiedinės ekonomikos bendruomenę. Ji buvo sukurta 2017 m. bendra Komiteto ir Europos Komisijos iniciatyva, atsižvelgiant į EESRK nuomonėje „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ pateiktas rekomendacijas (12). Platformos tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas konsultacijoms su pilietine visuomene, nacionalinių, regioninių ir sektorinių tinklų bendradarbiavimui ir keitimuisi patirtimi, informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais. EESRK šiai platformai teikia sekretoriato paslaugas ir užtikrina ryšį tarp pilietinės visuomenės ir politikos formuotojų. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Platformai padeda Koordinavimo grupė, sudaryta iš 24 ekspertų iš visos Europos, atrinktų iš pilietinės visuomenės organizacijų, verslo ir profesinių sąjungų atstovų, ekspertų grupių, mokslinių tyrimų centrų ir viešųjų įstaigų, suinteresuotų žiedinės ekonomikos plėtojimu. Šios įvairių suinteresuotųjų subjektų grupės nariai atstovauja šiai Europos platformai atlikdami savo veiksmus ir funkcijas vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis. Tokius veiksmus EESRK ir Europos Komisija sėkmingai remia per virtualią platformą (13). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Koordinavimo grupė vadovauja platformos veiklai ir, be kita ko, padeda organizuoti metinės Europos žiedinės ekonomikos konferencijos (iki šiol surengtos tris kartus) antrosios dienos renginius, o jos nariai veikia kaip jos ambasadoriai. Grupė, kuriai įgaliojimai suteikti iki 2020 m., oficialiai posėdžiauja kartą per metus. Ji buvo įsteigta paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą, o jos įgaliojimus nustatė EESRK ir Europos Komisija. Ateityje Koordinavimo grupės nariai turėtų posėdžiauti reguliariau ir (arba) svarstyti konkrečius klausimus, taip pat būti platformos ambasadoriais, net ir forumuose, veikiančiuose už žiedinės ekonomikos bendruomenės ribų. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Reikšmingas platformos sėkmės veiksnys yra institucijų partnerystė, todėl svarbu, kad ši partnerystė būtų toliau plėtojama ir augtų pagal visus naujus žiedinės ekonomikos veiksmų planus, siekiant užtikrinti, kad pertvarkos procese daugiausia dėmesio būtų skiriama pilietinės visuomenės subjektams. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Platformos koordinavimo grupė – tai valstybių narių lygmeniu sukauptų žinių ir patirties šaltinis, kuriuo galima naudotis ir kurį turėtų palankiai vertinti ES institucijos, pavyzdžiui, Europos Komisija, Europos investicijų bankas ir kt. Tokiomis žiniomis ir patirtimi galėtų būti naudojamasi aktyviau įtraukiant Koordinavimo grupę ir su ja konsultuojantis. Koordinavimo grupės veikla buvo ir bus neatsiejamas platformos sėkmės veiksnys ir ji turėtų būti numatyta visuose naujuose žiedinės ekonomikos veiksmų planuose. Tai turėtų atspindėti bet kokie nauji platformos įgaliojimai ir jais reikėtų toliau plėtoti tokių pilietinės visuomenės veikėjų jau atliekamą vaidmenį, pavyzdžiui, vartojimo, finansų, bioekonomikos, švietimo ir inovacijų srityse. Todėl su Koordinavimo grupe reikėtų konsultuotis dėl politikos krypties priimant bet kokį naują Žiedinės ekonomikos veiksmų planą. Šiomis aplinkybėmis EESRK ir toliau atliks svarbų vaidmenį įtraukiant suinteresuotuosius subjektus į politikos formavimo procesą. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Itin vertinga EESRK sukaupta patirtis, kaip pasiekti bendrą sutarimą ir užtikrinti įtraukumą. Pripažintas ir remiamas svarbus Komiteto darbas teikiant Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platformai sekretoriato paslaugas ir tvarkant jos interneto svetainę. Ši struktūra – neatsiejamas šios platformos platesnio masto sėkmės veiksnys. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Platformos interneto svetainė taip pat yra gausus žinių ir gerosios praktikos pavyzdžių šaltinis, padedantis jai tapti pagal vieno langelio principą veikiančiu virtualiu informacijos centru žiedinės ekonomikos klausimais. Šiai itin svarbiai internetinei priemonei reikėtų ir toliau teikti tinkamą institucinę paramą ir suteikti erdvės bei išteklių augti, kad ji galėtų toliau skleisti novatoriškus sprendimus, svarbias žinias ir pagrindinius ryšius, siekdama išlaisvinti suinteresuotųjų subjektų potencialą pereiti prie žiedinės ekonomikos visoje Europoje. |
| --- | --- |

4.7.

2019 m. spalio 31 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  „Daugiau siekianti Sąjunga. Mano Europos darbotvarkė“.

1

(2)  OL C 264, 2016 7 20, p. 98.

2

(3)  COM(2015) 614 final.

3

(4)  OL C 264, 2016 7 20, p. 98.

4

(5)  Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platforma

5

(6)  COM(2019) 190 final.

6

(7)  Tyrimas „Žiedinės ekonomikos strategijos ir veiksmų planai Europoje. Sinergijų ir bendradarbiavimo ir aljansų kūrimo galimybių nustatymas“ ir susijusi EESRK nuomonė „Sąveikos įgyvendinant įvairius žiedinės ekonomikos veiksmų planus kūrimas“ (dar nepaskelbta OL).

7

(8)  Pavyzdžiui, Europos Komisijos renginys Circular Economy – Virtuous Circle Tour.

8

Circular Economy – Virtuous Circle Tour.

(9)  Žr. UNI.

9

(10)  Mažesni mokesčiai pakartotiniam naudojimui ir taisymui paremti.

10

(11)  EESRK nuomonė „Sąveikos įgyvendinant įvairius žiedinės ekonomikos veiksmų planus kūrimas“ (dar nepaskelbta OL).

11

(12)  OL C 264, 2016 7 20, p. 98.

12

(13)  Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platforma.

13

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/98

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Vienybė įgyvendinant energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmus. Dedamas sėkmingo perėjimo prie švarios energetikos pagrindas“

[COM(2019) 285 final]

(2020/C 47/15)

Pranešėjas Tommaso DI FAZIO

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2019 7 22 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2019 10 16 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 219/0/1 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2019 7 22

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2019 10 16

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

219/0/1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos (EK) iniciatyvą pradėti vertinti valstybių narių pateiktus nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų (toliau – NEKSVP) projektus ir taip imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į naują valdymo modelį, kurį 2018 m. gruodžio mėn. patvirtino Taryba ir Parlamentas ir kuriuo siekiama (kartu su valstybėmis narėmis, regionų ir vietos valdžios institucijomis, organizuota pilietine visuomene ir piliečiais) užtikrinti Europos perėjimo prie švarios energijos ir klimato apsaugos veiksmų konvergenciją ir nuoseklumą pasitelkiant daugiapakopį interaktyvų dialogą, kuriame visapusiškai dalyvautų pilietinė visuomenė, viešieji ir privatieji subjektai vietos ir regionų lygmeniu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad numatydama konkrečius nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ES tapo pirmąja didele pasaulio ekonomika, priėmusia teisiškai privalomą programą, kuria siekiama įgyvendinti įsipareigojimus, prisiimtus pagal 2015 m. Paryžiaus susitarimą (COP 21) ir JT darbotvarkę iki 2030 m. ir kurioje valstybės narės raginamos parengti NEKSVP projektus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK džiaugiasi, kad Europos Sąjunga tiek teisės, tiek valdymo požiūriu tampa pavyzdžiu, kaip kovoti su nuolat didėjančia ir visą pasaulį be išimčių apimančia klimato kaitos problema. 2030 m. klimato srities tikslą, kuriuo grindžiamas platesnio užmojo ir būtinas 2050 m. tikslas – visiškas priklausomybės nuo iškastinio kuro panaikinimas, bus galima pasiekti tik bendrais, kompleksiškais ir organizuotais valstybių narių veiksmais. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitetas tvirtai pritaria tam, kad būtų sukurta bendra, patikima ir suderinta platforma, siekiant panaikinti susiskaidymą (tarp įvairių politikos sričių ir sektorių, tarp viešojo administravimo institucijų, suinteresuotųjų šalių ir piliečių, tarp valstybių narių) ir nustatyti bendras kryptis 2030 m. tikslams pasiekti užtikrinant darnų ir konkurencingą vystymąsi, neutralizuojant poveikį klimatui, laipsniškai mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro ir taikant integruotą bei sisteminį požiūrį. Komitetas mano, kad didesnę planų sėkmę gali užtikrinti vieningas gyventojų pritarimas, kurį galima pasiekti skatinant jų dalyvavimą, laikantis principo „iš apačios į viršų“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK nuomone, būtina visų pirma plėtoti bendrą tvarumo kultūrą, kuria būtų prisidedama prie energetikos pertvarkos proceso ir poveikio klimatui neutralizavimo, kuri būtų skatinama visais šveitimo ir mokymo sistemos lygmenimis pradedant nuo vaikystės, kad būtų ugdomas aktyvus ir sąmoningas visų visuomenės narių dalyvavimas, todėl svarbu NEKSVP numatyti atitinkamas priemones. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitetas mano, kad NEKSV planuose reikėtų rekomenduoti vykdyti į žmogų orientuotą pertvarką siekiant sukurti labiau įtraukią, tvarią, taupią, teisingą ir saugią bendrą energetikos sistemą, padedančią rasti pasaulinių energijos ir klimato problemų sprendimus, grindžiamus socialiniu konsensusu ir užtikrinančius naudą įmonėms ir visuomenei nepažeidžiant pusiausvyros energetikos trikampio, kurį sudaro saugumas ir prieinamumas, aplinkosauginis ir socialinis tvarumas, ekonomikos vystymasis ir konkurencingas augimas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK nuomone, baigti kurti Europos energijos rinką, kuri dar nėra visiškai sujungta, sąveiki ir skaidri, kurioje išlieka dideli dujų ir elektros energijos kainų skirtumai, turi būti dar viena iš prioritetinių rekomendacijų, papildyta įsipareigojimais visapusiškai taikyti teisės aktus ir reguliariai tikrinti, ar jie teisingai įgyvendinami. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad energetikos ir transporto sektorių indėlis mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro turėtų būti grindžiamas paskatomis vartotojams ir skatinimu diegti svarbiausias technologijas, kurios leistų iki 2050 m. pasieti nulinio išmetamųjų teršalų kiekio tikslą. EESRK rekomenduoja priimti ir į NEKSVP aiškiai įtraukti specialias strategijas energijai imlioms pramonės šakoms ir regionams, be kita ko, pasitelkiant ATLPS ir anglies dioksido rinkos mechanizmus žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ar miškininkystės (LULUCF) sektoriuose, taip pat įgyvendinti reformas, kuriomis būtų mažinama didmeninės rinkos priklausomybė nuo iškastinio kuro ir geriau integruojami elektros energijos, dujų ir šilumos sektoriai ir didinamas Europos mažmeninės rinkos skaidrumas. EESRK rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti teisingam ATLPS taikymui konkurencingumo tikslais ir nustatyti tinkamą pasienio anglies dioksido mokestį ES importuojamiems energijai imliems produktams. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK sutinka su Europos Komisijos vertinimais, kad NEKSVP yra labai svarbūs siekiant kolektyviai įgyvendinti bendrus klimato ir energetikos tikslus iki 2030 m., nes šie planai suteikia įmonėms ir finansų sektoriui reikalingo aiškumo, tikrumo ir nuspėjamumo, būtinų investicijoms visoje Europoje, įskaitant investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, paskatinti, siekiant padidinti ES konkurencingumą šiame sektoriuje. Nacionaliniai planai, be kita ko, turėtų padėti valstybėms narėms atitinkamai nukreipti finansavimą, t. y. apie 25 % visų lėšų, pagal kitą 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitetas pabrėžia, kad svarbu rekomenduoti NEKSVP aiškiau nurodyti papildomas investicijas, reikalingas planuojamoms priemonėms, kurioms būtinas platus politinis ir socialinis konsensusas, įgyvendinti ir platformoms, kuriomis skatinamas įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas ir susitarimai, sukurti. Kalbant apie NEKSVP numatomas investicijas, EESRK mano, kad reikėtų įvertinti, kokiu būdu ir kokiomis priemonėmis panaikinti Stabilumo pakto apribojimus šioms investicijoms arba bent jau atskirai jas apsvarstyti atsižvelgiant į jų neutralią paskirtį, įvairiapusiškumą ir bendrą aukštą tikslą, kurio jomis siekiama. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK siūlo ypatingą dėmesį skirti socialiniam konsensusui ir problemoms, kurios kils įgyvendinant planus, ypač tais atvejais, kai siekiant švarios energijos tikslo reikės restruktūrizuoti gamybos sektorius ar netgi iš viso nutraukti jų veiklą. Planuose turėtų būti numatyti darbuotojų perkėlimo mechanizmai. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK rekomenduoja Komisijai reikalauti, kad visos valstybės narės parengtų aiškius NEKSVP skyrius dėl ketinamų vykdyti procesų socialinio tvarumo ir dėl įgyvendinimo politikos, kuria turėtų būti skatinama siekti integracinio augimo, teisingo naudos ir sąnaudų paskirstymo, taip pat aiškiai ir skaidriai informuoti pilietinę visuomenę. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitetas mano, kad būtų naudinga rekomenduoti skatinti valstybių narių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir joms lygiaverčių įstaigų tinklą, kad organizuota pilietinė visuomenė aktyviai dalyvautų kuriant ir stebint NEKSVP, kuriuose turėtų būti atskiras skyrius, skirtas pilietinės visuomenės indėliui, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų ir privačių subjektų pastaboms. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK prašo Europos Komisijos galutinį NEKSVP vertinimą pateikti Tarybai, Parlamentui, Regionų komitetui ir pačiam EESRK ir norėtų, kad šiuo tikslu būtų surengta tarpinstitucinė konferencija, kurioje dalyvautų pilietinės visuomenės ir vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai, siekiant užtikrinti veiksmingą energetikos pertvarkos ir kovos su klimato kaita stebėseną ir teikti susijusią informaciją. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Be to, EESRK mano, kad NEKSVP turėtų būti numatyti tinkami veiksmai ir lėšos nuolatinėms informuotumo didinimo ir žinių atnaujinimo kampanijoms, kad nesumažėtų žiniasklaidos budrumas ir atidumas tais atvejais, kai dėl informacijos apie energetiką ir klimato kaitą pertekliaus šios žinios bus išstumtos iš pirmųjų puslapių. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Šiandien bendrai sutariama dėl klimato tikslų svarbos ir būtinybės įgyvendinti nacionalinius energetikos ir klimato planus, todėl, EESRK nuomone, šie klausimai turi būti vieni iš pagrindinių ir nuolatinių Europos semestro procese. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Įžanga

| 2.1. | Pagal energetikos sąjungos reglamentavimo sistemą ir klimato politikos taisykles, įsigaliojusias 2018 m. gruodžio 24 d. (1), ES valstybės narės įsipareigojo:






  — | pagal bendrą modelį parengti NEKSVP 2021–2030 m. laikotarpiui (ir kiekvienam vėlesniam dešimties metų laikotarpiui), kurie apimtų penkis energetikos sąjungos aspektus: energetinio saugumo, energijos vidaus rinkos, energijos vartojimo efektyvumo, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų bei konkurencingumo, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

pagal bendrą modelį parengti NEKSVP 2021–2030 m. laikotarpiui (ir kiekvienam vėlesniam dešimties metų laikotarpiui), kurie apimtų penkis energetikos sąjungos aspektus: energetinio saugumo, energijos vidaus rinkos, energijos vartojimo efektyvumo, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų bei konkurencingumo,

| — | pateikti Europos Komisijai NEKSVP projektus iki 2018 m. gruodžio 31 d. ir, Komisijai juos išnagrinėjus ir įvertinus, būti pasirengusios pateikti galutinius planus iki 2019 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

—

pateikti Europos Komisijai NEKSVP projektus iki 2018 m. gruodžio 31 d. ir, Komisijai juos išnagrinėjus ir įvertinus, būti pasirengusios pateikti galutinius planus iki 2019 m. gruodžio 31 d.,

| — | apžvelgti savo NEKSVP įgyvendinimo pažangą metinėje energetikos sąjungos būklės ataskaitoje; pirmasis NEKSVP atnaujinimas numatytas 2024 m. |
| --- | --- |

—

apžvelgti savo NEKSVP įgyvendinimo pažangą metinėje energetikos sąjungos būklės ataskaitoje; pirmasis NEKSVP atnaujinimas numatytas 2024 m.

| 2.2. | Nuomonėje nagrinėjamas komunikatas yra šio plano dalis ir apima Europos Komisijos rekomendacijas, parengtas remiantis valstybių narių NEKSVP projektų vertinimu, visų pirma dėl:






  — | tikslų, uždavinių ir indėlio, kuriais siekiama bendrai įgyvendinti energetikos sąjungos tikslus, visų pirma Sąjungos 2030 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, įskaitant elektros tinklų sujungimo lygį, kurį numatyta pasiekti iki 2030 m., užmojo, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

tikslų, uždavinių ir indėlio, kuriais siekiama bendrai įgyvendinti energetikos sąjungos tikslus, visų pirma Sąjungos 2030 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, įskaitant elektros tinklų sujungimo lygį, kurį numatyta pasiekti iki 2030 m., užmojo,

| — | politikos ir priemonių, susijusių su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kitos tarpvalstybinės svarbos politikos ir priemonių, |
| --- | --- |

—

politikos ir priemonių, susijusių su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kitos tarpvalstybinės svarbos politikos ir priemonių,

| — | galimų papildomos politikos ir priemonių, kurių gali prireikti siekiant įgyvendinti NEKSVP, |
| --- | --- |

—

galimų papildomos politikos ir priemonių, kurių gali prireikti siekiant įgyvendinti NEKSVP,

| — | esamų politikos krypčių ir priemonių ir į NEKSVP įtrauktų priemonių tarpusavio sąveikos ir nuoseklumo pagal vieną bendrą aspektą ir pagal penkis energetikos sąjungos aspektus, |
| --- | --- |

—

esamų politikos krypčių ir priemonių ir į NEKSVP įtrauktų priemonių tarpusavio sąveikos ir nuoseklumo pagal vieną bendrą aspektą ir pagal penkis energetikos sąjungos aspektus,

| — | tikslų įgyvendinimo užtikrinant visišką konkurencingumą ir socialinį teisingumą. |
| --- | --- |

—

tikslų įgyvendinimo užtikrinant visišką konkurencingumą ir socialinį teisingumą.

| 2.3. | Europos Komisijos rekomendacijos valstybėms narėms dėl atsinaujinančios energijos parengtos taikant Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateiktą formulę, kuri savo ruožtu grindžiama objektyviais kriterijais. Rekomendacijomis, viena vertus, siekiama įvertinti bendrą užmojį Sąjungos lygmeniu ir, kita vertus, užtikrinti, kad kiekviena atitinkama valstybė narė turėtų pakankamai laiko pasiekti tinkamą socialinį konsensusą ir parengti galutinius NEKSVP, kuriuos pagal oficialų kartotinį procesą Komisija dar kartą peržiūrės ir įvertins. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Komisijos komunikatas

| 3.1. | Šiame Europos Komisijos parengtame komunikate:






  — | nagrinėjami NEKSVP projektai ir vertinamas bendras jų poveikis įgyvendinant ES energetikos sąjungos tikslus iki 2030 m., |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

nagrinėjami NEKSVP projektai ir vertinamas bendras jų poveikis įgyvendinant ES energetikos sąjungos tikslus iki 2030 m.,

| — | pateikiamos išsamios analizės, atliktos nacionaliniu (2) ir Europos lygmenimis (3), ir kiekvienai valstybei narei skirtos konkrečios rekomendacijos (4). |
| --- | --- |

—

pateikiamos išsamios analizės, atliktos nacionaliniu (2) ir Europos lygmenimis (3), ir kiekvienai valstybei narei skirtos konkrečios rekomendacijos (4).

Tikslas – padėti valstybėms narėms parengti savo galutinius NEKSVP iki 2019 m. pabaigos ir įgyvendinti rekomendacijas vykdant nuolatinį ir kartotinį dialogą.

Komisijos nuomone, visų pirma valstybėms narėms ir kartu su jomis reikės atlikti papildomus patobulinimus, susijusius su valstybių narių užmojais, tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, klimato politikos ir oro kokybės sąsajomis, didesniu dėmesiu investicijoms, konkurencingumu ir socialiniu teisingumu.

| 3.2. | Komisijos teigimu, galutiniuose planuose, be kita ko, turėtų būti:






  — | pateikta patikima informacija apie politiką ir priemones, kuriomis padedama laiku įvykdyti siūlomus atsinaujinančiųjų išteklių energetikos uždavinius ir užtikrinti įnašus, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

pateikta patikima informacija apie politiką ir priemones, kuriomis padedama laiku įvykdyti siūlomus atsinaujinančiųjų išteklių energetikos uždavinius ir užtikrinti įnašus,

| — | užtikrintas didesnis jų patikimumas, apibrėžtos aiškesnės energijos vartojimo raidos trajektorijos, nurodytos spragos ir pateikti geriausios praktikos pavyzdžiai, politikos ir priemonių mastas, tvarkaraštis ir numatomi sutaupyti energijos kiekiai, visų pirma kiek tai susiję su energijos taupymo įpareigojimais ir ilgalaikės renovacijos strategijos įgyvendinimu, taip pat investavimo poreikiais ir finansavimo šaltiniais, |
| --- | --- |

—

užtikrintas didesnis jų patikimumas, apibrėžtos aiškesnės energijos vartojimo raidos trajektorijos, nurodytos spragos ir pateikti geriausios praktikos pavyzdžiai, politikos ir priemonių mastas, tvarkaraštis ir numatomi sutaupyti energijos kiekiai, visų pirma kiek tai susiję su energijos taupymo įpareigojimais ir ilgalaikės renovacijos strategijos įgyvendinimu, taip pat investavimo poreikiais ir finansavimo šaltiniais,

| — | nurodyta energetinio saugumo rizika, pavyzdžiui, susijusi su žaliavų tiekimu, klimato kaitos poveikiu arba su avarijų, žmogaus sukeltų ir gaivalinių nelaimių ar terorizmo keliamomis grėsmėmis ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros objektams, visų pirma su kibernetiniu saugumu ir skaitmeninimu susijusi rizika, |
| --- | --- |

—

nurodyta energetinio saugumo rizika, pavyzdžiui, susijusi su žaliavų tiekimu, klimato kaitos poveikiu arba su avarijų, žmogaus sukeltų ir gaivalinių nelaimių ar terorizmo keliamomis grėsmėmis ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros objektams, visų pirma su kibernetiniu saugumu ir skaitmeninimu susijusi rizika,

| — | atsižvelgiant į nacionalinių reguliavimo institucijų ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros atliekamą stebėseną, nurodyti energetikos rinkos reformų tikslai, programos ir tvarkaraščiai, atitinkantys teisės aktus, priimtus pagal dokumentų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“ ir esamus tinklo kodeksus bei gaires siekiant paremti didmeninių rinkų reformas ir konkurencingų mažmeninių rinkų plėtrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į nacionalinių reguliavimo institucijų ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros atliekamą stebėseną, nurodyti energetikos rinkos reformų tikslai, programos ir tvarkaraščiai, atitinkantys teisės aktus, priimtus pagal dokumentų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“ ir esamus tinklo kodeksus bei gaires siekiant paremti didmeninių rinkų reformas ir konkurencingų mažmeninių rinkų plėtrą,

| — | užtikrinta, kad į šį procesą, kuris turėtų padėti suinteresuotiesiems subjektams prisiimti realią atsakomybę už vykdomą veiklą, būtų įtrauktos visos visuomenės grupės. |
| --- | --- |

—

užtikrinta, kad į šį procesą, kuris turėtų padėti suinteresuotiesiems subjektams prisiimti realią atsakomybę už vykdomą veiklą, būtų įtrauktos visos visuomenės grupės.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą, kuriuo pirmą kartą siekiama sukurti naują modelį, kuriuo dalyvaujant valstybėms narėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, organizuotai pilietinei visuomenei ir piliečiams būtų užtikrinti suderinti ir nuoseklūs Europos lygmens veiksmai, kurių tikslas – pereiti prie švarios energijos, siekti tvarios ir konkurencingos plėtros, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, integruoto, sisteminio ir technologiškai neutralaus požiūrio, plėtoti žiedinę ekonomiką, nes tai yra novatoriškų kovos su klimato kaita sprendimų, socialinio teisingumo, grindžiamo Europos energetikos paktu (5), kuriame pagrindinis dėmesys skiriamas vartotojams, ir kovos su energijos nepritekliumi planu veiksniai. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK pabrėžia, kad ES piliečiai visada tvirtai ir nuolat rėmė (6) energetikos sąjungos tikslus ir platesnio užmojo klimato ir energetikos politiką, taip pat šiuos tikslus vis labiau remia Europos verslo bendruomenė (7) tiek energetikos, tiek ir kituose sektoriuose. Be to, EESRK palankiai įvertino (8) tai, kad įsigaliojo Energetikos sąjungos valdymo ir klimato politikos veiksmų reglamentas, ir paragino organizuotą pilietinę visuomenę kuo aktyviau dalyvauti siekiant užtikrinti tinkamą šio reglamento įgyvendinimą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK mano, kad „reikia skubiai imtis veiksmų klimato kaitos, su kurios padariniais jau susiduriame, srityje. Perėjimas prie tvarios ekonomikos taip pat tampa didele galimybe. Kad šis perėjimas būtų sėkmingas, turime išlaikyti mūsų įmonių konkurencingumą ir skatinti mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą. Turime įtraukti visus sektorius ir pilietinę visuomenę ir palaikyti nuolatinį dialogą su piečiais, kad nė vienas nebūtų pamirštas.“ (9) |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK atkreipia dėmesį į svarbų aukščiausiu lygiu Sibiu deklaracijoje (10) patvirtintą Sąjungos įsipareigojimą būti atsakinga pasaulio lydere kovojant su klimato kaita ir kartu apsaugoti savo piliečius, išsaugoti mūsų aplinką bei laikytis teisingumo principo. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK pritaria principui, kad „NEKSVP projektai – bendra, tvirta ir palyginimo galimybę teikianti platforma, kuria naudojantis galima visoje Sąjungoje užmegzti ryšius ir diskutuoti su pilietine visuomene, verslininkais, socialiniais partneriais ir vietos valdžia dėl Sąjungos bendrų uždavinių ir ilgalaikių prioritetų energetikos ir klimato srityje“ (11). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Vis dėlto pirmenybę reikėtų teikti socialiniam konsensusui, ypač kai tam tikri ES regionai, kurie vis dar priklausomi nuo anglių gamybos ar kito iškastinio kuro naudojimo, toli gražu nėra perėję prie tvarumo, o, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, jų gyventojų pajamos ir ekonominės galimybės mažesnės. Nesugebėjimas tinkamai reaguoti į neigiamą energetikos pertvarkos poveikį piliečiams ir įmonėms, ypač MVĮ, ir nesugebėjimas tinkamai remti labiausiai nukentėjusius gali sukelti didelį politinį ir socialinį pasipriešinimą ir sulėtinti bendrą NEKSVP įgyvendinimo procesą. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK mano, kad reikėtų rekomenduoti vykdyti į žmogų orientuotą pertvarką siekiant sukurti bendrą labiau įtraukią, tvarią, taupią, teisingą ir saugią energetikos sistemą, kuri padėtų spręsti pasaulines energijos ir klimato problemas, būtų naudinga įmonėms ir visuomenei ir nepažeistų pusiausvyros energetikos trikampyje, kurį sudaro saugumas ir prieinamumas, aplinkosauginis ir socialinis tvarumas, ekonomikos vystymasis ir konkurencingas augimas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pirmoji iš rekomendacijų ne tik valstybėms narėms, bet ir pačioms Europos institucijoms turėtų būti iš tiesų baigti kurti Europos energijos rinką, kuri dar nevisiškai sujungta, sąveiki ir skaidri, kurioje išlieka dujų ir elektros energijos kainų skirtumai, kuriuos lemia tiek energijos komponentas, tiek tinklų ir paskirstymo mokesčiai bei apmokestinimas. EESRK yra nusivylęs dėl vis dar labai didelių energijos kainų skirtumų ES, nes tai rodo didelį bendrosios rinkos nepakankamumą ir gali trukdyti įgyvendinti energetikos sąjungos tikslą iki 2030 m., jei nebus imtasi tinkamų taisomųjų priemonių. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Atsižvelgdamas į tai, EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad į NEKSVP būtų įtraukti įsipareigojimai visapusiškai taikyti įmonėms ir vartotojams skirtus teisės aktus ir reguliariai tikrinti, ar jie tinkamai įgyvendinami, laikantis atnaujintos strategijos, kuria siekiama iki 2025 m. sukurti bendrąją rinką ir kuri leistų įveikti pasaulinius tvaraus konkurencingo augimo ir klimato iššūkius modernioje, pažangioje, skaitmeninėje ir žemyno mastu susietoje aplinkoje. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | EESRK mano, kad turėtų būti rekomenduojama remti reformas, kurios sumažintų didmeninės rinkos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir geriau integruotų elektros energijos, dujų ir šilumos sektorius, ir kurios didintų Europos mažmeninės rinkos skaidrumą, kurioje piliečiai ir įmonės galėtų veiksmingai pasinaudoti energetikos ir aplinkosauginėmis tvarumo priemonėmis, leidžiančiomis sumažinti vartojimą ir sąnaudas ES rinkoje ir priimti informacija pagrįstus sprendimus. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.9. | EESRK nuomone, rekomendacijos dėl energetikos sektoriaus indėlio mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro turėtų būti grindžiamos paskatomis vartotojams ir skatinimu diegti technologijas, kurios yra svarbios kuriant neutralaus poveikio klimatui ekonomiką, kad iki 2050 m. būtų pasiektas nulinio išmetamųjų teršalų kiekio tikslas. Todėl Europos Komisija turėtų aiškiai rekomenduoti kurti specialias strategijas daug energijos suvartojantiems pramonės sektoriams, pavyzdžiui, chemijos, plieno, cemento, popieriaus, taip pat daug anglies dioksido išskiriantiems regionams remiant ir skatinant juos pereiti prie veiksmingiau energiją vartojančių technologijų. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Labai svarbu, kad ES ir jų nacionalinės Vyriausybės veiksmingai remtų daug energijos suvartojančius pramonės sektorius, visų pirma reikėtų patobulinti ATLPS gaires valstybės pagalbos srityje. EESRK mano, kad „ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS), kaip ES energetinės taršos mažinimo priemonė, turėtų ne tik duoti signalą anglies dioksido kainai, bet ir skatinti tvarias investicijas į naujas mažo anglies dioksido kiekio technologijas“ (12) ir šiam tikslui panaudojant ES ATLPS gautomis lėšomis finansuojamą inovacijų fondą. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | EESRK nuomone, siekiant sumažinti transporto sektoriaus, kuriam šiuo metu tenka 90 % visos sunaudojamos naftos, priklausomybę nuo iškastinio kuro, reikės laipsniškai pereiti prie alternatyvaus nulinio poveikio degalų, sukurti tinkamą infrastruktūrą ir didinti energijos vartojimo efektyvumą kuo geriau pasinaudojant skaitmeninėmis technologijomisi ir pažangia kainodara, taip pat skatinant integruoti daugiarūšį transportą ir naudojant tvaresnes transporto rūšis. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Statybos sektoriui tenka 40 % suvartojamos energijos ir jame išmetama apie 15 % šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, todėl reikia visapusiškai įgyvendinti ES teisės aktus dėl energijos taupymo pastatuose ir atitinkamų paskatų. Taip pat reikės vykdyti investicijas į pažangiuosius elektros energijos tinklus, kad būtų galima integruoti ir optimizuoti įvairių atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir tvarių gamybos, saugojimo ir perdavimo technologijų naudojimą. Visų pirma turėtų būti skatinama naudoti vietoje pagamintą atsinaujinančiąją energiją taikant specialias paskatos priemones, įtrauktas į atitinkamą reguliavimo sistemą. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.10. | EESRK pritaria Komisijos iniciatyvai paraginti parengiant NEKSVP visapusiškai įgyvendinti 2018 m. gegužės mėn. (13) priimtą ES teisės aktą dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) (14), kuriame valstybės narės įpareigojamos užtikrinti, kad 2021–2030 m. laikotarpiu ŠESD kiekį, išmetamą dėl žemės naudojimo, kompensuos toks pats miškų sugeriamas CO2 kiekis. Sektorius vis dar gali imtis veiksmų ir padidinti surenkamą CO2 kiekį. Kaip pažymėjo EESRK, „aktyvi ir tvari miškotvarka ir efektyvus medienos išteklių naudojimas yra pagrindiniai elementai siekiant klimato tikslų“ (15). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Saugumo klausimu EESRK pritaria rekomendacijoms dėl tiekimo, nenumatytų atvejų ir kibernetinio saugumo požiūriais atsparios Europos energetikos sistemos. Kibernetinis saugumas yra itin svarbus siekiant užtikrinti saugų perėjimą prie nuo iškastinio kuro nepriklausomos, decentralizuotos, skaitmeninės ir integruotos energetikos sistemos. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Nustatyti energetikos sektoriaus uždaviniai ir pavojai turi būti ES lygmeniu visapusiškai įveikti tiek stiprinant Europos kibernetinio saugumo agentūros (ENISA) vaidmenį, tiek valstybėms narėms teikiant rekomendacijas dėl suderintų kibernetinio saugumo metodų, siekiant sumažinti silpnų sąsajų riziką vis labiau susietoje Europos tinklų sistemoje. Kaip jau pabrėžė EESRK, tai užtikrins bendrą supratimą apie išpuolius ir bendrą reagavimą į grėsmes kibernetiniam saugumui (16). Visa energetikos sistema yra labai kompiuterizuota, kad visais atvejais būtų užtikrintas stabilumas ir pusiausvyra; kibernetinis išpuolis gali padaryti žalą arba iš viso paralyžiuoti sistemą ne tik atskirose teritorijose, bet ir dideliuose geografiniuose regionuose ar netgi sukelti geopolitines problemas nors ir nesėkmingu, tačiau visada įmanomu organizuotu programišių įsilaužimo atveju. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESRK visiškai pritaria Europos Komisijos rekomendacijoms dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų ir mano, kad būtina užtikrinti tarptautinį konkurencingumą pereinamuoju laikotarpiu, paspartinti energetikos sistemos pertvarkymą ekonomiškai efektyviu būdu ir padidinti pramonės ir (arba) novatoriškų nacionalinių ekosistemų indėlį kuriant tvarias strategines Europos vertės grandines, kaip ir baterijų, dėl kurių EESRK neseniai pateikė nuomonę, atveju (17). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Naujoji bendroji programa „Europos horizontas“ (2021–2027 m.), struktūriniai fondai ir Europos investicijų bankas (EIB), Europos strateginių investicijų fondas, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas ir Inovacijų fondas, finansuojamas parduodant ES ATLPS leidimus gautomis lėšomis, yra priemonės, kuriomis valstybės narės turėtų tinkamai pasinaudoti įgyvendindamos savo NEKSVP. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Investicijos ir susijusios finansavimo priemonės, kurios turėtų būti sutelktos ES klimato ir energetikos tikslams įgyvendinti (tam pagal paskaičiavimus reikėtų maždaug 260 mlrd. EUR metinių papildomų investicijų) (18), kaip ir teisingumas ir socialinis tvarumas, išlieka vieni sudėtingiausių veiksnių, kuriems turi būti skiriamas pagrindinis dėmesys į žmogų orientuotame energetikos pertvarkos ir kovos su klimato kaita procese. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.15.1. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad šios papildomos investicijų sumos yra labai ribotos, palyginti su tomis, kurias Komitetas nurodė neseniai paskelbtose nuomonėse (19), ir kad dėl reikalingo finansavimo turi būti rastas plataus masto politinis ir socialinis kompromisas, kartu būtinos platformos, kurios skatintų įvairių suinteresuotųjų subjektų – piliečių, vartotojų, darbuotojų ir įmonių – bendradarbiavimą ir sutarimą dėl ilgalaikės energetikos pertvarkos vizijos, tarpinių tikslų ir svarbiausių prioritetų. |
| --- | --- |

4.15.1.

| 4.15.2. | Kiti svarbūs klausimai – tai pertvarkos proceso socialinis teisingumas ir socialinis tvarumas, taip pat teisingas sąnaudų ir naudos paskirstymas. EESRK jau yra pabrėžęs, kad Europai reikalingas Socialinis paktas dėl piliečių skatinamos energetikos pertvarkos, „dėl kurio turi susitarti ES, valstybės narės, regionai, miestai, socialiniai partneriai ir organizuota pilietinė visuomenė, siekiant užtikrinti, kad niekas neliktų pertvarkos nuošalyje“ (20). |
| --- | --- |

4.15.2.

| 4.15.3. | EESRK rekomenduoja Komisijai stebėti, kad visos valstybės narės parengtų aiškius NEKSVP skyrius dėl ketinamų vykdyti procesų socialinio tvarumo ir dėl įgyvendinimo politikos, kuria turėtų būti skatinamas integracinis augimas, teisingas naudos ir sąnaudų paskirstymas, taip pat aiški ir skaidri informacija pilietinei visuomenei ir kurią papildytų kompetencijų ugdymo planai, pagal kuriuos būtų rengiami informuoti ir aktyvūs bendrų procesų dalyviai. |
| --- | --- |

4.15.3.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

1

(2)  SWD(2019) 211; SWD(2019) 225; SWD(2019) 214; SWD(2019) 275; SWD(2019) 229; SWD(2019) 277; SWD(2019) 230; SWD(2019) 261; SWD(2019) 262; SWD(2019) 263; SWD(2019) 224; SWD(2019) 264; SWD(2019) 223; SWD(2019) 265; SWD(2019) 228; SWD(2019) 266; SWD(2019) 267; SWD(2019) 268; SWD(2019) 227; SWD(2019) 226; SWD(2019) 281; SWD(2019) 272; SWD(2019) 273; SWD(2019) 271; SWD(2019) 274; SWD(2019) 276; SWD(2019) 278; SWD(2019) 279.

2

(3)  SWD(2019) 212.

3

(4)  C(2019) 4401; C(2019)4402; C(2019) 4403; C(2019) 4404; C(2019) 4405; C(2019) 4406; C(2019) 4407; C(2019) 4408; C(2019) 4409; C(2019) 4410; C(2019) 4411; C(2019) 4412; C(2019) 4413; C(2019) 4414; C(2019) 4415; C(2019) 4416; C(2019) 4417; C(2019) 4418; C(2019) 4419; C(2019) 4420; C(2019) 4421; C(2019) 4422; C(2019) 4423; C(2019) 4424; C(2019) 4425; C(2019) 4426; C(2019) 4427; C(2019) 4428.

4

(5)  COM(2015) 80 final ir OL C 345, 2017 10 13, p. 120.

5

(6)  Žr. Specialiąją Eurobarometro apklausą Nr. 459 „Klimato kaita“, 2017 m. kovo mėn.

6

(7)  Žr. Union of the Electricity Industry - Eurelectric e B Team Initiative.

7

Union of the Electricity Industry - Eurelectric e B Team Initiative

(8)  Žr. OL C 353, 2019 10 18, p. 96.

8

(9)  Pirmininkas Luca Jahier seminare dėl Konkrečių kovos su klimato kaita priemonių naujuoju ES 2019–2024 m. laikotarpiui, 2019 m. birželio 6 d., Helsinkis, https://www.eesc.europa.eu/it/node/71384. Be to, „Energijos kainos, kurios namų ūkių biudžete didėja sparčiausiai, pajamų nelygybė Europoje ir energetikos pertvarkos sąnaudos (elektros energijos ir dujų rinkų decentralizavimas ir skaitmeninimas) lemia energijos nepritekliaus visuomenėje mastą“, kaip pažymėta nuomonėje TEN/694 (dar nepaskelbta OL).

9

Konkrečių kovos su klimato kaita priemonių naujuoju ES 2019–2024 m. laikotarpiui

(10)  Sibiu deklaracija, priimta neformaliame valstybių ir Vyriausybių vadovų susitikime, kuris įvyko 2019 m. gegužės 9 d. Sibiu (Rumunija).

10

(11)  COM(2019) 285 final.

11

(12)  EESRK nuomonė dėl „Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas“ (COM(2015) 337 final – 2015/0148 (COD)) (OL C 71, 2016 2 24, p. 57).

12

final

(13)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

13

(14)  Žr. OL C 351, 2012 11 15, p. 85.

14

(15)  Žr. EESRK nuomones „Klimato ir energetikos politikos poveikis žemės ūkio ir miškininkystės sektoriams“ (OL C 291, 2015 9 4, p. 1) ir „Pastangų pasidalijimas 2030 m. ir žemės naudojimas, žemės naudojimo keitimas ir miškininkystė (LULUCF)“ (OL C 75, 2017 3 10, p. 103).

15

(16)  OL C 81, 2018 3 2, p. 102, OL C 75, 2017 3 10, p. 124, OL C 227, 2018 6 28, p. 86, OL C 440, 2018 12 6, p. 8.

16

(17)  OL C 353, 2019 10 18, p. 102.

17

(18)  Šis skaičius nurodytas EUCO32–32.-32.5 scenarijuje (remiantis pagrindinėmis technologijų prielaidomis pagal EUCO grupės scenarijus), žr. https://ec.europa.eu/energy/en/data-analysis/energy-modelling/euco-scenarios.

18

(19)  Žr. OL C 353, 2019 10 18, p. 79. EESRK pabrėžia, kad, norint pasiekti visiškai šiltnamio efektą sukeliančių dujų neišskiriančią ekonomiką, reikės papildomų investicijų, kurios sudarytų apie 175–290 mlrd. EUR per metus; energetikos sektoriui iš viso reikia 520–575 mlrd. EUR investicijų, o transporto sektoriui – 850–900 mlrd. EUR.

19

(20)  Žr. OL C 353, 2019 10 18, p. 96.

20

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/105

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 573/2014/ES dėl valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) bendradarbiavimo stiprinimo

[COM(2019) 620 final]

(2020/C 47/16)

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2019 9 19
  Europos Sąjungos Taryba, 2019 9 19 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 149 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 219/3/11 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2019 9 19

Europos Sąjungos Taryba, 2019 9 19

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 149 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

219/3/11

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymo turinys yra priimtinas ir savo nuostatą dėl pasiūlymo jis jau išdėstė 2019 m. liepos 17 d. priimtoje nuomonėje SOC/620 „Naujas valstybinių užimtumo tarnybų vaidmuo įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį“ (1), savo 547-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2019 m. spalio 30–31 d. (2019 m. spalio 30 d. posėdis), 219 narių balsavus už, 3 – prieš ir 11 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento ir laikytis pozicijos, kurią jis išsakė pirmiau minėtame dokumente.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 353, 2019 10 18, p. 46.

1

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/106

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „2019 m. euro zonos ekonominė politika“ (papildoma nuomonė)

(COM(2018) 759 final)

(2020/C 47/17)

Pranešėjas Petr ZAHRADNÍK

| Komiteto biuro sprendimas | 2019 5 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 1 dalis ir Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio a punktas |
| Atsakinga komisija | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2019 10 17 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 137/0/4 |

Komiteto biuro sprendimas

2019 5 14

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 1 dalis ir Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio a punktas

Atsakinga komisija

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2019 10 17

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

137/0/4

Preambulė

Ši nuomonė yra viena iš dviejų nuomonių, susijusių su tolesne veikla dėl nuomonių dėl metinės augimo apžvalgos (COM (2018) 770 final) ir dėl rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM (2018) 759 final). Siekiama atnaujinti ir išplėtoti ankstesnius EESRK pasiūlymus (1), atsižvelgiant į naujausius pokyčius ir ekonomines prognozes ES ir euro zonai, taip pat į įvairias ataskaitas ir rekomendacijas, paskelbtas Europos semestro kontekste. Šis nuomonių rinkinys yra bendras ES pilietinės visuomenės indėlis į ekonomikos, socialinę ir aplinkos politiką, skirtą kitam Europos semestro ciklui, kuris prasidės 2019 m. lapkričio mėn. EESRK ragina Europos Komisiją ir Tarybą atsižvelgti į šį indėlį rengiant būsimą Europos semestro rudens dokumentų rinkinį ir tarpinstituciniame sprendimų priėmimo procese.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK atkreipia dėmesį į teigiamus pastarųjų metų ES ir euro zonos ekonomikos pokyčius. Kartu jis visiškai pripažįsta, kad esama rizikos, galinčios iš esmės pakeisti šias tendencijas. Komitetas pabrėžia, kad šiuo metu ES ir euro zonos ekonomikoms kyla santykinai didesnė nei įprasta išorės rizika. Šiomis aplinkybėmis „Brexit’as“ – ypač jei Jungtinė Karalystė pasitrauks iš ES be susitarimo – ir suaktyvėję prekybos karai gali būti laikomi esminiais neapibrėžtumo veiksniais. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK yra įsitikinęs, kad dabartinis ES ir euro zonos ekonominės politikos prioritetas yra sumažinti ir sušvelninti nuosmukio riziką ir nukreipti ES ekonomiką tvaraus augimo link. Todėl labai svarbu, kad fiskalinė politika papildytų Europos Centrinio Banko ekspansinę pinigų politiką šiuo tikslu laikantis pozityvios fiskalinės krypties euro zonoje ir ES ir fiskalinės drausmės principų. EESRK neabejoja, kad reikia skubiai didinti atsparumą ir užtikrinti būsimo ekonomikos augimo potencialą ir kad šiuo metu yra tinkamas metas imtis būtinų veiksmų. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad dabartinis investicijų augimo tempas yra didesnis už ES ir euro zonos BVP augimo tempą, todėl 2018 m. investicijų lygis pasiekė 20,5 %, t. y. aukščiausias lygis nuo 2008 m., kai jis siekė 22,8 % Nepaisant to, Komitetas mano, kad investicijų poreikiai yra didesni ir kad reikia daugiau išteklių šiam investicijų (tiek viešųjų, tiek privačiųjų) trūkumui panaikinti, ypač atsižvelgiant į tai, kad atitinkamų investicijų lygis Kinijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose yra aukštesnis. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tačiau EESRK puikiai supranta, kad ši ekonomikos raida nevyko vienodai visoje ES teritorijoje ir euro zonoje ir kad konvergencijos pažanga išlieka nepakankama. Tvarumas taip pat tampa vis sudėtingesniu uždaviniu ES. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK palankiai vertina tai, kad labai pagerėjusi biudžetinė drausmė sudaro sąlygas didesnei fiskalinei ekspansijai, su sąlyga, kad bus laikomasi visų fiskalinio apdairumo taisyklių. Šią galimybę turi tiek atskiros valstybės narės, tiek visa ES. Komitetas atkreipia dėmesį į pasiūlymą dėl konvergencijos ir konkurencingumo biudžeto priemonės (IBCC), kuri yra bandomasis projektas, skirtas stiprinti fiskalinę politiką euro zonos lygmeniu, ir į šios priemonės glaudų ryšį su Reformų rėmimo programa. EESRK tikisi, kad konvergencijos ir konkurencingumo biudžeto priemonė ir Reformų rėmimo programa labai prisidės prie reformų ir investicijų tiek euro zonoje, tiek jai nepriklausančiose šalyse. Tačiau EESRK iš esmės mano, kad Europos Komisijos pasiūlymo dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos gali nepakakti, kad būtų sėkmingai įgyvendintos prioritetinės programos ir pakartoja savo raginimą padidinti šiam tikslui skirtus išteklius. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tuo pat metu EESRK ragina tęsti veiksmingas struktūrines reformas ir tikslines investicijų strategijas, kartu palaiko ir vertina vertybių trikampį, kurio laikomasi dabartiniuose ekonominės politikos prioritetuose ir kuris grindžiamas pusiausvyros ir abipusių sąlygų užtikrinimu tarp investicinės pagalbos, struktūrinių reformų įgyvendinimo ir fiskalinės atsakomybės bei fiskalinio apdairumo. Kadangi viešosios lėšos yra ribotos, EESRK pabrėžia, kad labai svarbios privačiojo sektoriaus investicijos, kurių ilgalaikis augimas tiesiogiai priklauso nuo patikimos ekonominės politikos ir biudžeto disbalanso mažinimo. Bankų sąjunga ir kapitalo rinkų sąjunga gali padėti paspartinti investicijų augimą užtikrindamos veiksmingesnius ir lankstesnius kapitalo srautus. EESRK nerimauja dėl vėlavimo įgyvendinant likusius šių dviejų sąjungų elementus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK atkreipia dėmesį į susirūpinimą keliantį makroekonominio disbalanso ES ir euro zonoje mastą. Ragina Europos Komisiją ir valstybes nares suvienyti savo pastangas, kad būtų galima suderinti valstybių narių pozicijas dėl išorės disbalanso klausimo sprendimo, ypač turint omenyje didesnę išorės riziką ateityje. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK visiškai pritaria principui, kad investicijos ir reformos turėtų būti vykdomos kartu, taip pat atskaitomybės ir subsidiarumo principams. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK laikosi nuomonės, kad Europos ekonomikos prioritetai šiuo metu turėtų būti labiau sutelkti į vidaus paklausos skatinimą. Tuo pačiu metu labai teigiami prekių ir paslaugų išorės balanso rezultatai turėtų būti teisingiau paskirstyti visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK tvirtai pritaria tam, kad būtų tęsiami veiksmai, kuriais siekiama pagerinti bendrosios vidaus rinkos veikimą ir vientisumą, ypač tuose segmentuose, kurie dar nėra iš esmės integruoti, ir tuose, kuriuose vyrauja išcentrinės tendencijos. Taip pat su susirūpinimu atkreipia dėmesį į darbo jėgos trūkumo problemą ir į įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikimą. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Bendrosios aplinkybės

2.1.   Dabartinė euro zonos ir Europos Sąjungos ekonominė raida. Europos Komisijos pavasario ir vasaros prognozė

| 2.1.1. | Septintus metus iš eilės ES ir euro zonos ekonomika toliau auga, tačiau prognozė rodo, jog esama požymių, kad ekonominiai rodikliai ateityje blogės. Tai nereiškia, kad šis augimas buvo vienodas visoje Sąjungos teritorijoje ir euro zonoje. Pagal Europos Komisijos pavasario ir vasaros ekonominę prognozę, Sąjungos ir euro zonos augimo trajektorija turėtų išlikti tokia pati šiais ir ateinančiais metais, tačiau jo tempas turėtų sulėtėti. Vasaros prognozė rodo didesnę lėtėjimo riziką. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Šį lėtėjimą daugiausia lemia išorės sąlygos ir riboti Sąjungos pajėgumai išlaikyti rekordinę eksporto apimtį. Pagrindiniai rizikos veiksniai yra „Brexit’o“ padariniai, ypač tuo atveju, jei JK pasitrauks be susitarimo, ir suintensyvėję prekybos karai pasaulio ekonomikoje, kurie šiandien daug akivaizdesni, nei, pavyzdžiui, prieš metus. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Vienas svarbiausių vidaus veiksnių – tai visų pirma sunkumai siekiant socialinio ir aplinkos tvarumo ir nepakankama konvergencijos ES pažanga, taip pat netolygus pajamų ir turto paskirstymas. Taip pat būtų galima paminėti reikšmingus pokyčius svarbiuose sektoriuose, pavyzdžiui, automobilių pramonės ir energetikos. Tam tikrą susirūpinimą gali kelti numatomas metinis kredito augimo sulėtėjimas 2019 m. nuo 3,7 % iki 3,0 % (2) |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | EESRK savo nuomonėje dėl 2019 m. euro zonos ekonominės politikos (3) įspėjo dėl naujos ekonomikos krizės rizikos ir paragino Europos ir nacionalines valdžios institucijas laikytis koordinuoto požiūrio, kad būtų galima nustatyti šią riziką ir didinti Europos ekonomikos atsparumą, ypač atsižvelgiant į tai, kad antroje šių metų pusėje dviems iš stipriausią ekonomiką turinčioms valstybėms narėms kyla nuosmukio grėsmė. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Nors investicijų augimo tempas ir jų apimtys priartėjo iki prieš krizę buvusio lygio ar netgi jį pasiekė, investavimo poreikiai ES ir euro zonoje viršija dabartinį realų jų lygį, todėl galima kalbėti apie išliekantį investicijų deficitą tiek ES, tiek euro zonoje. Didelį susirūpinimą taip pat kelia artimiausiu laikotarpiu numatomas staigus investicijų augimo sulėtėjimas. 2018 m. investicijos ES, palyginti su ankstesniais metais, padidėjo 3,7 proc; pagal apskaičiavimus, šiais ir kitais metais šis augimas ES ir euro zonoje sieks tik 2,3 % 2018 m. investicijų lygis siekė 20,5 % BVP ir tai yra didžiausias lygis nuo 2008 m. (22,8 %) (4). Be to, ateityje Europa turėtų skirti daug daugiau finansinių išteklių, visų pirma strategiškai svarbiai veiklai ir sritims, galinčioms suteikti jai ilgalaikį konkurencinį pranašumą pasauliniu mastu. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Užimtumas gerokai padidėjo ir pasiekė tokį lygį, kad daugelis šalių susiduria su darbo jėgos trūkumo problema, kuri stabdo jų augimo potencialą. Tokia padėtis be kita ko skatina spartinti inovacijų veiklą ir procesus, kurių pagrindą sudaro automatizavimas ir virtuali ekonominė veikla, kuriai nereikia fizinio ir rankų darbo arba nekvalifikuotos darbo jėgos (ekonominis atsiejimas), taip pat aktyviau rengti darbuotojus naujiems iššūkiams ir ieškoti būdų spręsti struktūrinio nedarbo problemą. Be to, valstybių narių darbo rinkoje esama didelių skirtumų: kai kuriose jų nedarbas ir toliau yra aukštesnis nei 10 %, o jaunimo nedarbo lygis daugeliu atveju yra pavojingai aukštas. Kitas galimas susirūpinimą keliantis veiksnys – tai nedidelis ar net neigiamas realiojo darbo užmokesčio augimas kai kuriose valstybėse narėse arba dirbančiųjų skurdo problema. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   Fiskalinė politika

| 2.2.1. | Geresnė fiskalinė drausmė esant labai žemoms palūkanų normoms kai kuriose valstybėse narėse sukuria palankias sąlygas finansavimui ir sudaro galimybes priimti biudžeto paramos priemones kai kuriose valstybėse narėse, o tai daro teigiamą poveikį vidaus paklausai. EESRK priduria, kad atsakinga fiskalinė politika taip pat turi įtakos biudžeto pajamoms, taigi ir veiksmingai kovai su mokestiniu sukčiavimu, o tai gali suteikti papildomų išteklių viešosioms investicijoms finansuoti. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Tokia politika taip pat leidžia sustiprinti euro zonos biudžeto vaidmenį; pasiūlymas sukurti konvergencijos ir konkurencingumo biudžeto priemonę (5) – svarbus žingsnis šia linkme. Ši priemonė, pagal kurią įvairiose valstybėse narėse teikiama finansinė parama reformoms ir investicijoms, turi padėti didinti ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) ekonominį atsparumą. EESRK pakartoja nuomonėje dėl daugiametės finansinės programos po 2020 m. (6) išreikštą savo poziciją dėl nepakankamų biudžeto išteklių siūlomoje 2021–2027 m. DFP, kas taip pat susiję su asignavimais struktūrinėms reformoms arba konvergencijos ir konkurencingumo skatinimui euro zonoje. Kaip ir Europos Parlamentas ir Regionų komitetas, EESRK prašė, kad būsimos DFP ištekliai siektų 1,3 % Europos BNP. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Jos pagrindinis elementas turėtų būti pagrindas, kuriuo remiantis nustatomos pagal šią priemonę remiamų reformų ir investicijų strategijos. Remdamasi Europos Komisijos pasiūlymu (7), ES Taryba (po diskusijų euro grupėje) nustatys visos euro zonos reformų ir investicijų prioritetų strategiją. Po to ES Taryba priims rekomendaciją, įskaitant kiekvienai euro zonos valstybei narei skirtas prioritetines reformų ir investicijų, kurios bus remiamos pagal konvergencijos ir konkurencingumo biudžeto priemonę dotacijų forma, kryptis. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   Ekonominė ir pinigų politika

| 2.3.1. | Veiksmingos struktūrinės reformos, susietos su tikslinėmis investavimo strategijomis ir įgyvendinamos laikantis fiskalinės atsakomybės ir darnaus vystymosi principų, yra ES, euro zonos ir kiekvienos valstybės narės ekonominės politikos kertinis akmuo bent jau vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime buvo paskelbtas dokumentas, kuriame apžvelgiama euro zonos padėtis ir perspektyvos (8). euro zonos tema buvo aptarta ir kalbant apie pastangas stiprinti tarptautinį euro statusą (9). Tikėtina, kad euro zonos narių skaičius toliau didės, nes Bulgarija praėjusiais metais daug nuveikė, kad įveiktų oficialius etapus, būtinus ES bendrai valiutai įsivesti, o šiais metais tokiu keliu pasuko ir Kroatija. Kartu EESRK ragina kitas euro zonai nepriklausančias valstybes nares parengti ir įgyvendinti projektus, kuriais artimiausioje ateityje būtų užtikrintas tvarus prisijungimas prie euro zonos. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Tarp naujausių priemonių, padėjusių sustiprinti euro zoną, reikėtų paminėti sukurtą Bendro pertvarkymo fondo finansinio stabilumo stiprinimo priemonę, kurios pagrindiniams principams buvo pritarta jau 2012 m. ir kuri sustiprino Europos stabilumo mechanizmo (ESM) vaidmenį. Nustatytos Europos indėlių garantijų sistemos sukūrimo priemonės, o tai yra labai didelis laimėjimas siekiant sukurti bankų sąjungą. Apibrėžtos euro zonos konvergencijai ir konkurencingumui skirtos biudžeto priemonės gairės, kad būtų galimą ją įtraukti į būsimą ES biudžetą. Nors padaryta tam tikra pažanga stiprinant tarptautinį euro vaidmenį, galima nuveikti daug daugiau suvienijus valstybių narių ir Europos institucijų pastangas. |
| --- | --- |

2.3.3.

2.4.   Struktūrinė politika ir reformos

| 2.4.1. | Šių metų konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose aiškiai matyti, kad dedamos pastangos skatinti „vertybių trikampį“, t. y. remti investicijas, įgyvendinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą fiskalinę politiką, kuri kiek įmanoma būtų orientuota į konkrečius atskirų valstybių narių poreikius. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Siekiant šalinti Sąjungos ekonomikų trūkumus ir struktūrines problemas, didinti šių ekonomikų atsparumą ir realizuoti ilgalaikį augimo potencialą didėjančios pasaulinės ekonominės rizikos kontekste, būtina nustatyti prioritetines reformas (valstybių narių ir ES lygmenimis), jas paspartinti ir aktyviau vykdyti. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Taip pat svarbu vėl atkurti simetriškesnę ES ir euro zonos pusiausvyrą. Poreikiai pašalinti makroekonominį disbalansą yra labai nevienodi. Be išorės balanso ir visų pirma einamųjų sąskaitų problemų, kai kuriose šalyse atsiranda kitų makroekonominio disbalanso apraiškų, pavyzdžiui, didelis viešojo ir privačiojo sektoriaus įsiskolinimas, dinamiškas būsto kainų augimas, padidėjusios darbo sąnaudos produkcijos vienetui arba įvairios išorės disbalanso formos. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Struktūrinėmis reformomis taip pat siekiama stiprinti bendrosios vidaus rinkos aplinką ir kokybę ir gerinti rinkos politikos ir valstybių narių struktūrinių reformų papildomumą, kad būtų užtikrintas maksimalus suderinimas. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   euro zonos valdymas

| 2.5.1. | Konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat pateikti nurodymai ir gairės, kaip stiprinti ekonominės ir pinigų sąjungos veiksmingumą ir valdymą, euro zonos ekonomikų atsparumą atsižvelgiant į 2019 m. rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos, ir siekti socialinės konvergencijos pažangos pagal Europos socialinių teisių ramstį. Bet kuriuo atveju, atrodo, kad Europos Sąjunga vėl įžengia į tokį etapą, kai ekonominės politikos priemonės glaudžiai susijusios su euro zonos aplinka ir jei valstybė narė nepriklauso euro zonai, jai kyla didesnė marginalizacijos rizika, ypač kai tampa vis akivaizdžiau, kad būsimoje ES daugiametėje finansinėje programoje siekiama sustiprinti euro zonos poziciją. EESRK pabrėžia, kad būtina visų EPS ramsčių pusiausvyra, kaip nurodyta jo nuomonėje „Nauja ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo vizija“ (10). |
| --- | --- |

2.5.1.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK mano, kad šiuo metu, kai į svarbiausius ES institucijų postus paskirti nauji pareigūnai, Europos ekonomikos būklė yra geresnė, nei 2014 m., kai vykdo panašus svarbiausių pareigybių ES paskirstymo procesas. Tačiau tuo pat metu EESRK puikiai supranta, kad esama rizikos (žr. 2.1.1–2.1.3 punktus), galinčios iš esmės pakeisti šią tendenciją, ir kad yra strateginių uždavinių, kuriuos reikės spręsti atsižvelgiant į būsimus ekonomikos pokyčius. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vis dėlto dabartinis augimo sulėtėjimas (kurį, pvz., patvirtina rugsėjo mėn. užfiksuotas žemas ekonominių sąlygų rodiklis), kuris, beje, niekada nebuvo ypač aukštas euro zonoje, ir krizės rizikos veiksnių sustiprėjimas turėtų paskatinti Europos institucijas ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant pagrindinio Europos ekonominės politikos tikslo: parengti veiksmingas prevencines priemones, kurios užkirstų kelią bendro nuosmukio pasikartojimui ir padėtų nukreipti euro zonos ir ES ekonomiką tvaraus augimo link. Šiuo tikslu būtina suderinti fiskalinę ir pinigų politiką. Europos Centrinio Banko nuomone, negalima per ateinantį laikotarpį sugriežtinti dabartinės lanksčios pinigų politikos, nes tai neigiamai paveiktų ekonomikos augimą. Tačiau yra galimybių imtis ekonomikos augimui palankios fiskalinės politikos. Valstybės narės, turinčios didelį einamosios sąskaitos perteklių, turėtų didinti fiskalines pastangas, kurios, jei būtų vykdomos tvarios investicijos, gali duoti papildomos naudos šalies ekonomikai ir visuomenei. EESRK mano, kad pinigų politika ir fiskalinė politika, kuria skatinamas ekonomikos augimas, o svarbiausia – investicijos, taip pat struktūrinės reformos, kuriomis didinamas ekonominis atsparumas, turėtų būti trys ekonominės politikos kryptys, geriausiai atitinkančios dabartinę padėtį. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Todėl EESRK pritaria, kad reikia stiprinti ES ir euro zonos ekonomikos atsparumą pasauliniams neigiamiems veiksniams, kurie kelia pavojų sklandžiai prekybai ir investicijoms pasaulyje, didina netikrumą ir blogina tarptautinėse finansų rinkose vyraujančias sąlygas. EESRK rekomenduoja, kad vidutinės trukmės Europos ekonomikos prioritetuose daugiau dėmesio būtų skiriama vidaus paklausai. Tuo pačiu metu labai teigiami prekių ir paslaugų išorės balanso rezultatai turėtų būti teisingiau paskirstyti visose valstybėse narėse. Daugelis jų turės vykdyti esmines struktūrines reformas, nes šiuo požiūriu dabartiniai veiklos rezultatai, susiję su kai kuriais konkurencingumo rodikliais, rodo, kad esama didelės rizikos. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK yra įsitikinęs, kad būtina skubiai stiprinti Europos ekonomikos atsparumą ir jos būsimo augimo potencialą ir kad šiuo metu yra tinkamas laikas tai daryti. Silpnesni ekonominės veiklos rezultatai artimiausiu metu gali sustiprinti struktūrines problemas ir esamus trūkumus, įskaitant jų sukeltas socialines pasekmes. Fiskalinės atsakomybės požiūriu svarbu rasti pusiausvyrą, kuri yra labai subtili ir trapi, tarp labai įsiskolinusių šalių pastangų sumažinti savo skolą ir sukurti fiskalinį rezervą ir tarp pertekliaus ar neutralių šalių fiskalinio pajėgumo panaudoti savo fiskalinio manevravimo galimybes investiciniais tikslais, visų pirma viešųjų investicijų srityje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl konvergencijai ir konkurencingumui skirtos biudžeto priemonės. Vis dėlto Komitetas ragina šią priemonę konkrečiai apibrėžti artimiausioje ateityje ir nustatyti funkcinį ryšį tarp šios priemonės ir priemonės, kuri neseniai buvo pasiūlyta Reformų rėmimo programoje. Ypač svarbu, kad Reformų rėmimo programa būtų galima užtikrinti reikšmingą paramą reformoms ir investicijoms euro zonai nepriklausančiose šalyse, nedarant poveikio konkretiems konvergencijai ir konkurencingumui skirtos biudžeto priemonės tikslams, sutelktiems į euro zoną. EESRK taip pat ragina Europos Komisiją nustatyti skaidrius rodiklius, kuriais remiantis bus vertinami veikla ir rezultatai, susiję su konvergencijai ir konkurencingumui skirta biudžeto priemone. Šiomis aplinkybėmis EESRK ragina Europos Parlamentą, socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę prisiimti didesnius įsipareigojimus, atsižvelgiant į jo nuomonės „Nauja ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo vizija“ išvadas (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK labai teigiamai vertintina tai, kad konvergencijai ir konkurencingumui skirta biudžeto priemonė taip pat turėtų tapti neatsiejama Europos semestro proceso dalimi, nes teikiama parama pirmiausia turi būti nukreipta į pagal Europos semestrą pateiktas rekomendacijas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pritaria pagrindiniam konvergencijai ir konkurencingumui skirtos biudžeto priemonės tikslui pasiekti didesnę konvergenciją ir pagerinti konkurencingumą stiprinant reformų ir investicijų planų koordinavimą euro zonoje. Kad šis tikslas būtų pasiektas, EESRK ragina Europos Komisiją parengti planą, pagal kurį finansiniai ištekliai šalims būtų skirstomi taikant skaidrią metodiką. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK palankiai vertina tai, kad šių metų konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose labai tinkamai atsižvelgta į tikslinių investavimo strategijų poreikius. Be to, kitais metais konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos ir Europos semestras apskritai turėtų atlikti svarbų vaidmenį nustatant ES strategines ekonomikos gaires, nes nustos galioti strategija „Europa 2020“ ir šiuo metu nenumatyta jokia nauja programa. Todėl Europos semestro procesuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į Europos socialinių teisių ramsčio ir Darnaus vystymosi strategijos iki 2030 m. tikslus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK pabrėžia ir palankiai vertina birželio 21 d. euro grupės aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas (12), kuriose objektyviai apžvelgta ne tik euro zonos raida laikotarpiu po 2015 m. penkių pirmininkų pranešimo, bet ir visų pirma nustatyti nauji tikslai, įskaitant euro zonos svarbos stiprinimą būsimoje ES daugiametėje finansinėje programoje. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK yra įsitikinęs, kad 2019 m. rudenį euro zona iš tiesų labai skiriasi nuo tos, kokia ji buvo prieš 10 metų, kai jai teko susidurti su precedento neturėjusia sunkia krize, kuriai ji nebuvo pasirengusi ir kurios tuo metu ji nebuvo pajėgi sėkmingai įveikti. Tačiau per pastaruosius ketverius ar penkerius metus euro zona įrodė, kad ji sustiprėjo. Ji pasimokė iš krizės ir ketina toliau mokytis. Tai turėtų apimti ne tik gebėjimą nustatyti planus keleriems ateinantiems metams, bet ir realistiškai paskirstyti išteklius, kurių reikia, kad Europos ekonomika taptų atsparesnė (taip yra ne visada). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK laikosi nuomonės, kad, viena vertus, šis laikotarpis užbaigia euro zonos struktūrinių elementų, kurių labai trūko krizės metu, kūrimo erą, ir kad tuo pačiu metu Sąjunga ryžtingai siekia gerokai sustiprinti euro zonos biudžeto būklę (šiuo metu tiek Europos pinigų integracijos šalininkai, tiek priešininkai beveik vieningai laikosi nuomonės, kad ji vis dar nepakankamai stipri). Siūloma reformų rėmimo programa kartu su Europos investicijų stabilizavimo priemone galėtų tapti bandomuoju projektu, kurio pagrindu euro zona galėtų daryti didelę ir lemiamą įtaką būsimo ES biudžeto formai. Jei tai bus pasiekta praktikoje, kai kurie jo skyriai (net jei jie šiuo metu yra labai nedideli) turėtų būti skirti tik euro zonos valstybėms narėms. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK mano, kad pagal einamąsias sąskaitas valstybių narių padėtis Sąjungoje vis dar išlieka labai skirtinga, be to skirtingai aiškinamos ir ekonominės politikos priemonės ir tikslai. Nors žinoma, kad kai kurios šalys, anksčiau nuolat turėjusios einamosios sąskaitos deficitą, gerokai jį sumažino, taip pat žinoma, kad keletas valstybių narių vis dar turi didelį einamosios sąskaitos perteklių. Svarbu suartinti šias dvi šalių grupes, nes priešingu atveju kyla grėsmė, kad ilgainiui įsitvirtins dviejų greičių Europa. Konvergencijos procesuose deficitą turinčiose šalyse turėtų būti taikoma daugiau konkurencingumui ir produktyvumui remti skirtų priemonių (pagal Europos semestro rodiklius), perteklių turinčiose šalyse daugiau dėmesio turėtų būti skiriama bendrą paklausą skatinantiems veiksniams, pavyzdžiui, vykdyti tvaresnes investicijas, kurios daro teigiamą poveikį kuriant kokybiškas darbo vietas. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK pritaria bendram 2019–2020 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų tikslui skatinti valstybes nares modernizuoti savo ekonomiką ir taip stiprinti jos augimo potencialą ir didinti atsparumą. Neturėtume pamiršti, kad kai kuriose šalyse esama didelių socialinių ir ekonominių skirtumų. Jų ekonomikos raida yra labai netolygi, o tai yra pagrindinė kliūtis būsimam jų ekonomikos augimui. Taip pat labai svarbu aktyviau taikyti priemones socialinei nelygybei mažinti ir socialinei sanglaudai stiprinti. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK mano, kad investicijos ir reformos turi būti vykdomos kartu, tai ypač svarbu, kai turi būti galutinai patvirtinta ES daugiametė finansinė programa 2021–2027 m. laikotarpiui. Be to, valstybės narės turėtų visapusiškai laikytis atskaitomybės ir subsidiarumo principų. Nors ES biudžetas nėra panacėja, galinti patenkinti visus nustatytus investicijų poreikius, tačiau tinkamas išteklių paskirstymas gali būti reikšmingas indėlis šalinant nustatytus investicijų trūkumus, kurie buvo išsamiai išnagrinėti šių metų konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose. Be to, taip pat įmanoma labiau susieti būsimą ES biudžetą ir Europos semestrą, kas leistų geriau patenkinti realius poreikius ribotais finansiniais ištekliais ir kartu atsižvelgti į veiksmingumo ir kiekybinių rezultatų kriterijų. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Kadangi viešosios lėšos yra ribotos, EESRK pabrėžia, kad labai svarbios privačiojo sektoriaus investicijos, kurių ilgalaikis augimas yra tiesiogiai proporcingas patikimai ekonominei politikai ir biudžeto disbalanso mažinimui. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Pasaulyje tvyro netikrumas ekonomikos, prekybos ir investicijų srityse, todėl vis labiau stiprėja poreikis, kad Sąjunga taptų savarankiška stiprindama bendrosios rinkos veikimą. EESRK yra įsitikinęs, kad tinkamas šios rinkos veikimas ir vientisumas gali padėti ištaisyti kai kuriuos nustatytus disbalansus. Paslaugų rinkų integracijos lygis yra palyginti žemas; esama rizikos, kad nauja su technologijomis susijusi veikla, jei nebus tinkamai reglamentuojama, bus plėtojama tik kai kuriose šalyse, t. y. atskirose ES valstybėse narėse priimtų sprendimų nebus įmanoma tarpusavyje suderinti. Be to, sukūrus bankų sąjungą ir kapitalo rinkų sąjungą, laisvas kapitalo judėjimas turėtų būti veiksmingesnis ir lankstesnis. Tačiau tuo pačiu metu EESRK nerimauja dėl vėlavimo įgyvendinant likusius bankų sąjungos ir kapitalo rinkų sąjungos elementus. Numatoma finansinė sąjunga yra svarbi priemonė alternatyvioms finansavimo formoms ir galimybėms skatinti. Kalbant apie būtinybę integruoti bendrąją vidaus rinką, didžiausia veiksmų laisvė išlieka darbo rinkoje ir mokesčių bei mokesčių taisyklių srityse (iki šiol valstybės narės turi išimtinę kompetenciją tiesioginio apmokestinimo srityje). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad šiais metais Europos semestre daug dėmesio skiriama investicinei veiklai, o tai padėjo valstybėms narėms geriau nustatyti savo investavimo prioritetus srityse, kuriose makroekonominė grąža yra didžiausia; tuo pat metu valstybių narių ir visos ES lygmeniu buvo nustatytos reguliavimo ir struktūrinės kliūtys, kurios yra pagrindinė priežastis, dėl kurios neišnaudojamas ilgalaikio Europos ekonomikos augimo potencialas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK nuomone, siekiant patikimos ir racionalios investavimo strategijos, būtina užtikrinti įmonėms patikimą aplinką, nuspėjamumą ir teisinį tikrumą, visapusiškai laikantis teisinės valstybės ir socialinio teisingumo principų. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK ir toliau mano, kad viena pagrindinių kliūčių yra pernelyg didelė administracinė našta. Ko gero, viešųjų paslaugų skaitmeninimo sistemų diegimas būtų vienas iš sprendimų; skaitmeninimas pagrįstai laikomas svarbiu našumo, konkurencingumo ir augimo veiksniu. Skaitmeninimo procese turi būti laikomasi socialinio konsensuso ir turi būti atsižvelgta į šiuo tikslu vykdomo socialinio dialogo rezultatus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK taip pat mano, kad šiuo metu kvalifikuotos darbo jėgos trūkumas ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikimas trukdo padidinti investicijų apimtį. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK pabrėžia, kad svarbu stiprinti investicinės veiklos ir intensyvios mokslinių tyrimų bei inovacijų veiklos sąsajas, tačiau tai susiję ne tik su investuotų lėšų dydžiu, bet ir su iš esmės geresne investicijų kokybe. Tačiau investicijų poreikis įvairiose ES šalyse skiriasi; kapitalo investicijų poreikis yra svarbus ne tik mažiau išsivysčiusiuose regionuose, bet ir regionuose, kuriuose vyksta dideli technologiniai pokyčiai, taip pat tuose, kurie tam tikrame sektoriuje užima pirmaujančią poziciją pasaulyje ir siekia išlaikyti šią padėtį. |
| --- | --- |

4.6.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Žr. EESRK nuomones dėl 2019 m. metinės augimo apžvalgos (OL C 190, 2019 6 5, p. 24) ir dėl euro zonos ekonominės politikos (2019 m.) (OL C 159, 2019 5 10, p. 49).

1

(2)  Europos Komisijos 2019 m. pavasario ekonominė prognozė.

2

(3)  OL C 159, 2019 5 10, p. 49.

3

(4)  Šaltinis – Eurostatas.

4

(5)  Konkurencingumo ir konvergencijos biudžeto priemonės ypatumai, euro grupė, 2019 m. birželio 14 d. (šiuo metu paskelbtas tik anglų kalba).

5

(6)  EESRK nuomonėje dėl Daugiametės finansinės programos po 2020 m. pateikiamos svarbios išvados dėl veiksmingo biudžeto lėšų naudojimo (OL C 440, 2018 12 6, p. 106).

6

(7)  COM(2019) 354 final.

7

(8)  COM(2019) 279 final.

8

(9)  EESRK nuomonė „Tarptautinio euro vaidmens stiprinimas“ (OL C 282, 2019 8 20, p. 27).

9

(10)  OL C 353, 2019 10 18, p. 32.

10

(11)  OL C 353, 2019 10 18, p. 32.

11

(12)  COM(2019) 279 final.

12

---

| 11.2.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 47/113 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 47/113

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „2019 m. metinė augimo apžvalga“

(papildoma nuomonė)

[COM(2018) 770 final]

(2020/C 47/18)

Pranešėja Anne DEMELENNE

| EESRK biuro sprendimas | 2019 5 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 1 dalis ir Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio a punktas
  (papildoma nuomonė) |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2019 10 17 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2019 10 30 |
| Plenarinė sesija Nr. | 547 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 140/3/6 |

EESRK biuro sprendimas

2019 5 14

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 1 dalis ir Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio a punktas

(papildoma nuomonė)

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2019 10 17

Priimta plenarinėje sesijoje

2019 10 30

Plenarinė sesija Nr.

547

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

140/3/6

Preambulė

Ši nuomonė priklauso dviejų tęsinių nuomonių dėl metinės augimo apžvalgos [COM(2018) 770 final] ir dėl rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos [COM(2018) 759 final] rinkiniui. Siekiama atnaujinti ir išplėtoti ankstesnius EESRK pasiūlymus (1) atsižvelgiant į naujausius pokyčius ir ekonomines prognozes ES ir euro zonai, taip pat į įvairias dabartinio Europos semestro metu paskelbtas ataskaitas ir rekomendacijas. Šis nuomonių rinkinys yra bendras ES pilietinės visuomenės indėlis į ekonomikos, socialinę ir aplinkos politiką, skirtą kitam Europos semestro ciklui, kuris prasidės 2019 m. lapkričio mėn. EESRK ragina Europos Komisiją ir Tarybą atsižvelgti į šį indėlį rengiant būsimą Europos semestro rudens dokumentų rinkinį ir vykstant susijusiam tarpinstituciniam sprendimų priėmimo procesui.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Ši nuomonė papildo EESRK nuomonę dėl 2019 m. metinės augimo apžvalgos. Joje atsižvelgiama į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas (2), Europos Komisijos komunikatą dėl Europos semestro ir atitinkamas Tarybos rekomendacijas. Joje išsamiau aptariami kai kurie konkretūs ekonominiai ir socialiniai klausimai, susiję su 2019 m. Europos semestru. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Investicijų trūkumas Europos Sąjungoje kol kas nepanaikintas. Siekiant padidinti Europos įmonių konkurencingumą vis dar reikia viešųjų ir privačiųjų investicijų ir išlaidų mokymui bei švietimui (pradedant ikimokykliniu ugdymu). Šiais metais konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose akcentuojamos investicijos. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas gamybinėms investicijoms ir investicijoms į socialinę infrastruktūrą, kad prioritetas būtų teikiamas tvariam augimui, taip pat socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo priemonėms. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Valstybės narės turi dėti daugiau pastangų struktūrinėms reformoms vykdyti. Visų pirma, kalbant apie einamosios sąskaitos perteklių turinčias šalis, siekiant ekonominio ir politinio stabilumo Europos Sąjungoje ir euro zonoje reikia spręsti nepakankamos valstybių narių atitikties makroekonominio disbalanso procedūrai klausimą. EESRK apgailestauja, kad esama disbalanso tarp daugelio nekonkrečių rekomendacijų, susijusių su svarbiomis sritimis, pavyzdžiui, investicijomis, socialine sritimi ir klimato kaita, ir konkrečių kiekybinių strateginių tikslų, nustatytų pagal fiskalines taisykles. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dabartinė labai mažų palūkanų normų aplinka sudarė sąlygas atlaisvinti nacionalinių biudžetų lėšas, nes sumažėjo išlaidos, susijusios su palūkanomis už Vyriausybės obligacijas. Valstybės narės turėtų naudoti šias lėšas siekdamos padidinti savo materialias, skaitmenines ir aplinkosaugos investicijas, taip pat mokymo, įgūdžių ugdymo ir kvalifikacijos kėlimo išlaidas, kurios turėtų būti laikomos investicijomis į žmogiškuosius išteklius, o ne sąnaudomis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kalbant apie socialines konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, palankiai vertintinas didesnis dėmesys Europos socialinių teisių ramsčiui ir socialinių rodiklių suvestinei. Komitetas ragina Komisiją toliau laikytis šio požiūrio ir jį plėtoti per kitus Europos semestro ciklus. Jei ateinančiais metais bus pastebimas ekonominis nuosmukis, svarbu, kad įgyvendinant Europos semestrą pagrindinis vaidmuo tektų teigiamiems socialinės politikos tikslams ir kad jiems būtų skiriamas toks pats dėmesys, kaip ir kitiems makroekonominiams ir fiskaliniams tikslams. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Klimato kaita praėjusiais metais tapo pagrindine problema ir jai galėtų būti skiriama daugiau dėmesio Europos semestre. Konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose dėl kitų metų ciklo turėtų būti pateikta daugiau rekomendacijų – bent po vieną kiekvienai valstybei narei – kaip kovoti su egzistencine klimato kaitos keliama grėsme. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Apmokestinimas turi sudaryti palankias sąlygas gamybinėms investicijoms ir realiosios ekonomikos išlaidoms. Mokestinės pajamos turėtų būti labiau grindžiamos kitais šaltiniais, nei susijusiais su darbu ir tvariu vartojimu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Dėl suaktyvėjusios finansinės veiklos kai kuriose Europos ekonomikos srityse kyla pernelyg didelė našta įmonėms (ir jų darbuotojams), kuriančioms darbo vietas, pridėtinę vertę ir didinančioms tikrojo kapitalo atsargas. EESRK prašo Komisijos ištirti galimybę pasinaudoti Europos semestru siekiant skatinti veikiau visų suinteresuotųjų subjektų, o ne vien tik akcininkų vertę. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | Šių metų konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose daugeliui valstybių narių buvo pateikta rekomendacijų dėl socialinio dialogo stiprinimo. Siekiant paskatinti socialinių partnerių dalyvavimą, reikėtų nustatyti minimalius nacionalinių Vyriausybių konsultavimosi su nacionaliniais socialiniais partneriais standartus įvairiais Europos semestro etapais. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.7.3. | Komisijos politika dėl valstybės turto turėtų būti paremta principu, pagal kurį neturėtų būti leidžiama privatizuoti to valstybės turto, kuris yra strateginės svarbos ir kurio valdymą tinkamiau užtikrina viešasis sektorius, kad valstybė nepatirtų grynojo nuostolio parduodama jį nepalankiomis ekonominėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

1.7.3.

2.   Aplinkybės. Europos Komisijos prioritetai įgyvendinant 2019 m. Europos semestrą ir rengiant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas

| 2.1. | Europos Komisijos teigimu, valstybės narės padarė bent nedidelę pažangą įgyvendindamos 40 % joms skirtų rekomendacijų. Atsižvelgiant į daugiametę perspektyvą, tam tikra pažanga padaryta įgyvendinant daugiau kaip du trečdalius konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų (3). Aktyviai įgyvendinamos rekomendacijos dėl finansinių paslaugų, taip pat pastebima pažanga skatinant darbo vietų kūrimą pagal neterminuotas darbo sutartis ir sprendžiant darbo rinkos susiskaidymo problemą. Tačiau įgyvendinimas vis dar yra ribotas ir pernelyg lėtas pagrindinėse srityse, kurios būtinos makroekonominiam disbalansui panaikinti (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose remiamasi 2019 m. šalių ataskaitose pateiktomis išvadomis, daugiau dėmesio skiriama investicijoms ir pateikiama bent viena su investicijomis susijusi rekomendacija kiekvienai valstybei narei. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kalbant apie makroekonomines perspektyvas, netikrumas nesumažėjo. Vis dar labai tikėtina, kad numatomas Jungtinės Karalystės pasitraukimas iš Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų sukelti pasauliniai prekybos karai artimiausioje ateityje kels pavojų ekonomikos augimui ir užimtumui. Nors bendras nedarbo lygis, palyginti su pastarųjų dviejų dešimtmečių nedarbo lygiu, buvo nedidelis, kelios šalys nepasiekė iki krizės buvusio užimtumo lygio. Šiais metais Europos Sąjungos BVP augimas turėtų būti nedidelis – 1,4 %, o euro zonoje – 1,2 % (5). Kaip teigė Europos Centrinio Banko valdančioji taryba (6), infliacija euro zonoje tebėra nepakankama, palyginti su užsibrėžtu tikslu (t. y. priartėti prie mažesnio kaip 2 %, bet jam artimo lygio vidutiniu laikotarpiu), ir kad fiskalinė politika turės atlikti savo vaidmenį remiant euro zonos ir Europos Sąjungos ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Bendrosios pastabos dėl Europos Komisijos rekomendacijų

3.1.   Investicijos

EESRK palankiai vertina ir tvirtai remia ypatingą Europos Komisijos dėmesį investicijų didinimui šių metų šalių ataskaitose ir konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose. Anksčiau Komitetas ne kartą ragino valstybes nares ir Europos Komisiją daugiau dėmesio skirti viešųjų ir privačiųjų investicijų didinimui ir džiaugiasi, kad viena iš jo rekomendacijų įgyvendinama praktiškai. Todėl investicijos turi būti produktyvios ir tvarios, o spekuliacinių finansinių investicijų ir investicijų į nekilnojamąjį turtą turėtų būti vengiama.

| 3.1.1. | Investavimo tikslai pagal konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas nėra labai konkretūs, atsižvelgiant į Komisijos praktiką nustatyti bendro pobūdžio tikslus. Tačiau vis dar esama disbalanso, nes fiskaliniai tikslai pagal Sutarties nuostatas yra labai konkretūs. Neaišku, kaip pasiekti investicijų tikslus šalyse, kurios griežtai laikosi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Todėl, kaip ir ankstesnėse nuomonėse, EESRK rekomenduoja daugiau dėmesio skirti investicijoms, kuriomis siekiama Europos fiskalinėje sistemoje nustatyti subalansuoto biudžeto taisyklę (7). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Įgyvendinant Europos semestrą reikia labiau akcentuoti tvarų augimą, kuris grindžiamas JT darnaus vystymosi tikslais iki 2030 m., ir tai atsispindi EESRK prašyme parengti metinę tvaraus augimo apžvalgą (8). Investicijos į infrastruktūrą turi būti ekologiškos ir socialinės, daugiausia dėmesio skiriant atsinaujinančiųjų išteklių energijai, kaip, beje, numato naujoji Komisija. Tai turėtų dar labiau atsispindėti Europos semestre. Įkvėptas sveikintino dėmesio, kuris šiais metais konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose skiriamas investicijoms, EESRK siūlo Europos Komisijai ir Tarybai įvertinti, ar konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose kiekvienai valstybei narei neturėtų būti nustatytas bent vienas konkretus plataus užmojo tikslas iš esmės sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kol bus išspręsta potencialiai katastrofiška klimato kaitos problema. Atsižvelgdamas į tai, EESRK teigiamai vertina tai, kad pagal turto pirkimo privačiajame sektoriuje programą (angl. asset purchase programme, APP) ECB investavo į žaliąsias obligacijas, ir mano, kad ECB turėtų tęsti ir išplėsti šį įsipareigojimą, kai vėl pradės vykdyti grynojo turto pirkimą ir reinvestavimo pagal programą etapu. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Dėl konkrečių investicijų poreikių EESRK prašo Europos Komisijos ir valstybių narių parengti konkretų planą, kuriuo būtų siekiama padidinti viešąsias ir privačiąsias investicijas, kad būtų pašalintos svarbiose srityse nustatytos spragos, siekiant užtikrinti Europos ekonominę ir socialinę ateitį ir išsaugoti konkurencingumą Kinijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų atžvilgiu; pavyzdžiui, tai galėtų būti investicijos į informacines technologijas ir dirbtinį intelektą (mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą, įskaitant IT infrastruktūrą). Be to, į šias investicijas reikia įtraukti būtinas išlaidas švietimo, profesinio mokymo, įgūdžių ugdymo ir judumo srityse, taip pat remti energijos taupymą pramonės ir transporto srityje, pavyzdžiui, geležinkelių tinklo plėtrą ir naudojimą. Šioms išlaidoms turėtų būti skiriama didesnė parama panaudojant struktūrinių fondų lėšas. Tai padėtų spręsti konkurencingumo ir kvalifikuotos darbo jėgos trūkumo problemą, kuri visoje ES pripažįstama kaip viena iš kliūčių investicijoms (9). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komitetas mano, kad siekiant Europos Vadovų Tarybos iškeltų bendrų tikslų reikia nustatyti konkretesnius tikslus ir strateginius prioritetus. Nors strategijos „Europa 2020“ rodikliai buvo pernelyg bendro pobūdžio, Tarybos nustatytus pagrindinius prioritetus reikia sukonkretinti ir išplėsti, kad jie būtų taikomi ir kitoms politikos sritims. Todėl EESRK prašo Tarybos ir Komisijos parengti ilgalaikę strategiją iki 2030 m., į kurią turėtų būti atsižvelgta 2020 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose (10). Į šią ilgalaikę strategiją turėtų būti įtraukta Europos Sąjungos gerovės ekonomikos vizija, kuri apimtų didesnes investicijas į gamybinę veiklą, geresnį švietimą, kvalifikaciją, gebėjimus ir mokymą, socialinę ir sveikatos apsaugą, energijos taupymą, įperkamą būstą ir lyčių lygybės skatinimą. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Einamosios sąskaitos disbalansas

| 3.2.1. | Komitetas palankiai vertina tai, kad Europos Komisija daug dėmesio skiria einamosios sąskaitos perteklių turinčioms šalims, nes euro zonai ir Europos Sąjungai tai yra didelė makroekonominė problema. Nors buvusios einamosios sąskaitos deficito šalys savo deficitą panaikino, einamosios sąskaitos perteklių turinčios šalys ir toliau nenori imtis svarbių politikos veiksmų, kad padidintų vidaus paklausą, pavyzdžiui, padidinti valstybės investicijų, pakelti darbo užmokesčio, padidinti valdžios sektoriaus išlaidų ar sumažinti mokesčių, kad būtų sumažintas jų perteklius. Mažesnių mokesčių tikslą geriausia įgyvendinti pereinant nuo darbo jėgos apmokestinimo ir PVM prie kitų mokestinių pajamų šaltinių. Tačiau bet koks galimas darbo jėgos mokesčių pleišto mažinimas neturėtų būti susijęs su socialinio draudimo įmokomis, nes jos yra svarbus sveikatos priežiūros, pensijų, draudimo nuo nelaimingų atsitikimų, nedarbo ir kitų socialinės apsaugos tikslų finansinis elementas. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Atsižvelgiant į nuolatinį einamosios sąskaitos perteklių turinčių šalių nenorą tinkamai išplėsti vidaus paklausą, einamosios sąskaitos deficitą turinčios šalys kenčia dėl paklausos stokos. Makroekonominio disbalanso procedūra (MDP) padeda atkreipti dėmesį į šią problemą, tačiau yra neveiksminga vykdymo užtikrinimo požiūriu. Todėl konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, susijusių su MDP (11) rekomendacijomis, įgyvendinimas yra itin silpnas. EESRK ragina Europos Vadovų Tarybą koordinuoti makroekonominę strategiją, kad būtų galima padidinti vidaus paklausą einamosios sąskaitos perteklių turinčiose šalyse, dėl to sumažėtų nacionalinis einamosios sąskaitos perteklius, sudarantis euro zonos einamosios sąskaitos perteklių. Pagal šią strategiją einamosios sąskaitos perteklių turinčios šalys turi patikimai įsipareigoti mažinti savo perteklių nuolat ir tvariai. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Kadangi euro zonos biudžeto priemonė konkrečią formą įgavo neseniai vykusiose derybose, tapo akivaizdu, kad Europos Vadovų Tarybai nepavyko susitarti dėl prasmingo euro zonos biudžeto su stabilizavimo funkcija. EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad pasitvirtinus ekonomikos augimo sulėtėjimo rizikai gali paaiškėti, jog Europos lygmens makroekonominė sistema yra nepritaikyta būsimai krizei įveikti. EESRK prašo Europos Vadovų Tarybos parengti veiksmingą valstybių narių fiskalinės politikos atsaką į galimą nuosmukį, taip pat Europos Centrinio Banko atsaką pinigų politikos klausimu. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Fiskalinė politika, valstybės skola ir mokesčiai

| 3.3.1. | Iš naujo vertinant su Vyriausybės obligacijomis susijusią riziką euro zonos krizės metu nustatytas papildomas divergencijos veiksnys. Vyriausybės, kurių šalių augimo rodikliai mažesni, o pradinė skola didesnė, privalo mokėti didesnes valstybės skolos palūkanas, grindžiamas kartais gana netinkamais jų fiskalinės padėties finansų rinkoje vertinimais. Siekiant pirma laiko atkurti fiskalinius rezervus arba, kalbant mažiau metaforiškai, sumažinti išlaidas ir padidinti mokesčius, kaip Komisija siūlo didesnę skolą turinčioms valstybėms narėms, kyla pavojus, kad bus vėl stabdoma teigiama privačiojo sektoriaus dinamika ir vis dar silpnas kai kurių valstybių narių augimas. Nustatant privalomas fiskalinio koregavimo pastangų trajektorijas mažiau fiskalinio manevravimo galimybių turinčioms šalims ir tik rekomendacijas šalims, kuriose yra daugiau fiskalinio manevravimo galimybių, kyla rizika, kad bendra euro zonos fiskalinės politikos kryptis nebus pakankamai ekspansinė, kad apribotų didelį euro zonos einamosios sąskaitos perteklių. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Atsižvelgdamas į pakartotinį valstybės skolos vaidmens mažų palūkanų normų (12) laikais įvertinimą, kurį šiuo metu atlieka žinomi šios srities ekspertai, EESRK ragina Europos Vadovų Tarybą apsvarstyti, ar dabartinė fiskalinė sistema stabdė reikalingas viešąsias investicijas ir valdžios sektoriaus išlaidas, susijusias su produktyvumą didinančiais tikslais, kaip antai švietimas, įgūdžių tobulinimas, mokymasis visą gyvenimą, sveikatos priežiūra ir socialinė apsauga (13). Kaip ECB paskelbė savo rugsėjo mėn. dokumentų rinkinyje, jis artimoje ateityje išlaikys labai mažas palūkanų normas. Dėl šios politikos pastaraisiais metais valdžios sektoriaus išlaidos palūkanoms sumažėjo. EESRK ragina valstybes nares panaudoti išlaisvintas lėšas investicijoms didinti. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Europos Komisijos naudojamos gamybos apimties atotrūkio mažinimo priemonės, kuriomis siekiama nustatyti tinkamą fiskalinės politikos kryptį, ekspertų yra vis dažniau laikomos pernelyg procikliškomis (14). Europos Komisijos priemonė, užuot padėjusi nepriklausomai įvertinti didžiausią galimą ekonomikos gamybą remiantis bedarbių skaičiumi ir kapitalo trūkumu, yra pernelyg grindžiama ankstesnės veiklos rezultatais (15). Todėl anticiklinės fiskalinės politikos įgyvendinti neįmanoma tiek gerais, tiek blogais laikais šalyse, kurios laikosi Stabilumo ir augimo pakto taisyklių. EESRK rekomenduoja Europos Komisijai kartu su valstybėmis narėmis įvertinti gamybos apimties atotrūkio skaičiavimo procedūrą atsižvelgiant į šiuos faktus. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Šalyse, kurios pastaraisiais metais negalėjo pasinaudoti ekonomikos augimu taip, kaip buvo tikėtasi, ekonomikos augimas buvo silpnas dėl bendros paklausos trūkumo ir nepalankaus ekonomikos gamybos struktūros pokyčio, susijusio su eksportu. EESRK ragina Europos Komisiją ir Europos Vadovų Tarybą per kitą Europos semestro ciklą atsižvelgti į pramonės strategijos ir pramonės politikos Europos Sąjungoje aspektus. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Kaip nurodyta ankstesnėse EESRK nuomonėse, valstybės narės turi užkirsti kelią agresyviam mokesčių planavimui ir mokesčių slėpimui, daugiausia dėmesio skirdamos mokesčių teisingumui ir valdžios sektoriaus išlaidų finansavimui. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Suaktyvėjęs finansų rinkų vaidmuo ekonomikoje keletui finansinių subjektų suteikė galimybę daryti nepagrįstą įtaką palyginti su didelėmis bendrovėmis, o viešajam sektoriui – siekti greito pelno ir premijų, užuot tenkinus kai kurių įmonių, jų darbuotojų ir regionų, kuriuose jos veikia, ilgalaikius poreikius (16). EESRK prašo Komisijos ištirti galimybę pasinaudoti Europos semestru siekiant skatinti veikiau suinteresuotųjų subjektų partnerystę, nei akcinio kapitalo vertės didinimą. Kai taikoma, valstybėse narėse, mokesčių sistema turėtų būti perorientuota siekiant skatinti realias materialias, skaitmenines ir tvarias investicijas, taip pat investicijas į žmogiškuosius išteklius, atgrasant nuo investicijų grynai finansiniais ir spekuliaciniais tikslais. Konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose visų pirma reikėtų atkreipti dėmesį į iškraipymus mokesčių sistemoje, kurie nepagrįstai skatina ir finansiškai remia akcinio kapitalo vertės didinimo idėją, ir rekomenduoti ją reformuoti. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Europos socialinių teisių ramstis

| 3.4.1. | EESRK palankiai vertina ir remia politinių rekomendacijų perorientavimą labiau akcentuojant socialinį dialogą, švietimą, įgūdžius ir mokymą, sveikatą ir socialinę apsaugą. Komitetas ragina Komisiją tęsti veiklą ir ją plėsti per kitus Europos semestro ciklus, visų pirma teisės aktais ir nacionalinių kolektyvinių derybų susitarimais užtikrinamo pakankamo minimalaus darbo užmokesčio, dėl kurio atsakingai derasi socialiniai partneriai, klausimu. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komitetas palankiai vertina tai, kad Europos Komisija ypatingą dėmesį skyrė valstybių narių rezultatams įgyvendinant įvairius Europos socialinių teisių ramsčio aspektus. Komitetas pripažįsta, kad įtraukus socialinių rodiklių suvestinę, kuria atkreipiamas dėmesys į socialinius pokyčius ir ES valstybių narių konvergenciją, sukuriama ypatinga pridėtinė vertė, nes ji padeda užtikrinti būtiną atsvarą tam, kad daugiausia dėmesio tradiciškai skiriama ekonominiams ir finansų klausimams. EESRK ragina Komisiją toliau dirbti šia kryptimi ir didinti ramsčio svarbą konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, taip pat apsvarstyti galimybę nustatyti naujus socialinių rodiklių suvestinės rodiklius, pavyzdžiui, kolektyvinių derybų rodiklius. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Tai, kad darbo užmokesčio konvergencija tarp šalių yra daug lėtesnė, nei tikėjosi ES vadovai ir Komisija, padidino migracijos srautus į šalis ir regionus, kuriuose yra daugiau darbo vietų ir didesnis darbo užmokestis. Iš esmės toks darbuotojų judėjimas į ekonomiškai stipresnius regionus yra pagrindinis Europos pinigų sąjungos koregavimo mechanizmas. Tačiau dėl lėtos darbo užmokesčio ir gyvenimo sąlygų konvergencijos migracijos srautai buvo didesni nei tikėtasi. Kai kuriais atvejais didelė darbingo amžiaus gyventojų dalis emigravo, o tai gali kelti vidutinės trukmės problemą susijusioms šalims, jei emigrantai negrįžtų. Todėl reikalinga greitesnė tikra ES šalių ir Europos pinigų sąjungos darbo užmokesčio ir gyvenimo sąlygų konvergencija. EESRK ragina Komisiją pateikti išsamią realios konvergencijos ataskaitą ir pritaikyti savo strategines rekomendacijas valstybėms narėms ir visai Sąjungai, kad būtų užtikrinta tikra konvergencija. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | 2019 m. metinės augimo apžvalgos įvade Europos Komisija palankiai vertina tai, kad visose valstybėse narėse ekonomika vėl pradėjo augti. Tačiau teigiami BVP augimo rodikliai nebūtinai reiškia didėjančią socialinę konvergenciją. Viena iš priemonių šiam tikslui pasiekti yra kolektyvinės derybos. Todėl Komitetas prašo Komisijos išplėsti socialinių rodiklių suvestinės rodiklius ir įtraukti kolektyvinių derybų rodiklius. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Su Europos socialinių teisių ramsčiu susijusioms rekomendacijoms įgyvendinti reikia tinkamo finansavimo. Turėtų būti paaiškinta, kaip galima pasiekti Europos socialinių teisių ramsčio tikslus, ypač tose šalyse, kuris labai varžo Stabilumo ir augimo pakto reikalavimai. EESRK, remdamasis ankstesnėje nuomonėje (17) pateiktais pasiūlymais, rekomenduoja Europos Komisijai ir Tarybai užtikrinti, kad būtų išteklių, ypač Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir kitų ES fondų lėšų, papildančių nacionalinį viešąjį ir privatųjį finansavimą. Viešosios investicijos valstybėse narėse galėtų būti padidintos socialiniam tikslui skirtoms viešosioms investicijoms taikant subalansuoto biudžeto taisyklę, kuri užtikrintų lankstesnes fiskalines taisykles. Taip pat reikėtų užkirsti kelią bet kokiam Sąjungos biudžeto sumažinimui, dėl kurio sumažėtų ištekliai, skirti Europos socialinių teisių ramsčio tikslams pasiekti. Investicijų planas Europai, kurį remia Europos strateginių investicijų fondas (ESIF), taip pat turėtų būti patobulintas atsižvelgiant į 2019 m. sausio mėn. Europos Audito Rūmų pateiktą kritiką. Audito Rūmai pabrėžė, kad jo teigiamas poveikis investicijų lygiui yra pernelyg sureikšmintas (18). |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | Kalbant apie konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų socialinėje srityje turinį ir žvelgiant plačiau nuo Europos semestro proceso pradžios, galima konstatuoti, kad valstybėms narėms, kuriose mažas augimas ir didesnė valstybės skola, buvo pateikta rekomendacijų skatinanti socialinę devalvaciją (19). Pirmenybė paprastai buvo teikiama makroekonominiams tikslams (20). EESRK, atsižvelgdamas į neaiškias ekonomines perspektyvas, primygtinai ragina Europos Vadovų Tarybą užtikrinti, kad ateinančiais metais, net ir ištikus ekonomikos krizei, teigiamiems socialinės politikos tikslams būtų teikiamas didesnis, kitiems tikslams prilygstantis prioritetas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Kokybišką užimtumą užtikrinti vis dar sunku. Per pastaruosius dešimt metų daugelyje valstybių narių išplito nestandartinio darbo formos, pavyzdžiui, laikinas darbas, darbas ne visą darbo laiką, subranga ar platformos veikla. Nors darbuotojų gebėjimai ir išsilavinimo lygis padidėjo, siūlomų darbo vietų kokybė daugelyje šalių sumažėjo. Remiantis Eurostato surinktais duomenimis (21), kaip vieną iš pavyzdžių galima paminėti kai kuriose šalyse didėjantį skaičių darbuotojų, kurie yra priversti sutikti su laikino darbo arba darbo ne visą darbo dieną sutartimis dėl to, kad nėra nuolatinio darbo visą darbo laiką. Kartais šios užimtumo formos gali tenkinti darbuotojus, tačiau dažnai taip nėra ir dėl naujų užimtumo formų, be kita ko, kyla klausimų dėl laikiną ir mažų garantijų darbą dirbančių asmenų mokymosi visą gyvenimą. EESRK prašo valstybių narių laiku priimti darbuotojų apsaugos ir socialinės apsaugos priemones Europos sistemoje, siekiant prisitaikyti prie atsirandančių naujų užimtumo formų ir vis nesaugesnės darbo rinkos. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Socialinė ekonomika atlieka vis svarbesnį vaidmenį ekonomikoje (22). Dėl savo įvairovės (kooperatyvai, savidraudos draugijos, asociacijos, fondai, socialinės įmonės) ji turi didelį potencialą prisidėti prie ekonomikos augimo ir didesnio užimtumo Europoje skatinimo ir labai padėti užtikrinti socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje. Deja, Sąjunga nėra sukūrusi tinkamos teisinės sistemos, kuri leistų išnaudoti šį vidaus rinkos potencialą. EESRK prašo Komisijos įtraukti šį klausimą į savo kitos kadencijos darbotvarkę. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Didesnės valdžios institucijų ir įmonių investicijos į švietimą gali padėti kovoti su nedarbu dabarties ir ateities skaitmeninėje visuomenėje, pramonės ir paslaugų visuomenėje, reikalaujančioje aukštos kvalifikacijos darbuotojų. EESRK ragina valstybes nares naudoti ES lėšas savo darbo jėgos perkvalifikavimui skaitmeniniame amžiuje užtikrinti. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Tais atvejais, kai tai pateisinama atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, kokybiškas perorientavimas nuo tretinio mokslo prie aukštos kokybės profesinio rengimo gali būti naudingas. Pernelyg didelis dėmesys aukštajam išsilavinimui, kaip matyti iš socialinių rodiklių suvestinės švietimo rodiklių, gali iškreipti bendrą vaizdą. EESRK prašo Komisijos ir valstybių narių pasvarstyti, ar atsižvelgiant į šį faktą socialinių rodiklių suvestinėje galima geriau įvertinti švietimo sėkmę. |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   Socialinių partnerių dalyvavimas

| 3.6.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą toliau plėtoti dialogą su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene, įskaitant solidarumo institucijas, NVO, universitetus ir vartotojų organizacijas, siekiant toliau skatinti įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, visų pirma organizuojant vizitus į valstybes nares ir dvišales bei daugiašales diskusijas. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Šioje srityje galima pagerinti reguliarų neformalų keitimąsi informacija ir jos srautą. Nors prieš svarbius posėdžius socialiniams partneriams suteikiama reikiama išankstinė informacija, kad jie galėtų konstruktyviai pasikeisti nuomonėmis, kaip tai puikiai vyksta darbo rinkos ir socialinės įtraukties klausimais, taip nėra biudžeto ir mokesčių klausimais. EESRK ragina Komisiją laiku užmegzti išsamų ir konstruktyvų dialogą su socialiniais partneriais netaikant oficialiai reikalaujamų formalių procedūrų. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Socialinius partnerius galima laiku ir prasmingiau įtraukti į Europos semestrą, kaip teisingai pastebėjo Europos Komisija (23). Nors Europos semestras gerai veikia Europos lygmeniu ir kai kuriose valstybėse narėse, to negalima pasakyti apie visas šalis. EESRK palankiai vertina rekomendacijas įvairioms valstybėms narėms dėl socialinio dialogo stiprinimo ir ragina valstybes nares jas įgyvendinti. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Problemos, susijusios su galimybe laiku gauti naudingos informacijos ir surengti konsultacijas, rimtu Vyriausybių įsipareigojimu ir socialinių partnerių gebėjimais, nacionaliniu lygmeniu sutrukdė konsultacijoms su socialiniais partneriais įgyvendinant Europos semestrą. EESRK rekomenduoja nustatyti minimalius nacionalinių Vyriausybių konsultavimosi su nacionaliniais socialiniais partneriais standartus įvairiais Europos semestro etapais. Taip pat reikėtų nurodyti, ar Vyriausybės nukrypo nuo socialinių partnerių pasiūlymų ir kodėl. Vykdant bet kokius tolesnius veiksmus, susijusius su pasiūlymų įgyvendinimu, taip pat turi būti užtikrintas socialinių partnerių dalyvavimas. |
| --- | --- |

3.6.4.

4.   Konkrečios rekomendacijos

| 4.1. | Kalbant apie Taryboje vykstančią diskusiją, ar dera išplėsti Europos semestro aprėptį įtraukiant socialinės ir ekonominės sanglaudos klausimus, EESRK labai pritaria sprendimui įtraukti juos į Europos semestrą (24). EESRK ragina Europos Komisiją ir valstybes nares ateinančiais metais toliau laikytis šio požiūrio ir jį plėsti, be kita ko, įtraukiant kovos su klimato kaita klausimą. Be to, EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Vadovų Taryba ragina valstybes nares pasinaudoti socialinių rodiklių suvestine, Užimtumo rodiklių stebėsena ir Veiksmų socialinės apsaugos srityje rezultatų apžvalga dedant pastangas siekiant konvergencijos. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Būstas

| 4.2.1. | Pastaraisiais metais kai kuriose valstybėse narėse būsto kainos išaugo. Kai kuriuose didžiuosiuose ir vidutinio dydžio miestuose būsto nuoma tapo tokia didelė, kad jai tenka skirti vis didesnę pajamų dalį. Nors tai nėra vienintelė priežastis; tokia padėtis susidarė ir dėl mažų palūkanų normų, kadangi pinigų politikos poveikis greičiausiai pajuntamas būsto rinkoje. ECB palūkanų normos išliks dabartinio (arba žemesnio) lygio, kol bus užtikrintas tvarus infliacijos artėjimas prie nustatyto tikslo (mažesnio negu 2 %, bet jam pakankamai artimo lygio prognozuojamu laikotarpiu) (25). Be to, dėl didėjančių būsto nuomos kainų aštrėja benamystės problema. Dėl duomenų trūkumo sunku atidžiai stebėti benamių padėties Europos Sąjungoje pokyčius. EESRK ragina valstybes nares ir Europos Komisiją gerinti duomenų apie benamius rinkimą, kad Sąjungoje būtų galima geriau stebėti benamių skaičių, pasiskirstymą ir gyvenimo sąlygas. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Siekiant pagerinti būstų ir kitų pastatų energijos ir klimato pusiausvyrą, mokesčių sistemos pokyčiai ir kitos valdžios paskatos valstybėse narėse galėtų būti priemonė dar labiau paskatinti energijos vartojimo efektyvumu grindžiamą pastatų renovaciją ir naujų pastatų statybą. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Kitos reformos

| 4.3.1. | Daugeliu atvejų konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose minimos atskiros reformos gali padidinti socialinę ir ekonominę nelygybę. Pensijų reformos neturi sukelti skurdo senatvėje. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Neturėtų būti leidžiama privatizuoti to valstybės turto, kuris yra strateginės svarbos ir kurio valdymą tinkamiau užtikrina viešasis sektorius, kad valstybė nepatirtų grynojo nuostolio parduodant jį nepalankiomis ekonominėmis sąlygomis. Iš esmės pagrindines viešąsias paslaugas veiksmingiausiai teikia valstybė, nes nėra reikalaujamo pelno, kuris lemtų didesnes sąnaudas. Tais atvejais, kai viešųjų paslaugų kokybė ir finansavimas neatitinka piliečių lūkesčių, reikėtų pagerinti administracinius gebėjimus veiksmingai teikti šias paslaugas ir skirti reikiamų finansinių išteklių. Neatmetama galimybė, kad atskiros šalys gali nuspręsti leisti sudaryti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, kurios susiklosčius atitinkamoms aplinkybėms būtų specialiai pritaikytos konkrečioms paslaugoms teikti. Tokiu atveju viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės turi tarnauti viešajam interesui. Ypač monopolinėse arba oligopolinėse rinkose jomis neturi naudotis specialios interesų grupės, siekdamos imti didesnius nei būtina nuomos mokesčius ar vengdamos būtinų investicijų kokybei išlaikyti. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Gerai parengta pramonės politika, tenkinanti šalies poreikius, gali padidinti augimą, produktyvumą, gerovę ir užimtumą. EESRK pabrėžia, kad būtina plataus masto diskusija ir konkretūs veiksmai siekiant parengti pakankamais finansiniais ištekliais pagrįstą Europos ir valstybių narių pramonės strategiją, kuria būtų siekiama ne tik pritaikyti Europos konkurencijos teisės aktus, bet ir suteikti daugiau galimybių daugiašalių įmonių jungimuisi. |
| --- | --- |

4.3.3.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Žr. EESRK nuomones dėl 2019 m. metinės augimo apžvalgos (OL C 190, 2019 5 6, p. 24) ir dėl euro zonos ekonominės politikos (2019 m.) (OL C 159, 2019 5 10, p. 49).

1

(2)  COM(2019) 500 final.

2

(3)  COM(2019) 500 final, p. 3–4.

3

(4)  K. Efstathiou ir G. Wolff (2018 m.) Is the European Semester effective and useful? („Ar Europos semestras veiksmingas ir naudingas?“).

4

(5)  2019 m. vasaros ekonominė prognozė, Europos Komisija.

5

(6)  ECB Pirmininkas Mario Draghi, Spaudos konferencija, Įvadinis pranešimas, Frankfurtas prie Maino, 2019 m. rugsėjo 12 d.

6

(7)  EESRK nuomonė „2019 m. metinė augimo apžvalga“, 3.9.8 punktas (OL C 190, 2019 6 5, p. 24).

7

(8)  EESRK nuomonė „2019 m. metinė augimo apžvalga“, 1.7 punktas (OL C 190, 2019 6 5, p. 24).

8

(9)  EIB Investment Report 2018/2019: retooling Europe’s economy.(„EIB 2018–2019 m. investicijų ataskaita. Suteikti Europos ekonomikai naujų priemonių“).

9

(10)  Kaip teigiama EESRK nuomonėje „Europos semestras ir sanglaudos politika. Naujos Europos strategijos po 2020 m. kūrimas“ (OL 353, 2019 10 18, p. 39).

10

(11)  What drives national implementation of EU policy recommendations? („Kas skatina nacionaliniu lygmeniu įgyvendinti ES politikos rekomendacijas?“), Bruegel darbinis dokumentas, Nr. 04.

11

Bruegel darbinis dokumentas

(12)  O. Blanchard Public Debt and Low Interest Rates („Valstybės skola ir mažos palūkanų normos“), 2019 m. sausio mėn., ir Michael Hüther Vokietijoje pradėta diskusija dėl nacionalinės „skolos stabdžio“ taisyklės, IW Policy Paper 3/19.

12

(13)  Germany’s even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake? („Didesnis nei tikėtasi biudžeto perteklius Vokietijoje. Ar esama ryšio su konstitucine „skolos stabdžio“ taisykle?“), Bruegel.

13

(14)  The campaign against ‘nonsense' output gaps („Kampanija prieš beprasmį gamybos apimties atotrūkį“), Bruegel.

14

(15)  Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed („Kodėl isterija dėl Italijos biudžeto nepagrįsta“).

15

(16)  E. Vatteville žurnale Management & Avenir, 2008/4 (No18) p. 88–103.

16

Management & Avenir

o

(17)  OL C 262, 2018 7 25, p. 1.

17

(18)  Specialioji ataskaita Nr. 03/2019: Europos strateginių investicijų fondas. Kad ESIF būtų visiškai sėkmingas, būtina imtis veiksmų.

18

(19)  P. Copeland ir M. Daly (2018 m.), The European Semester and EU Social Policy („Europos semestras ir ES socialinė politika“).

19

(20)  C. Degryse ir P. Pochet (2018 m.), European social dynamics: a quantitative approach („Europos socialinė dinamika: kiekybinis požiūris“).

20

(21)  Eurostato duomenų bazė lfsa_eppgai ir lfsa_etgar.

21

(22)  Socialinės ekonomikos institucijos ir įmonės Europoje sudaro daugiau kaip 2,8 mln. organizacijų, kuriose dirba 13,6 mln. žmonių ir kurios sudaro 8 % ES BVP.

22

(23)  Komisijos ir Tarybos bendros užimtumo ataskaitos projektas, p. 11.

23

(24)  Tarybos išvados dėl 2019 m. metinės augimo apžvalgos ir bendros užimtumo ataskaitos, 2019 m. kovo 15 d., p. 7.

24

(25)  ECB Pirmininkas Mario Draghi, Spaudos konferencija, Įvadinis pranešimas, Frankfurtas prie Maino, 2019 m. rugsėjo 12 d.

25

---